# Euroopa Liidu L 149/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 149 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik7. juuni 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 149

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik7. juuni 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/934, 12. märts 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus saaduste alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) toimikute avaldamisega | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/935, 16. aprill 2019, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste analüüsimeetoditega ning teatamisega liikmesriikide otsustest naturaalse alkoholisisalduse suurendamise kohta | 53 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/936, 6. juuni 2019, millega muudetakse rakendusmääruseid (EL) nr 808/2014, (EL) nr 809/2014 ja (EL) nr 908/2014 maaelu arengu programmide alusel loodud rahastamisvahendite osas | 58 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/937, 27. mai 2019, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks | 61 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2019/938, 6. juuni 2019, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Ida tuumarelva- ja kõikide muude massihävitusrelvade vaba tsoon | 63 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/939, 6. juuni 2019, millega määratakse väljastavad üksused, mille ülesanne on käitada süsteemi kordumatute identifitseerimistunnuste (UDI) määramiseks meditsiiniseadmete valdkonnas (
  1
  ) | 73 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni ühiskomitee otsus nr 2/2017, 16. mai 2017, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni II liite sätteid, võttes kasutusele võimaluse tollimaksu tagastamiseks ja täielikuks kumulatsiooniks kaubanduses, mis kuulub Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (CEFTA) alla, mille osalised on Moldova Vabariik ning Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid [2019/940] | 76 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/934, 12. märts 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus saaduste alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) toimikute avaldamisega

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/935, 16. aprill 2019, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste analüüsimeetoditega ning teatamisega liikmesriikide otsustest naturaalse alkoholisisalduse suurendamise kohta

53

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/936, 6. juuni 2019, millega muudetakse rakendusmääruseid (EL) nr 808/2014, (EL) nr 809/2014 ja (EL) nr 908/2014 maaelu arengu programmide alusel loodud rahastamisvahendite osas

58

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/937, 27. mai 2019, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks

61

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2019/938, 6. juuni 2019, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Ida tuumarelva- ja kõikide muude massihävitusrelvade vaba tsoon

63

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/939, 6. juuni 2019, millega määratakse väljastavad üksused, mille ülesanne on käitada süsteemi kordumatute identifitseerimistunnuste (UDI) määramiseks meditsiiniseadmete valdkonnas (
  1
  )

1

73

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni ühiskomitee otsus nr 2/2017, 16. mai 2017, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni II liite sätteid, võttes kasutusele võimaluse tollimaksu tagastamiseks ja täielikuks kumulatsiooniks kaubanduses, mis kuulub Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (CEFTA) alla, mille osalised on Moldova Vabariik ning Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid [2019/940]

76

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlev kokkulepe (Interbusi kokkulepe) – parandus ( EÜT L 321, 26.11.2002 )
  (Eestikeelne eriväljaanne, 07. Transpordipoliitika, 7. köide, lk 138) | 85 |

Parandused

*

Bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlev kokkulepe (Interbusi kokkulepe) – parandus ( EÜT L 321, 26.11.2002 )
  (Eestikeelne eriväljaanne, 07. Transpordipoliitika, 7. köide, lk 138)

( EÜT L 321, 26.11.2002 )

(Eestikeelne eriväljaanne, 07. Transpordipoliitika, 7. köide, lk 138)

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/934,

12. märts 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus saaduste alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) toimikute avaldamisega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 75 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 1234/2007 (2) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013. Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotise I peatüki 1. jaos on sätestatud eeskirjad viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja kohaldatavate piirangute kohta ning antud komisjonile õigus võtta vastu asjaomaseid delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada veinituru sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleb nimetatud õigusaktidega võtta vastu teatavad eeskirjad. Nende aktidega tuleks asendada komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2009, (3) mis tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007 (2) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013. Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotise I peatüki 1. jaos on sätestatud eeskirjad viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja kohaldatavate piirangute kohta ning antud komisjonile õigus võtta vastu asjaomaseid delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada veinituru sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleb nimetatud õigusaktidega võtta vastu teatavad eeskirjad. Nende aktidega tuleks asendada komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2009, (3) mis tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (2) | Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas (kus on loetletud viinamarjasaaduste kategooriad) on sätestatud, et veini üldalkoholisisaldus ei tohi ületada 15 mahuprotsenti. Erandina võib teatavatelt liidu viinamarjakasvatuspiirkonda kuuluvatelt viinamarjakasvatusaladelt pärinevate ja rikastamiseta toodetud veinide üldalkoholisisalduse ülempiir ulatuda 20 mahuprotsendini. Need alad peavad olema määratletud. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas (kus on loetletud viinamarjasaaduste kategooriad) on sätestatud, et veini üldalkoholisisaldus ei tohi ületada 15 mahuprotsenti. Erandina võib teatavatelt liidu viinamarjakasvatuspiirkonda kuuluvatelt viinamarjakasvatusaladelt pärinevate ja rikastamiseta toodetud veinide üldalkoholisisalduse ülempiir ulatuda 20 mahuprotsendini. Need alad peavad olema määratletud.

| (3) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 80 ja 83 ning VIII lisas on sätestatud veinivalmistustavade ja töötlemise üldeeskirjad ning on viidatud üksikasjalikele eeskirjadele, mille võtab vastu komisjon. Lubatud veinivalmistustavad, sealhulgas veini magustamise meetodid, tuleks selgelt ja täpselt kindlaks määrata ning kehtestada piirmäärad teatavate ainete kasutamise suhtes ja mõne kõnealuse aine kasutamise tingimused veini valmistamisel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 80 ja 83 ning VIII lisas on sätestatud veinivalmistustavade ja töötlemise üldeeskirjad ning on viidatud üksikasjalikele eeskirjadele, mille võtab vastu komisjon. Lubatud veinivalmistustavad, sealhulgas veini magustamise meetodid, tuleks selgelt ja täpselt kindlaks määrata ning kehtestada piirmäärad teatavate ainete kasutamise suhtes ja mõne kõnealuse aine kasutamise tingimused veini valmistamisel.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osas on loetletud lubatud veinivalmistustavad ja töötlemisviisid. Lubatud veinivalmistustavade loetelu tuleks selgitada ning selle sidusust oleks vaja parandada. Loetelu tuleks täiendada ka tehnoloogia arengut arvesse võttes. Selguse parandamiseks tuleks loetelu jagada kaheks tabeliks, eraldades veinivalmistusviisid veini valmistamisel kasutatavatest ühenditest. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osas on loetletud lubatud veinivalmistustavad ja töötlemisviisid. Lubatud veinivalmistustavade loetelu tuleks selgitada ning selle sidusust oleks vaja parandada. Loetelu tuleks täiendada ka tehnoloogia arengut arvesse võttes. Selguse parandamiseks tuleks loetelu jagada kaheks tabeliks, eraldades veinivalmistusviisid veini valmistamisel kasutatavatest ühenditest.

| (5) | Käesoleva määruse I lisa A osa tabelis 1 tuleks loetleda lubatud veinivalmistusviisid, samuti nende kasutustingimused ja -piirangud. Lubatud valmistusviisid peaksid põhinema Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni soovitatud asjaomastel meetoditel, mis on esitatud tabelis osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutes ja asjaomastes liidu õigusaktides, millele on samuti osutatud tabelis. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse I lisa A osa tabelis 1 tuleks loetleda lubatud veinivalmistusviisid, samuti nende kasutustingimused ja -piirangud. Lubatud valmistusviisid peaksid põhinema Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni soovitatud asjaomastel meetoditel, mis on esitatud tabelis osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutes ja asjaomastes liidu õigusaktides, millele on samuti osutatud tabelis.

| (6) | Selleks et veini valmistamisel vajalikke lubatud ühendeid kasutavad viinamarjasaaduste tootjad oleksid paremini teavitatud ja mõistaksid asjaomaseid eeskirju paremini, tuleks käesoleva määruse I lisa A osa tabelis 2 loetleda veini valmistamisel kasutada lubatud ühendid, samuti nende kasutustingimused ja -piirangud. Veini valmistamisel kasutada lubatud ühendid peaksid põhinema Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni soovitatud asjaomastel ühenditel, mis on esitatud tabelis osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutes ja tabelis osutatud asjaomastes liidu õigusaktides. Lisaks tuleks tabelis selgelt esitada ühendi rahvusvaheline nimetus, E-number (kui on olemas) ja/või Chemical Abstracts Service'i (CAS) registrinumber. Tabel peaks peale selle sisaldama kaht ühendite klassifitseerimiskategooriat vastavalt sellele, kas ühendeid kasutatakse lisandina või abiainena, mis on oluline eelkõige märgistamisel. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et veini valmistamisel vajalikke lubatud ühendeid kasutavad viinamarjasaaduste tootjad oleksid paremini teavitatud ja mõistaksid asjaomaseid eeskirju paremini, tuleks käesoleva määruse I lisa A osa tabelis 2 loetleda veini valmistamisel kasutada lubatud ühendid, samuti nende kasutustingimused ja -piirangud. Veini valmistamisel kasutada lubatud ühendid peaksid põhinema Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni soovitatud asjaomastel ühenditel, mis on esitatud tabelis osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikutes ja tabelis osutatud asjaomastes liidu õigusaktides. Lisaks tuleks tabelis selgelt esitada ühendi rahvusvaheline nimetus, E-number (kui on olemas) ja/või Chemical Abstracts Service'i (CAS) registrinumber. Tabel peaks peale selle sisaldama kaht ühendite klassifitseerimiskategooriat vastavalt sellele, kas ühendeid kasutatakse lisandina või abiainena, mis on oluline eelkõige märgistamisel.

| (7) | Kohaldatavate eeskirjade lihtsustamiseks ning käesolevas määruses kehtestatud eeskirjade ja rahvusvaheliste standardite vahelise sidususe tagamiseks tuleks varasema tava (mille kohaselt teatavat Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes sisalduvat teavet dubleeriti I lisa liidetes) järgimine lõpetada. Kasutustingimuste ja -piirangute puhul tuleks reeglina järgida Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni soovitusi, välja arvatud juhul, kui on asjakohased lisatingimused, piirangud ja Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikute suhtes tehtavad erandid. |
| --- | --- |

(7)

Kohaldatavate eeskirjade lihtsustamiseks ning käesolevas määruses kehtestatud eeskirjade ja rahvusvaheliste standardite vahelise sidususe tagamiseks tuleks varasema tava (mille kohaselt teatavat Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes sisalduvat teavet dubleeriti I lisa liidetes) järgimine lõpetada. Kasutustingimuste ja -piirangute puhul tuleks reeglina järgida Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni soovitusi, välja arvatud juhul, kui on asjakohased lisatingimused, piirangud ja Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikute suhtes tehtavad erandid.

| (8) | Komisjon peaks avaldama käesoleva määruse I lisas osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikud Euroopa Liidu Teatajas ning tagama, et asjaomased toimikud tehakse kättesaadavaks kõigis liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon peaks avaldama käesoleva määruse I lisas osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikud Euroopa Liidu Teatajas ning tagama, et asjaomased toimikud tehakse kättesaadavaks kõigis liidu ametlikes keeltes.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osas on sätestatud liidus toodetud veinide vääveldioksiidisisalduse piirmäärad. Piirmäärade puhul lähtutakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni rahvusvaheliselt tunnustatud piirmääradest ja säilitatakse teatavate väikeses koguses toodetavate magusate veinide suhtes erand, mis on vajalik nende kõrgema suhkrusisalduse tõttu ja piisava säilivuse kindlustamiseks. Arvestades tulemusi, mida annavad veinile lisatava sulfitikoguse vähendamist, sulfitite asendamist ning veini tarbimisel selles sisalduva sulfiti sissevõetavat kogust käsitlevad teadusuuringud, võib piirmäärasid edaspidi nende alandamise eesmärgil läbi vaadata. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osas on sätestatud liidus toodetud veinide vääveldioksiidisisalduse piirmäärad. Piirmäärade puhul lähtutakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni rahvusvaheliselt tunnustatud piirmääradest ja säilitatakse teatavate väikeses koguses toodetavate magusate veinide suhtes erand, mis on vajalik nende kõrgema suhkrusisalduse tõttu ja piisava säilivuse kindlustamiseks. Arvestades tulemusi, mida annavad veinile lisatava sulfitikoguse vähendamist, sulfitite asendamist ning veini tarbimisel selles sisalduva sulfiti sissevõetavat kogust käsitlevad teadusuuringud, võib piirmäärasid edaspidi nende alandamise eesmärgil läbi vaadata.

| (10) | Tuleks kindlaks määrata kord, mille alusel saavad liikmesriigid kindla ajavahemiku jooksul rakendada katselisel eesmärgil veinivalmistustavasid ja töötlust, mida ei ole liidu eeskirjades ette nähtud. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks kindlaks määrata kord, mille alusel saavad liikmesriigid kindla ajavahemiku jooksul rakendada katselisel eesmärgil veinivalmistustavasid ja töötlust, mida ei ole liidu eeskirjades ette nähtud.

| (11) | Vahuveini, kvaliteetvahuveini ja aromaatse kvaliteetvahuveini valmistamine nõuab muude viinamarjasaaduste puhul lubatavate veinivalmistustavade kõrval mitmeid eritoiminguid. Selguse huvides tuleks need toimingud loetleda käesoleva määruse eraldi lisas. |
| --- | --- |

(11)

Vahuveini, kvaliteetvahuveini ja aromaatse kvaliteetvahuveini valmistamine nõuab muude viinamarjasaaduste puhul lubatavate veinivalmistustavade kõrval mitmeid eritoiminguid. Selguse huvides tuleks need toimingud loetleda käesoleva määruse eraldi lisas.

| (12) | Liköörveini valmistamine nõuab muude viinamarjasaaduste puhul lubatavate veinivalmistustavade kõrval mitmeid eritoiminguid, samuti on mõne kaitstud päritolunimetusega liköörveini valmistamisel teatavaid erijooni. Selguse huvides tuleks need toimingud ja piirangud loetleda käesoleva määruse eraldi lisas. |
| --- | --- |

(12)

Liköörveini valmistamine nõuab muude viinamarjasaaduste puhul lubatavate veinivalmistustavade kõrval mitmeid eritoiminguid, samuti on mõne kaitstud päritolunimetusega liköörveini valmistamisel teatavaid erijooni. Selguse huvides tuleks need toimingud ja piirangud loetleda käesoleva määruse eraldi lisas.

| (13) | Kupaaž on laialt levinud veinivalmistustava, millel võib olla arvestatav mõju viinamarjasaaduste kvaliteedile. Kuritarvitamise vältimiseks ja kvaliteetsete viinamarjasaaduste tagamiseks, edendades samal ajal konkurentsivõimelisemat sektorit, tuleks asjaomane tava määratleda ning seda rangelt reguleerida. Samal põhjusel tuleks reguleerida kupaaži kasutamist roosa veini valmistamisel, eelkõige teatavate veinide puhul, mille suhtes ei ole kehtestatud spetsifikaati. |
| --- | --- |

(13)

Kupaaž on laialt levinud veinivalmistustava, millel võib olla arvestatav mõju viinamarjasaaduste kvaliteedile. Kuritarvitamise vältimiseks ja kvaliteetsete viinamarjasaaduste tagamiseks, edendades samal ajal konkurentsivõimelisemat sektorit, tuleks asjaomane tava määratleda ning seda rangelt reguleerida. Samal põhjusel tuleks reguleerida kupaaži kasutamist roosa veini valmistamisel, eelkõige teatavate veinide puhul, mille suhtes ei ole kehtestatud spetsifikaati.

| (14) | Paljude veini valmistamisel kasutatavate ainete puhtus- ja identifitseerimisnõuded on sätestatud toiduaineid käsitlevate liidu eeskirjadega ja Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksis. Ühtluse ja selguse huvides tuleks esmalt järgida nimetatud nõudeid ning seejärel neid liidu olukorrale vastavate erieeskirjadega täiendada. |
| --- | --- |

(14)

Paljude veini valmistamisel kasutatavate ainete puhtus- ja identifitseerimisnõuded on sätestatud toiduaineid käsitlevate liidu eeskirjadega ja Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksis. Ühtluse ja selguse huvides tuleks esmalt järgida nimetatud nõudeid ning seejärel neid liidu olukorrale vastavate erieeskirjadega täiendada.

| (15) | Viinamarjasaaduseid, mis ei ole kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotise I peatüki 1. jao sätetega ega käesoleva määruse sätetega, ei tohi turule lasta ning need tuleb hävitada. Siiski võib mõne sellise saaduse kasutamine olla üksnes tööstuslikel eesmärkidel lubatud ning selleks tuleks ette näha kindlad tingimused, et tagada asjakohane kontroll lõppkasutuse üle. Lisaks tuleks rahalise kahju vältimiseks ettevõtjate puhul, kellel on mõne sellise saaduse varu, mis on valminud enne käesoleva määruse jõustumist, näha ette võimalus saata tarbimisse saaduseid, mis on valmistatud enne seda kuupäeva kehtinud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(15)

Viinamarjasaaduseid, mis ei ole kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotise I peatüki 1. jao sätetega ega käesoleva määruse sätetega, ei tohi turule lasta ning need tuleb hävitada. Siiski võib mõne sellise saaduse kasutamine olla üksnes tööstuslikel eesmärkidel lubatud ning selleks tuleks ette näha kindlad tingimused, et tagada asjakohane kontroll lõppkasutuse üle. Lisaks tuleks rahalise kahju vältimiseks ettevõtjate puhul, kellel on mõne sellise saaduse varu, mis on valminud enne käesoleva määruse jõustumist, näha ette võimalus saata tarbimisse saaduseid, mis on valmistatud enne seda kuupäeva kehtinud eeskirjade kohaselt.

| (16) | Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa II osa D jaos sätestatud üldeeskirjast kujutab veini ja viinamarjavirde valamine veinisettele, viinamarjade pressimisjääkidele või pressitud aszú/výber'i viinamarjamassile endast olulist ja iseloomulikku etappi teatavate Ungari ja Slovakkia veinide valmistamisel. Selle veinivalmistustava konkreetsed eeskirjad tuleks sätestada kooskõlas liikmesriikides 1. mai 2004. aasta seisuga kehtivate õigusnormidega. |
| --- | --- |

(16)

Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa II osa D jaos sätestatud üldeeskirjast kujutab veini ja viinamarjavirde valamine veinisettele, viinamarjade pressimisjääkidele või pressitud aszú/výber'i viinamarjamassile endast olulist ja iseloomulikku etappi teatavate Ungari ja Slovakkia veinide valmistamisel. Selle veinivalmistustava konkreetsed eeskirjad tuleks sätestada kooskõlas liikmesriikides 1. mai 2004. aasta seisuga kehtivate õigusnormidega.

| (17) | Viinamarjasaaduste kvaliteedi tagamiseks tuleks ette näha viinamarjade ülepressimise keelu rakendamise sätted. Selle keelu nõuetekohane kohaldamine eeldab piisava järelevalve olemasolu veinivalmistamise kõrvalsaaduste ja nende lõppkasutuse üle. Selleks tuleks kindlaks määrata eeskirjad kõrvalsaadustes pärast viinamarjade pressimist sisalduva alkoholi miinimumprotsendi kohta, samuti liikmesriikide pädevate asutuste järelevalve all toimuva, füüsilise või juriidilise isiku või isikurühmade valduses olevate kõrvalsaaduste kohustuslike kõrvaldamise tingimuste kohta. Kuna need tingimused on otseselt seotud veinivalmistamise protsessiga, tuleks neid loetleda koos veinivalmistustavade ja veini tootmisele kohaldatavate piirangutega, mis on sätestatud käesolevas määruses, |
| --- | --- |

(17)

Viinamarjasaaduste kvaliteedi tagamiseks tuleks ette näha viinamarjade ülepressimise keelu rakendamise sätted. Selle keelu nõuetekohane kohaldamine eeldab piisava järelevalve olemasolu veinivalmistamise kõrvalsaaduste ja nende lõppkasutuse üle. Selleks tuleks kindlaks määrata eeskirjad kõrvalsaadustes pärast viinamarjade pressimist sisalduva alkoholi miinimumprotsendi kohta, samuti liikmesriikide pädevate asutuste järelevalve all toimuva, füüsilise või juriidilise isiku või isikurühmade valduses olevate kõrvalsaaduste kohustuslike kõrvaldamise tingimuste kohta. Kuna need tingimused on otseselt seotud veinivalmistamise protsessiga, tuleks neid loetleda koos veinivalmistustavade ja veini tootmisele kohaldatavate piirangutega, mis on sätestatud käesolevas määruses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millega täiendatakse määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus toodete alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimikute avaldamisega.

Artikkel 2

Viinamarjakasvatusalad, kus valmistatud veini üldalkoholisisaldus võib ulatuda 20 mahuprotsendini

Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 teise lõigu punkti c esimese taande kohasteks viinamarjakasvatusaladeks on asjaomase lisa 1. liites osutatud viinamarjakasvatusvööndid C I, C II ja C III ning viinamarjakasvatusvööndi B need alad, kus on lubatud toota järgmiste geograafiliste tähistega kaitstud valget veini: Vin de pays de Franche-Comté ja Vin de pays du Val de Loire.

Artikkel 3

Lubatud veinivalmistustavad

1.   Veinivalmistustavad, mille kasutamine on lubatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõikes 1 osutatud ja asjaomase määruse VII lisa II osa kohaldamisalasse kuuluvate viinamarjasaaduste valmistamisel ja säilitamisel, ning sinna juurde kuuluvad piirangud on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

I lisa A osa tabelis 1 on sätestatud lubatud veinivalmistusviisid, samuti nende kasutustingimused ja -piirangud.

I lisa A osa tabelis 2 on sätestatud veini valmistamisel kasutada lubatud ühendid, samuti nende kasutustingimused ja -piirangud.

2.   Komisjon avaldab käesoleva määruse I lisa A osa tabeli 1 2. veerus ja tabeli 2 3. veerus osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikud Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

3.   I lisa B osas on sätestatud veini vääveldioksiidisisalduse piirmäärad.

4.   I lisa C osas on sätestatud veini lenduvate hapete sisalduse piirmäärad.

5.   I lisa D osas on sätestatud magustamisviisidega seotud tingimused.

Artikkel 4

Uute veinivalmistustavade katseline kasutamine

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 83 lõikes 3 osutatud katselisel eesmärgil võib iga liikmesriik kõige rohkem viieks aastaks lubada teatavate määruses (EL) nr 1308/2013 ja käesolevas määruses sätestamata veinivalmistustavade ja töötlemisviiside katselist kasutamist tingimusel, et

| a) | asjaomased tavad ja töötlemisviisid vastavad määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 1 kolmandas lõigus ja artikli 80 lõike 3 punktides b kuni e sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

asjaomased tavad ja töötlemisviisid vastavad määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 1 kolmandas lõigus ja artikli 80 lõike 3 punktides b kuni e sätestatud nõuetele;

| b) | selliste tavade ja töötluste puhul kasutatavad kogused ei ületa ühe katse puhul 50 000 hektoliitrit aastas; |
| --- | --- |

b)

selliste tavade ja töötluste puhul kasutatavad kogused ei ületa ühe katse puhul 50 000 hektoliitrit aastas;

| c) | asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike katse alguses iga loa andmise tingimustest; |
| --- | --- |

c)

asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike katse alguses iga loa andmise tingimustest;

| d) | asjaomane töötlemisviis märgitakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 1 osutatud saatedokumendile ja artikli 147 lõikes 2 osutatud registrisse. |
| --- | --- |

d)

asjaomane töötlemisviis märgitakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 1 osutatud saatedokumendile ja artikli 147 lõikes 2 osutatud registrisse.

Katse on toiming või toimingud, mis tehakse täpselt määratletud uurimisprojekti raames ja üht katsemetoodikat järgides.

2.   Tooteid, mis on saadud selliste veinivalmistustavade ja töötluste katselisel kasutamisel, võib turule lasta muus kui loa andnud liikmesriigis, kui katselist kasutamist lubanud liikmesriik teavitab sihtliikmesriigi pädevaid asutusi loa tingimustest ja asjaomastest kogustest.

3.   Asjaomane liikmesriik edastab kolme kuu jooksul pärast lõikes 1 nimetatud tähtaja lõppu komisjonile lubatud katse aruande ja tulemused. Komisjon teatab katse tulemused teistele liikmesriikidele.

4.   Olenevalt katse tulemustest võib asjaomane liikmesriik esitada komisjonile taotluse lubada katselise kasutamise jätkamist kuni kolme aasta jooksul, vajaduse korral esialgsel katsel kasutatud saaduste kogusest suurema kogusega. Asjaomane liikmesriik esitab koos oma taotlusega asjakohase toimiku. Komisjon teeb taotluse kohta otsuse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 229 lõikes 2 osutatud korras.

5.   Lõike 1 punktis c ning lõigetes 3 ja 4 sätestatud teabe või dokumentide edastamine komisjonile toimub kooskõlas komisjoni määrusega (EL) 2017/1183 (4).

Artikkel 5

Vahuveinide puhul kasutatavad veinivalmistustavad

Lisaks määruses (EL) nr 1308/2013 ja käesoleva määruse I lisas sätestatud üldistele veinivalmistustavadele ja piirangutele loetletakse käesoleva määruse I Ilisas määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktides 4, 5 ja 6 osutatud vahuveini, kvaliteetvahuveini ja aromaatse kvaliteetvahuveini valmistamisel, sealhulgas rikastamise, hapestamise ja hapetustamise eesmärgil lubatavad erilised veinivalmistustavad ja seatavad piirangud.

Artikkel 6

Liköörveini puhul kasutatavad veinivalmistustavad

Lisaks määruses (EL) nr 1308/2013 ja käesoleva määruse I lisas sätestatud üldistele veinivalmistustavadele ja piirangutele loetletakse käesoleva määruse III lisas määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktis 3 osutatud liköörveini valmistamisel lubatavad erilised veinivalmistustavad ja seatavad piirangud.

Artikkel 7

Kupaaži mõiste

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa II osa C jaos ja artikli 75 lõike 3 punktis h osutatud „kupaaž“ tähendab eri päritolu, eri viinamarjasordist valmistatud, eri korjeaastate või eri kategooriate veini või veinivirde segamist.

2.   Veini ja viinamarjavirde kategooriad on järgmised:

| a) | punane vein ja valge vein, samuti vastavasse veinikategooriasse kuuluva veini valmistamiseks sobiv viinamarjavirre ja vein; |
| --- | --- |

a)

punane vein ja valge vein, samuti vastavasse veinikategooriasse kuuluva veini valmistamiseks sobiv viinamarjavirre ja vein;

| b) | ilma kaitstud päritolunimetuseta vein ja ilma kaitstud geograafilise tähiseta vein, kaitstud päritolunimetusega vein ning kaitstud geograafilise tähisega vein, samuti vastavasse veinikategooriasse kuuluva veini valmistamiseks sobiv viinamarjavirre ja vein. |
| --- | --- |

b)

ilma kaitstud päritolunimetuseta vein ja ilma kaitstud geograafilise tähiseta vein, kaitstud päritolunimetusega vein ning kaitstud geograafilise tähisega vein, samuti vastavasse veinikategooriasse kuuluva veini valmistamiseks sobiv viinamarjavirre ja vein.

Käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse roosat veini punase veinina.

3.   Kupaažina ei käsitata järgmist:

| a) | rikastamist kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamise teel; |
| --- | --- |

a)

rikastamist kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamise teel;

| b) | magustamist. |
| --- | --- |

b)

magustamist.

Artikkel 8

Kupaaži ja segamise üldnõuded

1.   Veini võib valmistada segamise ja kupaaži teel ainult juhul, kui kasutatavatel komponentidel on veini saamist võimaldavad omadused ja need on kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 ja käesoleva määruse sätetega.

Kaitstud päritolunimetuseta ja kaitstud geograafilise tähiseta valge veini ning kaitstud päritolunimetuseta ja kaitstud geograafilise tähiseta punase veini segamist ei ole lubatud kasutada roosa veini valmistamiseks.

Siiski ei kohaldata teise lõigu sätteid juhul, kui valmistoodet kasutatakse määruse (EL) nr 1308/2013 II lisa IV osa punkti 12 kohaselt määratletud kuvee valmistamiseks või poolvahuveini valmistamiseks.

2.   Käesoleva määruse I lisa A osa tabeli 2 punktis 11.1 osutatud veinivalmistustavade kohaselt töödeldud veini ja viinamarjavirde segamine samal viisil töötlemata viinamarjavirde või veiniga on keelatud.

Artikkel 9

Veini valmistamise käigus kasutatavate ainete puhtus- ja identifitseerimisnõuded

1.   Kui komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (5) asjakohased sätted puuduvad, kohaldatakse veinivalmistamisel kasutatavate ainete puhtuse ja identifitseerimise suhtes määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 75 lõike 3 punkti f rakendamisel käesoleva määruse I lisa A osa tabeli 2 4. veeru sätteid.

2.   Ensüümid ja ensüümpreparaadid, mida kasutatakse I lisa A osas loetletud lubatud veinivalmistustavade ja -protsesside puhul, peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1332/2008 (6) nõuetele.

Artikkel 10

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 ja käesoleva määruse sätetega vastuolus olevate saaduste valdamise, ringluse ja kasutamise tingimused

1.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 2 esimeses lõigus osutatud saadusi ei tohi turustada ja need hävitatakse. Siiski võivad liikmesriigid teatavatel tingimustel lubada kasutada piirituse- või äädikatehastes või tööstuslikul eesmärgil teatavaid saadusi, mille omadused nad kindlaks määravad.

2.   Tootjad ja kauplejad ei tohi selliseid saadusi ilma seadusliku aluseta oma valduses hoida ning nende ringlus peab piirduma viimisega piiritustehastesse, äädikatehastesse või ettevõtetesse, kus neid kasutatakse tööstuslikul eesmärgil, ja ettevõttesse, kus need hävitatakse.

3.   Liikmesriigid võivad lasta lisada lõikes 1 osutatud veinidesse nende identifitseerimise hõlbustamiseks denaturante ja indikaatoreid. Kui see on põhjendatud, võivad liikmesriigid keelata lõikes 1 ettenähtud kasutusviisid ning lasta tooted hävitada.

4.   Enne 1. augustit 2009 toodetud veini võib pakkuda ja tarnida otsetarbimiseks tingimusel, et see vastab enne seda kuupäeva kehtinud liidu või riiklikele eeskirjadele.

Artikkel 11

Muude saaduste kui veini rikastamise, hapestamise ja hapetustamise puhul kohaldatavad üldeeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa D jao punktis 1 osutatud protsessid tuleb läbi viia ühe korraga. Liikmesriigid võivad siiski lubada mõne sellise protsessi läbiviimist mitmes etapis, kui see aitab asjaomastest saadustest paremini veini valmistada. Sellisel juhul kohaldatakse kogu toimingu suhtes määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisas sätestatud piiranguid.

Artikkel 12

Veini ja viinamarjavirde valamine veinisettele, viinamarjade pressimisjääkidele või pressitud aszú/výber'i viinamarjamassile

Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa II osa D jao punktis 2 osutatud veini ja viinamarjavirde valamine veinisettele, viinamarjade pressimisjääkidele või pressitud aszú/výber'i viinamarjamassile peab kooskõlas 1. mail 2004. aastal kehtivate riiklike sätetega toimuma järgmiselt:

aszú

výber

| a) | Veinide „Tokaji fordítás“ ja „Tokajský forditáš“ valmistamisel tuleb valada viinamarjavirret või veini pressitud aszú/výber'i viinamarjamassile; |
| --- | --- |

a)

Veinide „Tokaji fordítás“ ja „Tokajský forditáš“ valmistamisel tuleb valada viinamarjavirret või veini pressitud aszú/výber'i viinamarjamassile;

aszú

výber

| b) | Veinide „Tokaji máslás“ ja „Tokajský mášláš“ valmistamisel tuleb valada viinamarjavirret või veini szamorodni/samorodné või aszú/výber'i veinisettele. |
| --- | --- |

b)

Veinide „Tokaji máslás“ ja „Tokajský mášláš“ valmistamisel tuleb valada viinamarjavirret või veini szamorodni/samorodné või aszú/výber'i veinisettele.

szamorodni

samorodné

aszú

výber

Asjaomased saadused peavad olema korjatud ühel aastal.

Artikkel 13

Kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse kindlaksmääramine

1.   Võttes arvesse määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa II osa D jao punkti 1, sätestavad liikmesriigid kõrvalsaaduse minimaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides pärast selle eraldamist veinist, võrreldes toodetud veini alkoholisisaldusega. Liikmesriigid võivad alkoholisisalduse miinimumnormi muuta objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

2.   Kui kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 liikmesriikide sätestatud vastavat protsenti ei saavutata, peab asjaomane ettevõtja tarnima teatava koguse enda toodetud veini, et tagada selle miinimumprotsendini jõudmine.

3.   Kõrvalsaaduste alkoholisisalduse määramiseks võrreldes toodetud veini alkoholisisaldusega kohaldatakse eri viinamarjakasvatusvööndites järgmisi standardseid naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsente:

| a) | 8,0 % viinamarjakasvatusvööndis A; |
| --- | --- |

a)

8,0 % viinamarjakasvatusvööndis A;

| b) | 8,5 % viinamarjakasvatusvööndis B; |
| --- | --- |

b)

8,5 % viinamarjakasvatusvööndis B;

| c) | 9,0 % viinamarjakasvatusvööndis C I; |
| --- | --- |

c)

9,0 % viinamarjakasvatusvööndis C I;

| d) | 9,5 % viinamarjakasvatusvööndis C II; |
| --- | --- |

d)

9,5 % viinamarjakasvatusvööndis C II;

| e) | 10,0 % viinamarjakasvatusvööndis C III. |
| --- | --- |

e)

10,0 % viinamarjakasvatusvööndis C III.

Artikkel 14

Kõrvalsaaduste kõrvaldamine

1.   Tootjad kõrvaldavad veinivalmistamise või viinamarjade töötlemise kõrvalsaadused liikmesriikide pädevate asutuste järelevalve all tarnimise ja registreerimise nõuete kohaselt, mis on sätestatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273 (7) artikli 9 lõike 1 punktis b ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/274 (8) artikli 14 lõike 1 punkti b alapunktis vii ja artiklis 18.

2.   Kõrvaldamine toimub kooskõlas kohaldatavate liidu õigusaktidega, eelkõige keskkonnakaitset käsitlevate õigusaktidega, viivitamata ja hiljemalt selle veiniaasta lõpus, mil kõrvalsaadused saadi.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et tootjad, kes ise oma valdustes asjaomasel veiniaastal üle 50 hektoliitri veini või viinamarjavirret ei tooda, ei pea oma kõrvalsaadusi kõrvaldama.

4.   Tootjad võivad täita kõrvalsaaduste hävitamise kohustuse, tarnides kõik või osa veinitootmise või viinamarjade muul viisil töötlemise kõrvalsaadused destilleerimiseks. Kõrvalsaaduste kõrvaldamist tõendab asjaomase liikmesriigi pädev asutus.

5.   Liikmesriigid võivad objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel otsustada, et kõigi või osa veinitootmise või viinamarjade muul viisil töötlemise kõrvalsaaduste tarnimine destilleerimiseks on asjaomase liikmesriigi territooriumil kohustuslik kõigile või teatavatele veinitootjatele.

Artikkel 15

Üleminekukord

Enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva valmistatud viinamarjasaaduste varud võib kooskõlas enne asjaomast kuupäeva kehtinud eeskirjadega inimtoiduna tarbimisse saata.

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 606/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 17

Jõustumine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Seda hakatakse kohaldama 7. detsembri 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100).

4

(5)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1332/2008, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 7).

6

(7)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/273, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, istandusregistri, saatedokumentide ja sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide, teavituste ja teabe avaldamise osas, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 asjakohase kontrolli ja karistuste osas ning millega muudetakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 555/2008, (EÜ) nr 606/2009 ja (EÜ) nr 607/2009 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 436/2009 ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/560 (ELT L 58, 28.2.2018, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/274, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide ja teadete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad asjakohaste kontrollide kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/561 (ELT L 58, 28.2.2018, lk 60).

8

---

I LISA

A OSA

LUBATUD VEINIVALMISTUSTAVAD

TABEL 1. ARTIKLI 3 LÕIKES 1 OSUTATUD LUBATUD VEINIVALMISTUSVIISID.

| | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| | Veinivalmistusviisid | Kasutustingimused ja -piirangud (1) |
| 1 | Õhustamine või hapnikuga küllastamine | Ainult gaasilist hapnikku kasutades. |
| 2 | Termiline töötlemine | Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 1.8 (1970), 2.4.4 (1988), 3.4.3 (1988) ja 3.4.3.1 (1990) sätestatud tingimusi. |
| 3 | Tsentrifuugimine ja filtrimine inertse filtrimisainega või ilma | Inertne filtrimisaine ei tohi jätta töödeldud tootesse soovimatuid jääke. |
| 4 | Inertse atmosfääri loomine | Ainult selleks, et töödelda toodet õhukindlalt. |
| 5 | Vääveldioksiidi kõrvaldamine füüsikalise protsessi teel | Ainult värskete viinamarjade, viinamarjavirde, osaliselt kääritatud viinamarjavirde, kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirde, kontsentreeritud viinamarjavirde, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde või kääriva toorveini puhul. |
| 6 | Ioonivahetusvaik | Ainult viinamarjavirde puhul, mida kasutatakse puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde valmistamiseks. Kohaldatakse 3. liites sätestatud tingimusi. |
| 7 | Barboteerimine | Ainult argooni või lämmastikuga. |
| 8 | Flotatsioon | Ainult lämmastiku või süsinikdioksiidiga või õhustamise teel. Kohaldatakse toimikus 2.1.14 (1999) sätestatud tingimusi. |
| 9 | Allüülisotiotsüanaadiga immutatud puhtast parafiinist kettad | Ainult steriilse atmosfääri tekitamiseks. Itaalias lubatud üksnes juhul, kui see on kooskõlas riiklike õigusnormidega, ja ainult suuremates kui 20 liitristes mahutites. Allüülisotiotsüanaadi kasutamisel tuleb lähtuda tabelis 2 esitatud tingimustest ja piirangutest veini valmistamisel kasutatavate ühendite kohta. |
| 10 | Elektrodialüüs | Ainult viinhappe soolade stabiliseerimiseks veinis. Ainult otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirde ning määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktides 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 nimetatud toodete puhul. Vastavalt käesoleva lisa 5. liites sätestatud tingimustele. |
| 11 | Tammetükid | Kasutamine veini valmistamise ja laagerdamise käigus, sealhulgas värskete viinamarjade ja viinamarjavirde käärimisel. Kohaldatakse 7. liites sätestatud tingimusi. |
| 12 | Veini alkoholisisalduse korrigeerimine | Korrigeerimist teostatakse ainult veiniga. Kohaldatakse 8. liites sätestatud tingimusi. |
| 13 | Kationiidid viinhappe soolade stabiliseerimiseks | Ainult otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirde ning määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktides 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 nimetatud toodetes sisalduvate viinhappe soolade stabiliseerimiseks. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.3.3 (2011) sätestatud tingimusi. Samuti peab see vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (2) ja selle ülevõtmiseks kehtestatud riiklikele õigusnormidele. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. |
| 14 | Elektromembraantöötlus | Ainult hapestamiseks ja hapetustamiseks. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tingimustele ja piirmääradele. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja määrusega (EL) nr 10/2011 (3) ning asjaomaste määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010), 3.1.2.3 (2012) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. |
| 15 | Kationiitide kasutamine hapestamiseks | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tingimustele ja piirmääradele. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja selle ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.3.1.4 (2012) ja 3.1.1.5 (2012) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. |
| 16 | Kahe membraantöötluse kombineerimine | Ainult suhkrusisalduse vähendamiseks virretes vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktis 10 määratletule. Kohaldatakse 9. liites sätestatud tingimusi. |
| 17 | Membraankontaktorid | Ainult lahustunud gaasi reguleerimiseks veinis. Ainult määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktides 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 osutatud toodete puhul. Süsinikdioksiidi lisamine asjaomase lisa II osa punktides 4, 5, 6 ja 8 osutatud toodetele on keelatud. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja määrusega (EL) nr 10/2011 ning asjaomaste määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.5.17 (2013) sätestatud tingimusi. |
| 18 | Aktiivsöega kombineeritud membraantehnoloogia | Ainult 4-etüülfenooli ja 4-etüülguajakooli sisalduse vähendamiseks veinis. Kohaldatakse 10. liites sätestatud tingimusi. |
| 19 | Tseoliiti Y-faujasiiti sisaldavad filterplaadid | Ainult haloanisoolide adsorbeerimiseks. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.2.15 (2016) sätestatud tingimusi. |

1

2

Veinivalmistusviisid

Kasutustingimused ja -piirangud (1)

1

Õhustamine või hapnikuga küllastamine

Ainult gaasilist hapnikku kasutades.

2

Termiline töötlemine

Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 1.8 (1970), 2.4.4 (1988), 3.4.3 (1988) ja 3.4.3.1 (1990) sätestatud tingimusi.

3

Tsentrifuugimine ja filtrimine inertse filtrimisainega või ilma

Inertne filtrimisaine ei tohi jätta töödeldud tootesse soovimatuid jääke.

4

Inertse atmosfääri loomine

Ainult selleks, et töödelda toodet õhukindlalt.

5

Vääveldioksiidi kõrvaldamine füüsikalise protsessi teel

Ainult värskete viinamarjade, viinamarjavirde, osaliselt kääritatud viinamarjavirde, kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirde, kontsentreeritud viinamarjavirde, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde või kääriva toorveini puhul.

6

Ioonivahetusvaik

Ainult viinamarjavirde puhul, mida kasutatakse puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde valmistamiseks. Kohaldatakse 3. liites sätestatud tingimusi.

7

Barboteerimine

Ainult argooni või lämmastikuga.

8

Flotatsioon

Ainult lämmastiku või süsinikdioksiidiga või õhustamise teel. Kohaldatakse toimikus 2.1.14 (1999) sätestatud tingimusi.

9

Allüülisotiotsüanaadiga immutatud puhtast parafiinist kettad

Ainult steriilse atmosfääri tekitamiseks. Itaalias lubatud üksnes juhul, kui see on kooskõlas riiklike õigusnormidega, ja ainult suuremates kui 20 liitristes mahutites. Allüülisotiotsüanaadi kasutamisel tuleb lähtuda tabelis 2 esitatud tingimustest ja piirangutest veini valmistamisel kasutatavate ühendite kohta.

10

Elektrodialüüs

Ainult viinhappe soolade stabiliseerimiseks veinis. Ainult otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirde ning määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktides 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 nimetatud toodete puhul. Vastavalt käesoleva lisa 5. liites sätestatud tingimustele.

11

Tammetükid

Kasutamine veini valmistamise ja laagerdamise käigus, sealhulgas värskete viinamarjade ja viinamarjavirde käärimisel. Kohaldatakse 7. liites sätestatud tingimusi.

12

Veini alkoholisisalduse korrigeerimine

Korrigeerimist teostatakse ainult veiniga. Kohaldatakse 8. liites sätestatud tingimusi.

13

Kationiidid viinhappe soolade stabiliseerimiseks

Ainult otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirde ning määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktides 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 nimetatud toodetes sisalduvate viinhappe soolade stabiliseerimiseks. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.3.3 (2011) sätestatud tingimusi. Samuti peab see vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (2) ja selle ülevõtmiseks kehtestatud riiklikele õigusnormidele. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

14

Elektromembraantöötlus

Ainult hapestamiseks ja hapetustamiseks. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tingimustele ja piirmääradele. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja määrusega (EL) nr 10/2011 (3) ning asjaomaste määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010), 3.1.2.3 (2012) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

15

Kationiitide kasutamine hapestamiseks

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tingimustele ja piirmääradele. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja selle ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes 2.1.3.1.4 (2012) ja 3.1.1.5 (2012) sätestatud tingimusi. Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

16

Kahe membraantöötluse kombineerimine

Ainult suhkrusisalduse vähendamiseks virretes vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktis 10 määratletule. Kohaldatakse 9. liites sätestatud tingimusi.

17

Membraankontaktorid

Ainult lahustunud gaasi reguleerimiseks veinis. Ainult määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punktides 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 osutatud toodete puhul. Süsinikdioksiidi lisamine asjaomase lisa II osa punktides 4, 5, 6 ja 8 osutatud toodetele on keelatud. See peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004 ja määrusega (EL) nr 10/2011 ning asjaomaste määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklike õigusnormidega. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.5.17 (2013) sätestatud tingimusi.

18

Aktiivsöega kombineeritud membraantehnoloogia

Ainult 4-etüülfenooli ja 4-etüülguajakooli sisalduse vähendamiseks veinis. Kohaldatakse 10. liites sätestatud tingimusi.

19

Tseoliiti Y-faujasiiti sisaldavad filterplaadid

Ainult haloanisoolide adsorbeerimiseks. Kohaldatakse Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikus 3.2.15 (2016) sätestatud tingimusi.

TABEL 2. ARTIKLI 3 LÕIKES 1 OSUTATUD, VEINI VALMISTAMISEL KASUTADA LUBATUD ÜHENDID.

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ained/toimingud | E nr
  ja/või
  CASi number | Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) veinivalmistustavade koodeks (4) | Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimiku viide vastavalt artikli 9 lõikele 1 | Lisaaine | Abiaine/abiainena kasutatav aine (5) | Kasutustingimused ja -piirangud (6) | Veinitoodete kategooriad (7) |
| 1 | Happesuse regulaatorid |
| 1.1 | Viinhape (L(+)-) | E 334/CAS 87–69-4 | Toimik 2.1.3.1.1 (2001);
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Tingimused ja piirmäärad on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11. Viinhappe (L(+)-) kirjeldus on esitatud käesoleva lisa 1. liite punktis 2. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.2 | Õunhape (DL-; L-) | E 296/– | Toimik 2.1.3.1.1 (2001);
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.3 | Piimhape | E 270/– | Toimik 2.1.3.1.1 (2001);
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.4 | Kaalium-L(+)-tartraat | E 336(ii)/CAS 921–53-9 | Toimik 2.1.3.2.2 (1979);
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.5 | Kaaliumvesinikkarbonaat | E 501(ii)/CAS 298–14-6 | Toimik 2.1.3.2.2 (1979);
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.6 | Kaltsiumkarbonaat | E 170/CAS 471–34-1 | Toimik 2.1.3.2.2 (1979);
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.7 | Kaltsiumtartraat | E 354/– | Toimik 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 1.8 | Kaltsiumsulfaat | E 516/– | Toimik 2.1.3.1.1.1 (2017) | | x | | III lisa A jao punkti 2 alapunktis b sätestatud tingimused ja piirangud. Maksimumkogus 2 g/l. | (3) |
| 1.9 | Kaaliumkarbonaat | E 501 (i) | Toimik 2.1.3.2.5 (2017); 3.1.2.2 (1979) | | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2 | Säilitusained ja antioksüdandid |
| 2.1 | Vääveldioksiid | E 220/CAS 7446-09–5 | Toimik 1.12 (2004); 2.1.2 (1987);
  3.4.4 (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Piirmäärad (maksimaalne kogus turule lastavas tootes) on sätestatud I lisa B jaos. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.2 | Kaaliumvesiniksulfit | E 228/CAS 7773-03–7 | Toimik 2.1.2 (1987) | COEI-1-POTBIS | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.3 | Kaaliummetabisulfit | E 224/CAS 16731-55–8 | Toimik 1.12 (2004), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTANH | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.4 | Kaaliumsorbaat | E 202 | Toimik 3.4.5 (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 2.5 | Lüsosüüm | E 1105 | Toimik 2.2.6 (1997); 3.4.12 (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.6 | L-askorbiinhape | E 300 | Toimik 1.11 (2001); 2.2.7 (2001); 3.4.7 (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 250 mg/l. Maksimaalselt 250 mg/l ühe töötluse kohta. | Värsked viinamarjad, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.7 | Dimetüüldikarbonaat (DMDC) | E242/CAS 4525-33–1 | Toimik 3.4.2013 (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 3 | Sekvestrandid |
| 3.1 | Veinivalmistuses kasutatav süsi | | Toimik 2.1.9 (2002); 3.5.9 (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | | Valged veinid, 2, 10, ja 14 |
| 3.2 | Selektiivsed taimekiud | | Toimik 3.4.20 (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 4 | Alkohol- ja malolaktilise käärimise aktivaatorid |
| 4.1 | Mikrokristalne tselluloos | E 460(i)/CAS 9004-34–6 | Toimik 2.3.2 (2005), 3.4.21 (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | See peab vastama määruse (EL) nr 231/2012 lisas kehtestatud spetsifikatsioonidele. | Värsked viinamarjad, 2, 4, 5, 6, 7, 10, 11 ja 12 |
| 4.2 | Diammooniumvesinikfosfaat | E 342/CAS 7783-28–0 | Toimik 4.1.7 (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Ainult alkoholkäärimiseks. Kuni 1 g/l (soolana väljendatult) (8) või 0,3 g/l vahuveinide teise kääritamise puhul. | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13; 4, 5, 6 ja 7 teine alkoholkäärimine. |
| 4.3 | Ammooniumsulfaat | E 517/CAS 7783-20–2 | Toimik 4.1.7 (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4 | Ammooniumvesiniksulfit | –/CAS 10192-30–0 | | COEI_1-AMMHYD | | x | Ainult alkoholkäärimiseks. Kuni 0,2 g/l (soolana väljendatult) ja punktis 2.1–2.3 ette nähtud koguses. | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12 ja 13 |
| 4.5 | Tiamiinvesinikkloriid | –/CAS 67–03-8 | Toimik 2.3.3 (1976); 4.1.7 (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Ainult alkoholkäärimiseks. | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13; 4, 5, 6 ja 7 teine alkoholkäärimine |
| 4.6 | Pärmi autolüsaadid | –/– | Toimik 2.3.2 (2005); 3.4.2021 (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x (5) | | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12 ja 13 |
| 4.7 | Pärmirakkude kestad | –/– | Toimik 2.3.4 (1988); 3.4.21 (2015) | COEI-1-YEHULL | | x (5) | | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.8 | Inaktiveeritud pärmid | –/– | Toimik 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015) | COEI-1-INAYEA | | x (5) | | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.9 | Kindla glutatioonisisaldusega inaktiveeritud pärmid | –/– | Toimik 2.2.9 (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x (5) | Ainult alkoholkäärimiseks. | Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5 | Selitusained |
| 5.1 | Toiduželatiin | –/CAS 9000-70–8 | Toimik 2.1.6 (1997); 3.2.1 (2011) | COEI-1-GELATI | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.2 | Nisuvalk | | Toimik 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.3 | Hernevalk | | Toimik 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.4 | Kartulivalk | | Toimik 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.5 | Kalaliim | | Toimik 3.2.1 (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 5.6 | Kaseiin | –/CAS 9005-43–0 | Toimik 2.1.16 (2004) | COEI-1-CASEIN | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.7 | Kaaliumkaseinaadid | –/CAS 68131-54–4 | Toimik 2.1.15 (2004); 3.2.1 (2011) | COEI-1-POTCAS | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.8 | Munaalbumiin | –/CAS 9006-59–1 | Toimik 3.2.1 (2011) | COEI-1-OEUALB | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 5.9 | Bentoniit | E 558/– | Toimik 2.1.8 (1970); 3.3.5 (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.10 | Ränidioksiid (geel või kolloidlahus) | E 551/– | Toimik 2.1.10 (1991); 3.2.1 (2011); 3.2.4 (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.11 | Kaoliin | –/CAS 1332-58–7 | Toimik 3.2.1 (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 5.12 | Tanniinid | | Toimik 2.1.7 (1970); 2.1.17 (2004); 3.2.6 (1970); 3.2.7 (2004); 4.1.8 (1981); 4.3.2 (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16 |
| 5.13 | Aspergillus niger'ist saadud kitosaan | –/CAS 9012-76–4 | Toimik 2.1.22 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.12 (2009); 3.2.1 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.14 | Aspergillus niger'ist saadud kitiinglükaan | Kitiin: CAS 1398-61–4. Glükaan: CAS 9041-22–9. | Toimik 2.1.23 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.13 (2009); 3.2.1 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.15 | Pärmivalguekstraktid | –/– | Toimik 2.1.24 (2011); 3.2.14 (2011); 3.2.1 (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.16 | Polüvinüülpolüpürrolidoon | E 1202/CAS 25249-54–1 | Toimik 3.4.9 (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16 |
| 5.17 | Kaltsiumalginaat | E 404/CAS 9005-35–0 | Toimik 4.1.8 (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Ainult selliste mis tahes kategooriasse kuuluvate vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamise puhul, mis saadakse pudelis kääritamise teel ja mille sete eraldatakse pursatamismeetodil (dégorgement). | 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 |
| 5.18 | Kaaliumalginaat | E 402/CAS 9005-36–1 | Toimik 4.1.8 (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Ainult selliste mis tahes kategooriasse kuuluvate vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamise puhul, mis saadakse pudelis kääritamise teel ja mille sete eraldatakse pursatamismeetodil (dégorgement). | 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 |
| 6 | Stabilisaatorid |
| 6.1 | Kaaliumvesiniktartraat | E336(i)/CAS 868–14-4 | Toimik 3.3.4 (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Ainult viinhappe soolade sadenemise soodustamiseks. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.2 | Kaltsiumtartraat | E354/– | Toimik 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.3 | Sidrunhape | E 330 | Toimik 3.3.8 (1970); 3.3.1 (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 1 g/l. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.4 | Tanniinid | –/– | 3.3.1 (1970); | COEI-1-TANINS | | | | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.5 | Kaaliumheksatsüanoferraat | E 536/– | Toimik 3.3.1 (1970) | COEI-1-POTFER | | x | Vastavalt käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimustele. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.6 | Kaltsiumfütaat | –/CAS 3615-82–5 | Toimik 3.3.1 (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | Punase veini puhul mitte üle 8 g/hl.
  Vastavalt käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimustele. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.7 | Metaviinhape | E 353/– | Toimik 3.3.7 (1970) | COEI-1-METACI | x | | | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.8 | Kummiaraabik | E 414/CAS 9000-01–5 | Toimik 3.3.6 (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Vajalikus koguses. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.9 | D, L-viinhape või selle neutraalne kaaliumsool | –/CAS 133–37-9 | Toimik 2.1.21 (2008); 3.4.15 (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Ainult liigse kaltsiumi sadestamiseks.
  Vastavalt käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimustele. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.10 | Pärmi mannoproteiinid | –/– | Toimik 3.3.13 (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.11 | Karboksümetüültselluloos | E466/– | Toimik 3.3.14 (2008) | COEI-1-CMC | x | | Ainult viinhappe soolade stabiliseerimiseks. | Valged veinid, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| 6.12 | Polüvinüülimidasooli ja polüvinüülpürrolidooni kopolümeerid (PVI/PVP) | –/CAS 87865-40–5 | Toimik 2.1.20 (2014); 3.4.14 (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 6.13 | Kaaliumpolüaspartaat | E 456/CAS 64723-18–8 | Toimik 3.3.15 (2016) | COEI-1-POTASP | x | | Ainult viinhappe soolade stabiliseerumise soodustamiseks. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7 | Ensüümid (9) |
| 7.1 | Ureaas | EÜ 3.5.1.5 | Toimik 3.4.11 (1995) | COEI-1-UREASE | | x | Ainult veini karbamiidisisalduse vähendamiseks.
  Vastavalt käesoleva lisa 6. liites sätestatud tingimustele. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7.2 | Pektiinlüaasid | EÜ 4.2.2.10 | Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTPLY | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.3 | Pektiinmetüül-esteraas | EÜ 3.1.1.11 | Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTPME | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.4 | Polügalakturonaas | EÜ 3.2.1.15 | Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTPGA | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.5 | Hemitsellulaas | EÜ 3.2.1.78 | Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTGHE | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.6 | Tsellulaas | EÜ 3.2.1.4 | Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTCEL | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.7 | β-glükanaas | EÜ 3.2.1.58 | Toimik 3.2.10 (2004) | COEI-1-BGLUCA | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.8 | Glükosidaas | EÜ 3.2.1.20 | Toimik 2.1.19 (2013); 3.2.9 (2013) | COEI-1-GLYCOS | | x | Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8 | Gaasid ja pakendamisgaasid (10) |
| 8.1 | Argoon | E 938/CAS 7440-37–1 | Toimik 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002) | COEI-1-ARGON | x (10) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8.2 | Lämmastik | E 941/CAS 7727-37–9 | Toimik 2.1.14 (1999); 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002) | COEI-1-AZOTE | x (10) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8.3 | Süsinikdioksiid | E 290/CAS 124–38-9 | Toimik 1.7 (1970); 2.1.14 (1999); 2.2.3 (1970); 2.2.5 (1970); 2.3.9 (2005); 4.1.2010 (2002) | COEI-1-DIOCAR | x (10) | x | Süsihappegaasiga küllastamata veini puhul võib turule lastavas tootes olla süsihappegaasi kuni 3 g/l ning süsihappegaasist tulenev ülerõhk peab 20 °C juures olema väiksem kui 1 baar. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8.4 | Gaasiline hapnik | E 948/CAS 17778-80–2 | Toimik 2.1.1 (2016); 3.5.5 (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 9 | Kääritamisained |
| 9.1 | Veinipärmid | –/– | Toimik 2.3.1 (2016); 4.1.8 (1981) | COEI-1-LESEAC | | x (5) | | Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13; 4, 5, 6 ja 7 teine alkoholkäärimine |
| 9.2 | Piimhappebakterid | –/– | Toimik 3.1.2 (1979); 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x (5) | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16 |
| 10 | Puuduste kõrvaldamine |
| 10.1 | Vasksulfaat, pentahüdraat | –/CAS 7758-99–8 | Toimik 3.5.8 (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | Mitte üle 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest valmistatud liköörveinid, mille vasesisaldus ei tohi ületada 2 mg/l. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 10.2 | Vasktsitraat | –/CAS 866–82-0 | Toimik 3.5.14 (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | Mitte üle 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest valmistatud liköörveinid, mille vasesisaldus ei tohi ületada 2 mg/l. | Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 10.3 | Aspergillus niger'ist saadud kitosaan | –/CAS 9012-76–4 | Toimik 3.4.16 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 10.4 | Aspergillus niger'ist saadud kitiinglükaan | Kitiin: CAS 1398-61–4. Glükaan: CAS 9041-22–9. | Toimik 3.4.17 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 10.5 | Inaktiveeritud pärmid | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 11 | Muu |
| 11.1 | Süüria männi vaik | –/– | | | x | | Kohaldatakse käesoleva lisa 2. liites sätestatud tingimusi. | 2, 10, 11 |
| 11.2 | Värske käärimissete | –/– | | | | x (5) | Ainult kuivas veinis. Värske käärimissete on veatu ja lahjendamata ning sisaldab kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel saadud pärme. Kogus ei tohi ületada 5 % töödeldud toote kogusest. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 11.3 | Karamell | E 150 a-d/– | Toimik 4.3 (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | Värvi intensiivistamiseks, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1333/2008 I lisa punktis 2. | 3 |
| 11.4 | Allüülisotiotsüanaat | –/57–06-7 | | | | x | Ainult puhtast parafiinist ketaste immutamiseks. Vt tabel 1.
  Veinis ei tohi olla allüülisotiotsüanaadi jääke. | Ainult veini ja otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirde puhul. |
| 11.5 | Inaktiveeritud pärmid | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |

1

2

3

4

5

6

7

8

Ained/toimingud

E nr

ja/või

CASi number

Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) veinivalmistustavade koodeks (4)

Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni toimiku viide vastavalt artikli 9 lõikele 1

Lisaaine

Abiaine/abiainena kasutatav aine (5)

Kasutustingimused ja -piirangud (6)

Veinitoodete kategooriad (7)

1

Happesuse regulaatorid

1.1

Viinhape (L(+)-)

E 334/CAS 87–69-4

Toimik 2.1.3.1.1 (2001);

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Tingimused ja piirmäärad on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa C ja D jaos ning käesoleva määruse artiklis 11. Viinhappe (L(+)-) kirjeldus on esitatud käesoleva lisa 1. liite punktis 2.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.2

Õunhape (DL-; L-)

E 296/–

Toimik 2.1.3.1.1 (2001);

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.3

Piimhape

E 270/–

Toimik 2.1.3.1.1 (2001);

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACILAC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.4

Kaalium-L(+)-tartraat

E 336(ii)/CAS 921–53-9

Toimik 2.1.3.2.2 (1979);

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTTAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.5

Kaaliumvesinikkarbonaat

E 501(ii)/CAS 298–14-6

Toimik 2.1.3.2.2 (1979);

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTBIC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.6

Kaltsiumkarbonaat

E 170/CAS 471–34-1

Toimik 2.1.3.2.2 (1979);

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-CALCAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.7

Kaltsiumtartraat

E 354/–

Toimik 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

1.8

Kaltsiumsulfaat

E 516/–

Toimik 2.1.3.1.1.1 (2017)

x

III lisa A jao punkti 2 alapunktis b sätestatud tingimused ja piirangud. Maksimumkogus 2 g/l.

(3)

1.9

Kaaliumkarbonaat

E 501 (i)

Toimik 2.1.3.2.5 (2017); 3.1.2.2 (1979)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2

Säilitusained ja antioksüdandid

2.1

Vääveldioksiid

E 220/CAS 7446-09–5

Toimik 1.12 (2004); 2.1.2 (1987);

3.4.4 (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Piirmäärad (maksimaalne kogus turule lastavas tootes) on sätestatud I lisa B jaos.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.2

Kaaliumvesiniksulfit

E 228/CAS 7773-03–7

Toimik 2.1.2 (1987)

COEI-1-POTBIS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.3

Kaaliummetabisulfit

E 224/CAS 16731-55–8

Toimik 1.12 (2004), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTANH

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.4

Kaaliumsorbaat

E 202

Toimik 3.4.5 (1988)

COEI-1-POTSOR

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

2.5

Lüsosüüm

E 1105

Toimik 2.2.6 (1997); 3.4.12 (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.6

L-askorbiinhape

E 300

Toimik 1.11 (2001); 2.2.7 (2001); 3.4.7 (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 250 mg/l. Maksimaalselt 250 mg/l ühe töötluse kohta.

Värsked viinamarjad, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.7

Dimetüüldikarbonaat (DMDC)

E242/CAS 4525-33–1

Toimik 3.4.2013 (2001)

COEI-1-DICDIM

x

Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

3

Sekvestrandid

3.1

Veinivalmistuses kasutatav süsi

Toimik 2.1.9 (2002); 3.5.9 (1970)

COEI-1-CHARBO

x

Valged veinid, 2, 10, ja 14

3.2

Selektiivsed taimekiud

Toimik 3.4.20 (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

4

Alkohol- ja malolaktilise käärimise aktivaatorid

4.1

Mikrokristalne tselluloos

E 460(i)/CAS 9004-34–6

Toimik 2.3.2 (2005), 3.4.21 (2015)

COEI-1-CELMIC

x

See peab vastama määruse (EL) nr 231/2012 lisas kehtestatud spetsifikatsioonidele.

Värsked viinamarjad, 2, 4, 5, 6, 7, 10, 11 ja 12

4.2

Diammooniumvesinikfosfaat

E 342/CAS 7783-28–0

Toimik 4.1.7 (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Ainult alkoholkäärimiseks. Kuni 1 g/l (soolana väljendatult) (8) või 0,3 g/l vahuveinide teise kääritamise puhul.

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13; 4, 5, 6 ja 7 teine alkoholkäärimine.

4.3

Ammooniumsulfaat

E 517/CAS 7783-20–2

Toimik 4.1.7 (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4

Ammooniumvesiniksulfit

–/CAS 10192-30–0

COEI_1-AMMHYD

x

Ainult alkoholkäärimiseks. Kuni 0,2 g/l (soolana väljendatult) ja punktis 2.1–2.3 ette nähtud koguses.

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12 ja 13

4.5

Tiamiinvesinikkloriid

–/CAS 67–03-8

Toimik 2.3.3 (1976); 4.1.7 (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Ainult alkoholkäärimiseks.

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13; 4, 5, 6 ja 7 teine alkoholkäärimine

4.6

Pärmi autolüsaadid

–/–

Toimik 2.3.2 (2005); 3.4.2021 (2015)

COEI-1-AUTLYS

x (5)

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12 ja 13

4.7

Pärmirakkude kestad

–/–

Toimik 2.3.4 (1988); 3.4.21 (2015)

COEI-1-YEHULL

x (5)

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.8

Inaktiveeritud pärmid

–/–

Toimik 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015)

COEI-1-INAYEA

x (5)

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.9

Kindla glutatioonisisaldusega inaktiveeritud pärmid

–/–

Toimik 2.2.9 (2017)

COEI-1-LEVGLU

x (5)

Ainult alkoholkäärimiseks.

Värsked viinamarjad, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5

Selitusained

5.1

Toiduželatiin

–/CAS 9000-70–8

Toimik 2.1.6 (1997); 3.2.1 (2011)

COEI-1-GELATI

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.2

Nisuvalk

Toimik 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.3

Hernevalk

Toimik 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.4

Kartulivalk

Toimik 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.5

Kalaliim

Toimik 3.2.1 (2011)

COEI-1-COLPOI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

5.6

Kaseiin

–/CAS 9005-43–0

Toimik 2.1.16 (2004)

COEI-1-CASEIN

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.7

Kaaliumkaseinaadid

–/CAS 68131-54–4

Toimik 2.1.15 (2004); 3.2.1 (2011)

COEI-1-POTCAS

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.8

Munaalbumiin

–/CAS 9006-59–1

Toimik 3.2.1 (2011)

COEI-1-OEUALB

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

5.9

Bentoniit

E 558/–

Toimik 2.1.8 (1970); 3.3.5 (1970)

COEI-1-BENTON

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.10

Ränidioksiid (geel või kolloidlahus)

E 551/–

Toimik 2.1.10 (1991); 3.2.1 (2011); 3.2.4 (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.11

Kaoliin

–/CAS 1332-58–7

Toimik 3.2.1 (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

5.12

Tanniinid

Toimik 2.1.7 (1970); 2.1.17 (2004); 3.2.6 (1970); 3.2.7 (2004); 4.1.8 (1981); 4.3.2 (1981)

COEI-1-TANINS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16

5.13

Aspergillus niger'ist saadud kitosaan

–/CAS 9012-76–4

Toimik 2.1.22 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.12 (2009); 3.2.1 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.14

Aspergillus niger'ist saadud kitiinglükaan

Kitiin: CAS 1398-61–4. Glükaan: CAS 9041-22–9.

Toimik 2.1.23 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.13 (2009); 3.2.1 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.15

Pärmivalguekstraktid

–/–

Toimik 2.1.24 (2011); 3.2.14 (2011); 3.2.1 (2011)

COEI-1-EPLEV

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.16

Polüvinüülpolüpürrolidoon

E 1202/CAS 25249-54–1

Toimik 3.4.9 (1987)

COEI-1-PVPP

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16

5.17

Kaltsiumalginaat

E 404/CAS 9005-35–0

Toimik 4.1.8 (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Ainult selliste mis tahes kategooriasse kuuluvate vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamise puhul, mis saadakse pudelis kääritamise teel ja mille sete eraldatakse pursatamismeetodil (dégorgement).

4, 5, 6, 7, 8 ja 9

5.18

Kaaliumalginaat

E 402/CAS 9005-36–1

Toimik 4.1.8 (1981)

COEI-1-POTALG

x

Ainult selliste mis tahes kategooriasse kuuluvate vahuveinide ja poolvahuveinide valmistamise puhul, mis saadakse pudelis kääritamise teel ja mille sete eraldatakse pursatamismeetodil (dégorgement).

4, 5, 6, 7, 8 ja 9

6

Stabilisaatorid

6.1

Kaaliumvesiniktartraat

E336(i)/CAS 868–14-4

Toimik 3.3.4 (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Ainult viinhappe soolade sadenemise soodustamiseks.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.2

Kaltsiumtartraat

E354/–

Toimik 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.3

Sidrunhape

E 330

Toimik 3.3.8 (1970); 3.3.1 (1970)

COEI-1-CITACI

x

Maksimaalne sisaldus turule lastavas töödeldud veinis 1 g/l.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.4

Tanniinid

–/–

3.3.1 (1970);

COEI-1-TANINS

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.5

Kaaliumheksatsüanoferraat

E 536/–

Toimik 3.3.1 (1970)

COEI-1-POTFER

x

Vastavalt käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimustele.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.6

Kaltsiumfütaat

–/CAS 3615-82–5

Toimik 3.3.1 (1970)

COEI-1-CALPHY

x

Punase veini puhul mitte üle 8 g/hl.

Vastavalt käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimustele.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.7

Metaviinhape

E 353/–

Toimik 3.3.7 (1970)

COEI-1-METACI

x

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.8

Kummiaraabik

E 414/CAS 9000-01–5

Toimik 3.3.6 (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Vajalikus koguses.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.9

D, L-viinhape või selle neutraalne kaaliumsool

–/CAS 133–37-9

Toimik 2.1.21 (2008); 3.4.15 (2008)

COEI-1-DLTART

x

Ainult liigse kaltsiumi sadestamiseks.

Vastavalt käesoleva lisa 4. liites sätestatud tingimustele.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.10

Pärmi mannoproteiinid

–/–

Toimik 3.3.13 (2005)

COEI-1-MANPRO

x

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.11

Karboksümetüültselluloos

E466/–

Toimik 3.3.14 (2008)

COEI-1-CMC

x

Ainult viinhappe soolade stabiliseerimiseks.

Valged veinid, 4, 5, 6, 7, 8, 9

6.12

Polüvinüülimidasooli ja polüvinüülpürrolidooni kopolümeerid (PVI/PVP)

–/CAS 87865-40–5

Toimik 2.1.20 (2014); 3.4.14 (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

6.13

Kaaliumpolüaspartaat

E 456/CAS 64723-18–8

Toimik 3.3.15 (2016)

COEI-1-POTASP

x

Ainult viinhappe soolade stabiliseerumise soodustamiseks.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7

Ensüümid (9)

7.1

Ureaas

EÜ 3.5.1.5

Toimik 3.4.11 (1995)

COEI-1-UREASE

x

Ainult veini karbamiidisisalduse vähendamiseks.

Vastavalt käesoleva lisa 6. liites sätestatud tingimustele.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7.2

Pektiinlüaasid

EÜ 4.2.2.10

Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTPLY

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.3

Pektiinmetüül-esteraas

EÜ 3.1.1.11

Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTPME

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.4

Polügalakturonaas

EÜ 3.2.1.15

Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTPGA

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.5

Hemitsellulaas

EÜ 3.2.1.78

Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTGHE

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.6

Tsellulaas

EÜ 3.2.1.4

Toimik 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTCEL

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.7

β-glükanaas

EÜ 3.2.1.58

Toimik 3.2.10 (2004)

COEI-1-BGLUCA

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.8

Glükosidaas

EÜ 3.2.1.20

Toimik 2.1.19 (2013); 3.2.9 (2013)

COEI-1-GLYCOS

x

Ainult veinivalmistamise käigus leotamisel, selitamisel, stabiliseerimisel, filtrimisel ja viinamarja aroomikomponentide lähteainete vabastamiseks.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8

Gaasid ja pakendamisgaasid (10)

8.1

Argoon

E 938/CAS 7440-37–1

Toimik 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002)

COEI-1-ARGON

x (10)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8.2

Lämmastik

E 941/CAS 7727-37–9

Toimik 2.1.14 (1999); 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002)

COEI-1-AZOTE

x (10)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8.3

Süsinikdioksiid

E 290/CAS 124–38-9

Toimik 1.7 (1970); 2.1.14 (1999); 2.2.3 (1970); 2.2.5 (1970); 2.3.9 (2005); 4.1.2010 (2002)

COEI-1-DIOCAR

x (10)

x

Süsihappegaasiga küllastamata veini puhul võib turule lastavas tootes olla süsihappegaasi kuni 3 g/l ning süsihappegaasist tulenev ülerõhk peab 20 °C juures olema väiksem kui 1 baar.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8.4

Gaasiline hapnik

E 948/CAS 17778-80–2

Toimik 2.1.1 (2016); 3.5.5 (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

9

Kääritamisained

9.1

Veinipärmid

–/–

Toimik 2.3.1 (2016); 4.1.8 (1981)

COEI-1-LESEAC

x (5)

Värsked viinamarjad, 2, 10, 11, 12, 13; 4, 5, 6 ja 7 teine alkoholkäärimine

9.2

Piimhappebakterid

–/–

Toimik 3.1.2 (1979); 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x (5)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16

10

Puuduste kõrvaldamine

10.1

Vasksulfaat, pentahüdraat

–/CAS 7758-99–8

Toimik 3.5.8 (1989)

COEI-1-CUISUL

x

Mitte üle 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest valmistatud liköörveinid, mille vasesisaldus ei tohi ületada 2 mg/l.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

10.2

Vasktsitraat

–/CAS 866–82-0

Toimik 3.5.14 (2008)

COEI-1-CUICIT

x

Mitte üle 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest valmistatud liköörveinid, mille vasesisaldus ei tohi ületada 2 mg/l.

Otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

10.3

Aspergillus niger'ist saadud kitosaan

–/CAS 9012-76–4

Toimik 3.4.16 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

10.4

Aspergillus niger'ist saadud kitiinglükaan

Kitiin: CAS 1398-61–4. Glükaan: CAS 9041-22–9.

Toimik 3.4.17 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

10.5

Inaktiveeritud pärmid

–/–

COEI-1-INAYEA

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

11

Muu

11.1

Süüria männi vaik

–/–

x

Kohaldatakse käesoleva lisa 2. liites sätestatud tingimusi.

2, 10, 11

11.2

Värske käärimissete

–/–

x (5)

Ainult kuivas veinis. Värske käärimissete on veatu ja lahjendamata ning sisaldab kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel saadud pärme. Kogus ei tohi ületada 5 % töödeldud toote kogusest.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

11.3

Karamell

E 150 a-d/–

Toimik 4.3 (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

Värvi intensiivistamiseks, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1333/2008 I lisa punktis 2.

3

11.4

Allüülisotiotsüanaat

–/57–06-7

x

Ainult puhtast parafiinist ketaste immutamiseks. Vt tabel 1.

Veinis ei tohi olla allüülisotiotsüanaadi jääke.

Ainult veini ja otsetarbimiseks ette nähtud osaliselt kääritatud viinamarjavirde puhul.

11.5

Inaktiveeritud pärmid

–/–

COEI-1-INAYEA

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1. liide

L(+)-viinhape ja selle derivaadid

| 1. | Viinhappe kasutamine hapetustamise eesmärgil vastavalt käesoleva lisa tabeli 2 kandele 1.1 on lubatud vaid toodete puhul, mis | on valmistatud viinamarjasortidest 'Elbling' ja 'Riesling' ning |
| --- | --- | --- |

1.

on valmistatud viinamarjasortidest 'Elbling' ja 'Riesling' ning

| | on valmistatud järgmistest viinamarjakasvatusvööndi A põhjaosas asuvates viinamarjakasvatuspiirkondades korjatud viinamarjadest:






  — | Ahr, |
| --- | --- | --- |

on valmistatud järgmistest viinamarjakasvatusvööndi A põhjaosas asuvates viinamarjakasvatuspiirkondades korjatud viinamarjadest:

—

Ahr,

| — | Rheingau, |
| --- | --- |

—

Rheingau,

| — | Mittelrhein, |
| --- | --- |

—

Mittelrhein,

| — | Mosel, |
| --- | --- |

—

Mosel,

| — | Nahe, |
| --- | --- |

—

Nahe,

| — | Rheinhessen, |
| --- | --- |

—

Rheinhessen,

| — | Pfalz, |
| --- | --- |

—

Pfalz,

| — | Moselle luxembourgeoise. |
| --- | --- |

—

Moselle luxembourgeoise.

| 2. | Viinhape, teise nimega L(+)-viinhape, mille kasutamine on sätestatud käesoleva lisa tabeli 2 kandes 1.1, peab olema põllumajanduslikku päritolu ja spetsiaalselt veinitoodetest ekstraheeritud. Viinhape peab samuti vastama määruses (EL) nr 231/2012 sätestatud puhtuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Järgmised L(+)-viinhappe derivaadid, mille kasutamine on sätestatud käesoleva lisa tabeli 2 järgmistes kannetes, peavad olema põllumajanduslikku päritolu:






  — | kaltsiumtartraat (1.7) |
| --- | --- | --- |

3.

—

kaltsiumtartraat (1.7)

| — | kaaliumtartraat (1.4) |
| --- | --- |

—

kaaliumtartraat (1.4)

| — | kaaliumvesiniktartraat (6.1) |
| --- | --- |

—

kaaliumvesiniktartraat (6.1)

| — | metaviinhape (6.7). |
| --- | --- |

—

metaviinhape (6.7).

2. liide

Süüria männi vaik

| 1. | Süüria männi vaiku, mille kasutamine on sätestatud käesoleva lisa tabeli 2 kandes 11.1, võib kasutada ainult retsina veini valmistamiseks. Seda veinivalmistamistava võib kasutada ainult:






  a) | Kreeka geograafilisel territooriumil; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kreeka geograafilisel territooriumil;

| b) | kasutades sellistest viinamarjadest saadud viinamarjavirret, mille sordid, tootmispiirkonnad ja veinivalmistamispiirkonnad on määratletud 31. detsembril 1980 kehtinud Kreeka riiklike õigusnormidega; |
| --- | --- |

b)

kasutades sellistest viinamarjadest saadud viinamarjavirret, mille sordid, tootmispiirkonnad ja veinivalmistamispiirkonnad on määratletud 31. detsembril 1980 kehtinud Kreeka riiklike õigusnormidega;

| c) | lisades kuni 1 000 grammi vaiku toote hektoliitri kohta enne kääritamist või juhul, kui toote tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides ei ületa üht kolmandikku üldalkoholisisaldusest mahuprotsentides, kääritamise ajal. |
| --- | --- |

c)

lisades kuni 1 000 grammi vaiku toote hektoliitri kohta enne kääritamist või juhul, kui toote tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides ei ületa üht kolmandikku üldalkoholisisaldusest mahuprotsentides, kääritamise ajal.

| 2. | Kui Kreeka soovib lõike 1 punktis b osutatud sätteid muuta, teatab ta sellest eelnevalt komisjonile. Teavitamine toimub kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183. Kui komisjon ei vasta kahe kuu jooksul pärast teatise saamist, võib Kreeka kavandatud muudatused ellu viia. |
| --- | --- |

2.

3. liide

Ioonivahetusvaigud

Ioonivahetusvaigud, mida võib kasutada kooskõlas käesoleva lisa tabeli 1 kandega 6, on sulfoonhapet või ammooniumrühmi sisaldavad stüreeni ja divinüülbenseeni kopolümeerid. Nad peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1935/2004 sätestatud nõuetele ja nende rakendamiseks vastu võetud liidu ja riiklikele õigusnormidele. Lisaks sellele ei tohi vaigud käesoleva liite kolmandas lõigus sätestatud analüüsimeetodiga kontrollimisel vabastada ühtegi loetletud lahustisse orgaanilist ainet üle 1 mg liitri kohta. Nende regenereerimisel tuleb kasutada aineid, mida on lubatud kasutada toiduainete valmistamisel.

Neid vaike võib kasutada ainult veinispetsialisti või tehniku järelevalve all ning rajatistes, mille on heaks kiitnud nende liikmesriikide ametiasutused, kelle territooriumil neid kasutatakse. Asutused sätestavad heakskiidetud veinispetsialistide ja tehnikute kohustused ja vastutuse.

Analüüsimeetod, mida kasutatakse ioonivahetusvaikude orgaanilise aine kao määramiseks.

1.   RAKENDUSALA JA -ULATUS

Käesoleva meetodiga määratakse ioonivahetusvaikude orgaanilise aine kadu.

2.   MÕISTE

Ioonivahetusvaikude orgaanilise aine kadu. Orgaanilise aine kadu määratakse järgnevalt kirjeldatud meetodi kohaselt.

3.   PÕHIMÕTE

Ekstraheerimislahustid juhitakse läbi ettevalmistatud vaikude ning ekstraheeritud orgaanilise aine kaal määratakse gravimeetriliselt.

4.   REAGENDID

Kõik reagendid peaksid olema analüütiliselt puhtad.

Ekstraheerimislahustid.

| 4.1. | Destilleeritud vesi või samaväärse puhtusastmega deioniseeritud vesi. |
| --- | --- |

4.1.

Destilleeritud vesi või samaväärse puhtusastmega deioniseeritud vesi.

| 4.2. | 15mahuprotsendiline etanool. Valmistamiseks segatakse 15 mahuosa 100 protsendilist etanooli 85 mahuosa veega (punkt 4.1). |
| --- | --- |

4.2.

15mahuprotsendiline etanool. Valmistamiseks segatakse 15 mahuosa 100 protsendilist etanooli 85 mahuosa veega (punkt 4.1).

| 4.3. | 5 % äädikhape. Valmistamiseks segatakse 5 massiosa jää-äädikhapet 95 massiosa veega (punkt 4.1). |
| --- | --- |

4.3.

5 % äädikhape. Valmistamiseks segatakse 5 massiosa jää-äädikhapet 95 massiosa veega (punkt 4.1).

5.   SEADMED

| 5.1. | Ioonivahetuskromatograafia kolonnid. |
| --- | --- |

5.1.

Ioonivahetuskromatograafia kolonnid.

| 5.2. | Mõõtesilindrid mahuga 2 liitrit. |
| --- | --- |

5.2.

Mõõtesilindrid mahuga 2 liitrit.

| 5.3. | Aurustuskausid, mille kuumusetaluvus peab olema muhvelahjus 850 °C. |
| --- | --- |

5.3.

Aurustuskausid, mille kuumusetaluvus peab olema muhvelahjus 850 °C.

| 5.4. | Kuivatuskapp, termostaaditud temperatuuril 105 ± 2 °C. |
| --- | --- |

5.4.

Kuivatuskapp, termostaaditud temperatuuril 105 ± 2 °C.

| 5.5. | Muhvelahi, termostaaditud temperatuuril 850 ± 25 o°C. |
| --- | --- |

5.5.

Muhvelahi, termostaaditud temperatuuril 850 ± 25 o°C.

| 5.6. | Analüütilised kaalud täpsusega 0,1 mg. |
| --- | --- |

5.6.

Analüütilised kaalud täpsusega 0,1 mg.

| 5.7. | Aurusti, keeduplaat, infrapunaaurusti. |
| --- | --- |

5.7.

Aurusti, keeduplaat, infrapunaaurusti.

6.   TÖÖ KÄIK

| 6.1. | Kõigile kolmele ioonivahetuskromatograafia kolonnile (punkt 5.1) lisatakse 50 ml uuritavat ioonivahetusvaiku, mida on vastavalt tootja juhistele pestud ja töödeldud toiduainetega kokkupuutes kasutamiseks. |
| --- | --- |

6.1.

Kõigile kolmele ioonivahetuskromatograafia kolonnile (punkt 5.1) lisatakse 50 ml uuritavat ioonivahetusvaiku, mida on vastavalt tootja juhistele pestud ja töödeldud toiduainetega kokkupuutes kasutamiseks.

| 6.2. | Anioonivahetusvaigu puhul voolutatakse kolm ekstraheerimislahustit (punktid 4.1, 4.2 ja 4.3) eraldi läbi ettevalmistatud kolonnide (punkt 6.1) kiirusega 350–450 ml/h. Igal korral kõrvaldatakse esimene liiter eluaati ja kogutakse järgmised kaks liitrit mõõtesilindritesse (punkt 5.2). Katioonivahetusvaigu puhul voolutatakse läbi selleks ettevalmistatud kolonnide ainult punktides 4.1 ja 4.2 osutatud lahustid. |
| --- | --- |

6.2.

Anioonivahetusvaigu puhul voolutatakse kolm ekstraheerimislahustit (punktid 4.1, 4.2 ja 4.3) eraldi läbi ettevalmistatud kolonnide (punkt 6.1) kiirusega 350–450 ml/h. Igal korral kõrvaldatakse esimene liiter eluaati ja kogutakse järgmised kaks liitrit mõõtesilindritesse (punkt 5.2). Katioonivahetusvaigu puhul voolutatakse läbi selleks ettevalmistatud kolonnide ainult punktides 4.1 ja 4.2 osutatud lahustid.

| 6.3. | Kolm eluaati aurustatakse keeduplaadil või infrapunaaurustis (punkt 5.7) eraldi aurustuskaussides (punkt 5.3), mis on eelnevalt puhastatud ja kaalutud (m0). Jääkidega kausid asetatakse kuivatuskappi (punkt 5.4) ja kuivatatakse püsimassini (m1). |
| --- | --- |

6.3.

Kolm eluaati aurustatakse keeduplaadil või infrapunaaurustis (punkt 5.7) eraldi aurustuskaussides (punkt 5.3), mis on eelnevalt puhastatud ja kaalutud (m0). Jääkidega kausid asetatakse kuivatuskappi (punkt 5.4) ja kuivatatakse püsimassini (m1).

| 6.4. | Pärast püsimassi (punkt 6.3) registreerimist asetatakse aurustuskauss muhvelahju (punkt 5.5) ja jäägid tuhastatakse püsimassini (m2). |
| --- | --- |

6.4.

Pärast püsimassi (punkt 6.3) registreerimist asetatakse aurustuskauss muhvelahju (punkt 5.5) ja jäägid tuhastatakse püsimassini (m2).

| 6.5. | Arvutatakse ekstraheeritud orgaanilise aine kogus (punkt 7.1). Kui tulemus on suurem kui 1 mg/l, tehakse reagentidega tühikatse ja arvutatakse uuesti ekstraheeritud orgaanilise aine kogus. |
| --- | --- |

6.5.

Arvutatakse ekstraheeritud orgaanilise aine kogus (punkt 7.1). Kui tulemus on suurem kui 1 mg/l, tehakse reagentidega tühikatse ja arvutatakse uuesti ekstraheeritud orgaanilise aine kogus.

Tühikatse tegemiseks tuleb korrata punktides 6.3 ja 6.4 osutatud toiminguid, kuid kasutades kahte liitrit ekstraheerimislahustit, et saada punktides 6.3 ja 6.4 osutatud massid m3 ja m4.

7.   TULEMUSTE ESITAMINE

| 7.1. | Valem ja tulemuste arvutamine.
  Ioonivahetusvaikudest ekstraheeritud orgaaniline aine (mg/l) saadakse:
  500 (m1 – m2),
  kus m1 ja m2 on esitatud grammides.
  Ioonivahetusvaikudest ekstraheeritud orgaanilise aine korrigeeritud mass (mg/l) saadakse:
  500 (m1 – m2 – m3 + m4)
  kus m1, m2, m3 ja m4 on esitatud grammides. |
| --- | --- |

7.1.

Valem ja tulemuste arvutamine.

Ioonivahetusvaikudest ekstraheeritud orgaaniline aine (mg/l) saadakse:

500 (m1 – m2),

kus m1 ja m2 on esitatud grammides.

Ioonivahetusvaikudest ekstraheeritud orgaanilise aine korrigeeritud mass (mg/l) saadakse:

500 (m1 – m2 – m3 + m4)

kus m1, m2, m3 ja m4 on esitatud grammides.

| 7.2. | Sama prooviga tehtud kahe paralleelse määramise tulemuste vahe ei tohi olla üle 0,2 mg/l. |
| --- | --- |

7.2.

Sama prooviga tehtud kahe paralleelse määramise tulemuste vahe ei tohi olla üle 0,2 mg/l.

4. liide

Kaaliumheksatsüanoferraat

Kaltsiumfütaat

DL-viinhape

Kaaliumheksatsüanoferraati ja kaltsiumfütaati, mille kasutamine on sätestatud käesoleva lisa tabeli 2 kannetes 6.5 ja 6.6, või DL-viinhapet, mille kasutamine on sätestatud käesoleva lisa tabeli 2 kandes 6.9, võib kasutada ainult niisuguse veinispetsialisti või tehniku järelevalve all, kelle on heaks kiitnud ja kelle vastutuse ulatuse on vajaduse korral kindlaks määranud selle liikmesriigi ametiasutus, mille territooriumil töötlemine toimub.

Pärast kaaliumheksatsüanoferraadi ja kaltsiumfütaadiga töötlemist peab vein sisaldama raua jääke.

Esimeses lõigus osutatud toote kasutamise järelevalvet reguleeritakse liikmesriigi vastuvõetud õigusnormidega.

5. liide

Nõuded elektrodialüüsi puhul

Eesmärk on saavutada veinis sisalduvate viinhappe soolade, nagu kaaliumvesiniktartraadi ja kaltsiumtartraadi (ja teiste kaltsiumsoolade) stabiilsus, eraldades veinist elektrivälja toimel ainult anioone läbilaskvate ja ainult katioone läbilaskvate membraanide abil liias olevad ioonid.

1.   NÕUDED MEMBRAANIDE KOHTA

| 1.1. | Membraanid peavad asetsema vaheldumisi filterpressi tüüpi süsteemis või mõnes muus asjakohases süsteemis, mille puhul kasutatakse eraldi töötlemise (vein) ja kontsentreerimise (heitvesi) kambrit. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Katioone läbilaskvad membraanid peavad eraldama ainult katioone, eelkõige K+ ja Ca++. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Anioone läbilaskvad membraanid peavad eraldama ainult anioone, eelkõige tartraadi anioone. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Membraanid ei tohi liialt muuta veini füüsikalist ja keemilist koostist ning organoleptilisi omadusi. Membraanid peavad vastama järgmistele nõuetele:






  — | need peavad olema valmistatud vastavalt heale tootmistavale ainetest, millest on lubatud valmistada toiduainetega kokkupuutuvaid plastmaterjale, mis on loetletud määruse (EL) nr 10/2011 I lisas, |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

need peavad olema valmistatud vastavalt heale tootmistavale ainetest, millest on lubatud valmistada toiduainetega kokkupuutuvaid plastmaterjale, mis on loetletud määruse (EL) nr 10/2011 I lisas,

| — | elektrodialüüsiseadme kasutaja peab tõendama, et kasutatavad membraanid vastavad eespool nimetatud nõuetele ja et membraane vahetavad alati spetsialistid, |
| --- | --- |

—

elektrodialüüsiseadme kasutaja peab tõendama, et kasutatavad membraanid vastavad eespool nimetatud nõuetele ja et membraane vahetavad alati spetsialistid,

| — | neist ei tohi eralduda aineid kogustes, mis ohustavad inimeste tervist või mõjutavad toiduainete maitset või lõhna, ning need peavad vastama määruses (EL) nr 10/2011 sätestatud kriteeriumidele, |
| --- | --- |

—

neist ei tohi eralduda aineid kogustes, mis ohustavad inimeste tervist või mõjutavad toiduainete maitset või lõhna, ning need peavad vastama määruses (EL) nr 10/2011 sätestatud kriteeriumidele,

| — | nende kasutamine ei tohi põhjustada vastastikmõju nende koostisosade ja veini vahel, mille tulemusena võib tekkida uusi, töödeldud tootes mürgiseid ühendeid. |
| --- | --- |

—

nende kasutamine ei tohi põhjustada vastastikmõju nende koostisosade ja veini vahel, mille tulemusena võib tekkida uusi, töödeldud tootes mürgiseid ühendeid.

Uute elektrodialüüsimembraanide stabiilsus määratakse veini füüsikalis-keemilist koostist jäljendava mudelaine abil, et uurida membraanidest eralduvate ainete võimalikku liikumist.

Soovitatav katsemeetod on järgmine:

mudelaineks on vee ja alkoholi lahus, mida on puhverdatud veini pH ja elektrijuhtivuse tasemeni. Selle koostis on järgmine:

| — | 100 protsendiline alkohol: 11 l, |
| --- | --- |

—

100 protsendiline alkohol: 11 l,

| — | kaaliumvesiniktartraat: 380 g, |
| --- | --- |

—

kaaliumvesiniktartraat: 380 g,

| — | kaaliumkloriid: 60 g, |
| --- | --- |

—

kaaliumkloriid: 60 g,

| — | kontsentreeritud väävelhape: 5 ml, |
| --- | --- |

—

kontsentreeritud väävelhape: 5 ml,

| — | destilleeritud vesi: lisatakse, kuni saavutatakse maht 100 liitrit. |
| --- | --- |

—

destilleeritud vesi: lisatakse, kuni saavutatakse maht 100 liitrit.

Seda lahust kasutatakse pingestatud (1 volt raku kohta) mitmerakulise elektrodialüsaatoriga ja suletud tsükliga migratsioonikatseks, vahekorras 50 l lahust 1 m2 aniooniliste ja katiooniliste membraanide kohta, kuni lahus 50 % ulatuses demineraliseerub. Vedelikuring käivitatakse kaaliumkloriidi lahusega (5 g/l). Migreeruvate ainete sisaldust analüüsitakse nii mudelaines kui ka elektrodialüüsist tulevas vedelikus.

Määratakse membraani koostises olevad orgaanilised molekulid, mis võivad liikuda töödeldavasse lahusesse. Iga komponendi kohta tehakse tunnustatud laboris erianalüüs. Kõikide määratud ühendite sisaldus mudelaines peab olema kokku alla 50 μg/l.

Nende membraanide puhul tuleb kohaldada toiduainetega kokkupuutuvate materjalide suhtes kohaldatavaid üldeeskirju.

2.   NÕUDED MEMBRAANIDE KASUTAMISE KOHTA

Membraanide paar pannakse kokku nii, et see vastab järgmistele tingimustele:

| — | veini pH tohib langeda kuni 0,3 pH ühikut, |
| --- | --- |

—

veini pH tohib langeda kuni 0,3 pH ühikut,

| — | lenduvate hapete sisaldus tohib langeda kuni 0,12 g/l (2 meq äädikhappena väljendatult), |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus tohib langeda kuni 0,12 g/l (2 meq äädikhappena väljendatult),

| — | töötlemine ei tohi mõjutada veini mitteioonseid komponente, eelkõige polüfenoole ja polüsahhariide, |
| --- | --- |

—

töötlemine ei tohi mõjutada veini mitteioonseid komponente, eelkõige polüfenoole ja polüsahhariide,

| — | väikeste molekulide, nt etanooli difusiooni tuleb vähendada ning see ei tohi põhjustada alkoholisisalduse vähenemist rohkem kui 0,1 mahuprotsenti, |
| --- | --- |

—

väikeste molekulide, nt etanooli difusiooni tuleb vähendada ning see ei tohi põhjustada alkoholisisalduse vähenemist rohkem kui 0,1 mahuprotsenti,

| — | membraane tuleb hoida ja puhastada heakskiidetud viisil ainetega, mida on lubatud kasutada toiduainete valmistamisel, |
| --- | --- |

—

membraane tuleb hoida ja puhastada heakskiidetud viisil ainetega, mida on lubatud kasutada toiduainete valmistamisel,

| — | membraanid peavad olema märgistatud selliselt, et nende vahetamist on seadmes võimalik jälgida, |
| --- | --- |

—

membraanid peavad olema märgistatud selliselt, et nende vahetamist on seadmes võimalik jälgida,

| — | seadmeid juhitakse juhtimis- ja kontrollimehhanismi abil, mis arvestab iga veini konkreetset ebastabiilsust selliselt, et kõrvaldatakse ainult üleliigne kaaliumvesiniktartraat ja kaltsiumsoolad, |
| --- | --- |

—

seadmeid juhitakse juhtimis- ja kontrollimehhanismi abil, mis arvestab iga veini konkreetset ebastabiilsust selliselt, et kõrvaldatakse ainult üleliigne kaaliumvesiniktartraat ja kaltsiumsoolad,

| — | töötlemine toimub kvalifitseeritud veinispetsialisti või tehniku järelevalve all. |
| --- | --- |

—

töötlemine toimub kvalifitseeritud veinispetsialisti või tehniku järelevalve all.

Töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

6. liide

Nõuded ureaasi kohta

| 1. | Ureaasi rahvusvaheline kood: EC 3–5-1–5, CAS nr: 9002-13–5. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aktiivsus: ureaas lagundab happelises keskkonnas karbamiidi ammoniaagiks ja süsinikdioksiidiks. Märgitud aktiivsus ei tohi olla alla 5 ühiku mg kohta, üheks ühikuks on kogus, mis temperatuuril 37 °C toodab 5 g/l karbamiidist pH 4 juures ühe μmol ammoniaaki minutis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Päritolu: Lactobacillus fermentum. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kasutusala: pikemaks laagerdumiseks ettenähtud veinis sisalduva karbamiidi lagundamine, kui veini algne karbamiidikontsentratsioon on üle 1 mg/l. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kasutatav maksimumkogus: 75 mg ensüümpreparaati 1 liitri töödeldava veini kohta, nii et 1 liitri veini kohta ei tuleks rohkem kui 375 ühikut ureaasi. Pärast töötlemist tuleb veini filtreerimise teel kõrvaldada kõik aktiivsed ensüümijäägid (poori suurus < 1 μm). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõuded keemilisele ja mikrobioloogilisele puhtusele






  Massikadu kuivatamisel | Alla 10 % |
| --- | --- | --- |
| Raskmetallid | Alla 30 ppm |
| Pb | Alla 10 ppm |
| As | Alla 2 ppm |
| Kolibakterid | Ei esine |
| Salmonella spp | 25 g proovis ei esine |
| Aeroobsete mikroobide arv: | Alla 5 × 104 mikroobi/g |

6.

Massikadu kuivatamisel

Alla 10 %

Raskmetallid

Alla 30 ppm

Pb

Alla 10 ppm

As

Alla 2 ppm

Kolibakterid

Ei esine

Salmonella spp

25 g proovis ei esine

Aeroobsete mikroobide arv:

Alla 5 × 104 mikroobi/g

Veini töötlemisel kasutatav ureaas peab olema valmistatud samadel tingimustel nagu ureaas, mida käsitletakse toidu teaduskomitee 10. detsembril 1998 vastu võetud arvamuses Lactobacillus fermentum'ist saadud ureaasi kasutamise kohta veinitootmisel („Opinion on the use of urease prepared from Lactobacillus fermentum in wine production“).

7. liide

Nõuded tammetükkide kohta

EESMÄRK, PÄRITOLU JA KASUTUSALA

Tammetükke kasutatakse veinide valmistamise ja laagerdamise käigus, sealhulgas värskete viinamarjade ja viinamarjavirde kääritamisel, veinile teatavate tammest tulenevate maitseomaduste andmiseks.

Tammetükid peavad pärinema eranditult perekonnast Quercus.

Need võivad olla loomulikus olekus, kergelt, keskmiselt või tugevalt kuumutatud, kuid mitte põletatud (ka pealispind mitte), söestunud ega pudedad. Need ei tohi olla läbinud muud keemilist, ensümaatilist või füüsikalist töötlemist kui kuumutamine. Neile ei tohi olla lisatud mis tahes muud toodet, eesmärgiga suurendada nende looduslikke lõhna- ja maitseomadusi või ekstraheeruvate fenoolosakeste hulka.

MÄRGISTUS

Märgisel peab olema esitatud tamme botaaniline liik ja võimaliku kuumutamise aste, säilitamistingimused ning ohutusnõuded.

MÕÕTMED

Puidutükkide mõõtmed peavad olema sellised, et kaalust vähemalt 95 % jääks 2 millimeetriste avadega sõelale (tihedus 9).

PUHTUS

Tammetükkidest ei tohi eralduda mingeid aineid kontsentratsioonis, mis võiks olla tervisele ohtlik.

Töötlemine registreeritakse määruse (EÜ) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris.

8. liide

Veinide alkoholisisaldust korrigeeriva töötlemise nõuded

Alkoholisisaldust korrigeeriva töötlemise (edaspidi „töötlemine“) eesmärk on vähendada etanooli ülemäärast kogust veinis maitse tasakaalu parandamiseks.

Nõuded:

| 1) | töötlemise eesmärki on võimalik saavutada kas ühte eraldamismeetodit või selliste meetodite kombinatsiooni kasutades; |
| --- | --- |

1)

töötlemise eesmärki on võimalik saavutada kas ühte eraldamismeetodit või selliste meetodite kombinatsiooni kasutades;

| 2) | töödeldud veinidel ei tohi ilmneda organoleptilisi vigu ning need peavad olema valmis otsetarbimiseks; |
| --- | --- |

2)

töödeldud veinidel ei tohi ilmneda organoleptilisi vigu ning need peavad olema valmis otsetarbimiseks;

| 3) | alkoholitustada ei tohi sellist veini, mille valmistamisel on kasutatud veinisaaduseid, mida on rikastatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osas sätestatud toimingute kohaselt; |
| --- | --- |

3)

alkoholitustada ei tohi sellist veini, mille valmistamisel on kasutatud veinisaaduseid, mida on rikastatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osas sätestatud toimingute kohaselt;

| 4) | alkoholisisaldust võib vähendada kuni 20 % ning lõpptoote üldalkoholisisaldus peab vastama määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 teise lõigu punktis a kindlaks määratule; |
| --- | --- |

4)

alkoholisisaldust võib vähendada kuni 20 % ning lõpptoote üldalkoholisisaldus peab vastama määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 teise lõigu punktis a kindlaks määratule;

| 5) | töötlemine toimub kvalifitseeritud veinispetsialisti või tehniku järelevalve all; |
| --- | --- |

5)

töötlemine toimub kvalifitseeritud veinispetsialisti või tehniku järelevalve all;

| 6) | töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris; |
| --- | --- |

6)

töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris;

| 7) | liikmesriigid võivad nõuda, et asjaomasest töötlemisest tuleb pädevat asutust eelnevalt teavitada. |
| --- | --- |

7)

liikmesriigid võivad nõuda, et asjaomasest töötlemisest tuleb pädevat asutust eelnevalt teavitada.

9. liide

Nõuded suhkrusisalduse vähendamiseks virretes kahe membraantöötluse kombineerimise teel

Töötlemine suhkrusisalduse vähendamiseks (edaspidi „töötlemine“), mille eesmärk on eemaldada virdest suhkur, kombineerides selleks mikro- või ultrafiltrimise nanofiltrimise või pöördosmoosiga.

Nõuded:

| 1) | töötlemine vähendab virde mahtu vastavalt algsest virdest eemaldatud suhkrulahuse kogusele ja suhkrusisaldusele; |
| --- | --- |

1)

töötlemine vähendab virde mahtu vastavalt algsest virdest eemaldatud suhkrulahuse kogusele ja suhkrusisaldusele;

| 2) | töötlemisel peavad säilima virde koostisained, v.a suhkur; |
| --- | --- |

2)

töötlemisel peavad säilima virde koostisained, v.a suhkur;

| 3) | virde suhkrusisalduse vähendamine välistab sellest saadud veinide alkoholisisalduse korrigeerimise; |
| --- | --- |

3)

virde suhkrusisalduse vähendamine välistab sellest saadud veinide alkoholisisalduse korrigeerimise;

| 4) | töötlemist ei ole lubatud kombineerida määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osas sätestatud rikastamistoimingutega; |
| --- | --- |

4)

töötlemist ei ole lubatud kombineerida määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osas sätestatud rikastamistoimingutega;

| 5) | töödeldava virde maht määratakse kindlaks selle põhjal, kui palju on suhkrusisaldust vähendada soovitakse; |
| --- | --- |

5)

töödeldava virde maht määratakse kindlaks selle põhjal, kui palju on suhkrusisaldust vähendada soovitakse;

| 6) | esimese etapi eesmärk on valmistada virre ette teiseks kontsentreerimisetapiks ning säilitada makromolekulid, mis on membraani läbilaskvuslävest suuremad. See etapp võib toimuda ultrafiltrimisega; |
| --- | --- |

6)

esimese etapi eesmärk on valmistada virre ette teiseks kontsentreerimisetapiks ning säilitada makromolekulid, mis on membraani läbilaskvuslävest suuremad. See etapp võib toimuda ultrafiltrimisega;

| 7) | töötlemise esimeses etapis saadud permeaat kontsentreeritakse seejärel nanofiltrimise või pöördosmoosi teel.
  Algse vee ja orgaanilised happed, mis nanofiltrimisel filtri läbisid, võib viia tagasi töödeldud virdesse; |
| --- | --- |

7)

töötlemise esimeses etapis saadud permeaat kontsentreeritakse seejärel nanofiltrimise või pöördosmoosi teel.

Algse vee ja orgaanilised happed, mis nanofiltrimisel filtri läbisid, võib viia tagasi töödeldud virdesse;

| 8) | töötlemine toimub kvalifitseeritud veinispetsialisti või tehniku järelevalve all; |
| --- | --- |

8)

töötlemine toimub kvalifitseeritud veinispetsialisti või tehniku järelevalve all;

| 9) | kasutatavad membraanid peavad vastama määruses (EÜ) nr 1935/2004 ja määruses (EL) nr 10/2011 sätestatud nõuetele ning osutatud määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklikele õigusnormidele. Membraanid peavad vastama Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksis esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

9)

kasutatavad membraanid peavad vastama määruses (EÜ) nr 1935/2004 ja määruses (EL) nr 10/2011 sätestatud nõuetele ning osutatud määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklikele õigusnormidele. Membraanid peavad vastama Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksis esitatud nõuetele.

10. liide

Nõuded veini töötlemise kohta aktiivsöega kombineeritud membraantehnoloogia abil 4-etüülfenooli ja 4-etüülguajakooli sisalduse vähendamiseks

Töötlemise eesmärk on vähendada mikroobset päritolu 4-etüülfenooli ja 4-etüülguajakooli sisaldust, mis kujutab endast organoleptilist defekti ja varjutab veini aroomibuketti.

Nõuded:

| 1) | töötlemine toimub kvalifitseeritud veinispetsialisti või tehniku järelevalve all; |
| --- | --- |

1)

töötlemine toimub kvalifitseeritud veinispetsialisti või tehniku järelevalve all;

| 2) | töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris; |
| --- | --- |

2)

töötlemine registreeritakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 147 lõikes 2 osutatud registris;

| 3) | kasutatavad membraanid peavad vastama määrustes (EÜ) nr 1935/2004 ja (EL) nr 10/2011 sätestatud nõuetele ning osutatud määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklikele õigusnormidele. Membraanid peavad vastama Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksis esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

3)

kasutatavad membraanid peavad vastama määrustes (EÜ) nr 1935/2004 ja (EL) nr 10/2011 sätestatud nõuetele ning osutatud määruste ülevõtmiseks kehtestatud riiklikele õigusnormidele. Membraanid peavad vastama Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksis esitatud nõuetele.

B OSA

VEINIDE VÄÄVELDIOKSIIDISISALDUSE PIIRMÄÄRAD

VEINIDE VÄÄVELDIOKSIIDISISALDUSE PIIRMÄÄRAD

A.   VEINI VÄÄVELDIOKSIIDISISALDUS

| 1. | Otsetarbimiseks ette nähtud veini vääveldioksiidisisaldus, välja arvatud vahuveini ja liköörveini puhul, ei tohi turule laskmisel ületada:






  a) | 150 milligrammi liitri kohta punase veini puhul; |
| --- | --- | --- |

1.

Otsetarbimiseks ette nähtud veini vääveldioksiidisisaldus, välja arvatud vahuveini ja liköörveini puhul, ei tohi turule laskmisel ületada:

a)

150 milligrammi liitri kohta punase veini puhul;

| b) | 200 milligrammi liitri kohta valge ja roosa veini puhul. |
| --- | --- |

b)

200 milligrammi liitri kohta valge ja roosa veini puhul.

| 2. | Erandina lõike 1 punktidest a ja b suurendatakse veinide puhul, mille glükoosi ja fruktoosi summana väljendatud suhkrusisaldus on vähemalt viis grammi liitri kohta, vääveldioksiidisisalduse piirmäära järgmiselt:






  a) | 200 milligrammi liitri kohta punase veini puhul; |
| --- | --- | --- |

2.

Erandina lõike 1 punktidest a ja b suurendatakse veinide puhul, mille glükoosi ja fruktoosi summana väljendatud suhkrusisaldus on vähemalt viis grammi liitri kohta, vääveldioksiidisisalduse piirmäära järgmiselt:

a)

200 milligrammi liitri kohta punase veini puhul;

| b) | 250 milligrammi liitri kohta valge ja roosa veini puhul; |
| --- | --- |

b)

250 milligrammi liitri kohta valge ja roosa veini puhul;

| c) | 300 milligrammi liitri kohta järgmiste veinide puhul:






  — | veinid, mille kirjeldamiseks on liidu õigusnormide kohaselt võimalik kasutada märget Spätlese; |
| --- | --- | --- |

c)

300 milligrammi liitri kohta järgmiste veinide puhul:

—

veinid, mille kirjeldamiseks on liidu õigusnormide kohaselt võimalik kasutada märget Spätlese;

Spätlese

| — | valged veinid, millel on õigus kanda järgmisi kaitstud päritolunimetusi: Bordeaux supérieur, Graves de Vayres, Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire poolmagusate (molleux) veinide puhul, Premières Côtes de Bordeaux, Côtes de Bergerac, Côtes de Montravel, Gaillac, millele järgnevad märked doux või vendanges tardives, Rosette ja Savennières; |
| --- | --- |

—

valged veinid, millel on õigus kanda järgmisi kaitstud päritolunimetusi: Bordeaux supérieur, Graves de Vayres, Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire poolmagusate (molleux) veinide puhul, Premières Côtes de Bordeaux, Côtes de Bergerac, Côtes de Montravel, Gaillac, millele järgnevad märked doux või vendanges tardives, Rosette ja Savennières;

molleux

doux

vendanges tardives

| — | valged veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Allela, Navarra, Penedès, Tarragona ja Valencia, ning veinid, millel on õigus kanda mõnda Baski autonoomse piirkonna kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vendimia tardia; |
| --- | --- |

—

valged veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Allela, Navarra, Penedès, Tarragona ja Valencia, ning veinid, millel on õigus kanda mõnda Baski autonoomse piirkonna kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vendimia tardia;

vendimia tardia

| — | magusad veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Binissalem-Mallorca; |
| --- | --- |

—

magusad veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Binissalem-Mallorca;

| — | üleküpsenud ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged veinid, mille jääksuhkrusisaldus on vähemalt 45 g/l ja millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Málaga; |
| --- | --- |

—

üleküpsenud ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud valged veinid, mille jääksuhkrusisaldus on vähemalt 45 g/l ja millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Málaga;

| — | Ühendkuningriigis riiklike õigusnormidega kooskõlas toodetud veinid, mille suhkrusisaldus on üle 45 g/l; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigis riiklike õigusnormidega kooskõlas toodetud veinid, mille suhkrusisaldus on üle 45 g/l;

| — | Ungaris valmistatud veinid, mis kannavad kaitstud päritolunimetust Tokaji ja mille kirjeldamiseks kasutatakse vastavalt Ungari õigusnormidele märget Tokaji édes szamorodni või Tokaji szàraz szamorodni; |
| --- | --- |

—

Ungaris valmistatud veinid, mis kannavad kaitstud päritolunimetust Tokaji ja mille kirjeldamiseks kasutatakse vastavalt Ungari õigusnormidele märget Tokaji édes szamorodni või Tokaji szàraz szamorodni;

édes szamorodni

szàraz szamorodni

| — | veinid, millel on õigus kanda järgmisi kaitstud päritolunimetusi: Loazzolo, Alto Adige ja Trentino ja mille kirjeldamiseks kasutatakse järgmisi märkeid või ühte neist: passito või vendemmia tardiva; |
| --- | --- |

—

veinid, millel on õigus kanda järgmisi kaitstud päritolunimetusi: Loazzolo, Alto Adige ja Trentino ja mille kirjeldamiseks kasutatakse järgmisi märkeid või ühte neist: passito või vendemmia tardiva;

passito

vendemmia tardiva

| — | veinid, millel on õigus kanda järgmist kaitstud päritolunimetust: Colli orientali del Friuli, millele on lisatud märge Picolit; |
| --- | --- |

—

veinid, millel on õigus kanda järgmist kaitstud päritolunimetust: Colli orientali del Friuli, millele on lisatud märge Picolit;

Picolit

| — | veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Moscato di Pantelleria naturale ja Moscato di Pantelleria; |
| --- | --- |

—

veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Moscato di Pantelleria naturale ja Moscato di Pantelleria;

| — | Tšehhi Vabariigist pärit veinid, mille kirjeldamiseks on õigus kasutada märget pozdní sběr; |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigist pärit veinid, mille kirjeldamiseks on õigus kasutada märget pozdní sběr;

pozdní sběr

| — | Slovakkia veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget neskorý zber, ning Slovakkia Tokaj piirkonna veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Tokajské samorodné suché või Tokajské samorodné sladké; |
| --- | --- |

—

Slovakkia veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget neskorý zber, ning Slovakkia Tokaj piirkonna veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Tokajské samorodné suché või Tokajské samorodné sladké;

neskorý zber

| — | Sloveeniast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vrhunsko vino ZGP – pozna trgatev; |
| --- | --- |

—

Sloveeniast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vrhunsko vino ZGP – pozna trgatev;

vrhunsko vino ZGP – pozna trgatev

| — | järgmiste kaitstud geograafiliste tähistega valged veinid, mille üldalkoholisisaldus on üle 15 mahuprotsendi ja mille suhkrusisaldus on üle 45 g/l:






  — | Franche-Comté, |
| --- | --- | --- |

—

järgmiste kaitstud geograafiliste tähistega valged veinid, mille üldalkoholisisaldus on üle 15 mahuprotsendi ja mille suhkrusisaldus on üle 45 g/l:

—

Franche-Comté,

| — | Coteaux de l'Auxois, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l'Auxois,

| — | Saône-et-Loire, |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire,

| — | Coteaux de l'Ardèche, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l'Ardèche,

| — | Collines rhodaniennes, |
| --- | --- |

—

Collines rhodaniennes,

| — | Comté Tolosan, |
| --- | --- |

—

Comté Tolosan,

| — | Côtes de Gascogne, |
| --- | --- |

—

Côtes de Gascogne,

| — | Gers, |
| --- | --- |

—

Gers,

| — | Lot, |
| --- | --- |

—

Lot,

| — | Côtes du Tarn, |
| --- | --- |

—

Côtes du Tarn,

| — | Corrèze, |
| --- | --- |

—

Corrèze,

| — | Ile de Beauté, |
| --- | --- |

—

Ile de Beauté,

| — | Oc, |
| --- | --- |

—

Oc,

| — | Thau, |
| --- | --- |

—

Thau,

| — | Val de Loire, |
| --- | --- |

—

Val de Loire,

| — | Méditerranée, |
| --- | --- |

—

Méditerranée,

| — | Comtés rhodaniens, |
| --- | --- |

—

Comtés rhodaniens,

| — | Côtes de Thongue, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thongue,

| — | Côte Vermeille, |
| --- | --- |

—

Côte Vermeille,

| — | Agenais, |
| --- | --- |

—

Agenais,

| — | Landes, |
| --- | --- |

—

Landes,

| — | Allobrogie, |
| --- | --- |

—

Allobrogie,

| — | Var, |
| --- | --- |

—

Var,

| — | Kreekast pärit magusad veinid, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti ja suhkrusisaldus vähemalt 45 g/l ning millel on õigus kanda ühte järgmistest kaitstud geograafilistest tähistest:






  — | Άγιο Όρος (Mount Athos - Holly Mount Athos - Holly Mountain Athos - Mont Athos - Άγιο Όρος Άθως), |
| --- | --- | --- |

—

Kreekast pärit magusad veinid, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti ja suhkrusisaldus vähemalt 45 g/l ning millel on õigus kanda ühte järgmistest kaitstud geograafilistest tähistest:

—

Άγιο Όρος (Mount Athos - Holly Mount Athos - Holly Mountain Athos - Mont Athos - Άγιο Όρος Άθως),

| — | Αργολίδα (Αrgolida), |
| --- | --- |

—

Αργολίδα (Αrgolida),

| — | Αχαΐα (Achaia), |
| --- | --- |

—

Αχαΐα (Achaia),

| — | Επανομή (Epanomi), |
| --- | --- |

—

Επανομή (Epanomi),

| — | Κυκλάδες (Cyclades), |
| --- | --- |

—

Κυκλάδες (Cyclades),

| — | Λακωνία (Lakonia), |
| --- | --- |

—

Λακωνία (Lakonia),

| — | Πιερία (Pieria), |
| --- | --- |

—

Πιερία (Pieria),

| — | Τύρναβος (Tyrnavos), |
| --- | --- |

—

Τύρναβος (Tyrnavos),

| — | Φλώρινα (Florina), |
| --- | --- |

—

Φλώρινα (Florina),

| — | Küproselt pärit magusad veinid, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole üle 15 mahuprotsendi ja suhkrusisaldus on vähemalt 45 g/l ning millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Κουμανδαρία (Commandaria); |
| --- | --- |

—

Küproselt pärit magusad veinid, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole üle 15 mahuprotsendi ja suhkrusisaldus on vähemalt 45 g/l ning millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Κουμανδαρία (Commandaria);

| — | Küproselt pärit magusad veinid, mis on valmistatud üleküpsenud või kuivatatud viinamarjadest, mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti ja suhkrusisaldus vähemalt 45 g/l ning millel on õigus kanda ühte järgmistest kaitstud geograafilistest tähistest:






  — | Τοπικός Οίνος Λεμεσός (Regional wine of Lemesos), |
| --- | --- | --- |

—

Küproselt pärit magusad veinid, mis on valmistatud üleküpsenud või kuivatatud viinamarjadest, mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti ja suhkrusisaldus vähemalt 45 g/l ning millel on õigus kanda ühte järgmistest kaitstud geograafilistest tähistest:

—

Τοπικός Οίνος Λεμεσός (Regional wine of Lemesos),

| — | Τοπικός Οίνος Πάφος (Regional wine of Pafos), |
| --- | --- |

—

Τοπικός Οίνος Πάφος (Regional wine of Pafos),

| — | Τοπικός Οίνος Λάρνακα (Regional wine of Larnaka), |
| --- | --- |

—

Τοπικός Οίνος Λάρνακα (Regional wine of Larnaka),

| — | Τοπικός Οίνος Λευκωσία (Regional wine of Lefkosia), |
| --- | --- |

—

Τοπικός Οίνος Λευκωσία (Regional wine of Lefkosia),

| — | Maltalt pärit magusad veinid, mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 13,5 mahuprotsenti ja suhkrusisaldus vähemalt 45 g/l ning millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Malta ja Gozo; |
| --- | --- |

—

Maltalt pärit magusad veinid, mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 13,5 mahuprotsenti ja suhkrusisaldus vähemalt 45 g/l ning millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Malta ja Gozo;

| — | Horvaatiast pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget kvalitetno vino KZP – desertno vino või vrhunsko vino KZP – desertno vino, kui suhkrusisaldus on üle 50 g/l, või vrhunsko vino KZP – kasna berba; |
| --- | --- |

—

Horvaatiast pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget kvalitetno vino KZP – desertno vino või vrhunsko vino KZP – desertno vino, kui suhkrusisaldus on üle 50 g/l, või vrhunsko vino KZP – kasna berba;

kvalitetno vino KZP – desertno vino

vrhunsko vino KZP – desertno vino

vrhunsko vino KZP – kasna berba

| — | kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinid, mille suhkrusisaldus on üle 50 g/l ja mis kannavad kaitstud päritolunimetust Ponikve; |
| --- | --- |

—

kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinid, mille suhkrusisaldus on üle 50 g/l ja mis kannavad kaitstud päritolunimetust Ponikve;

| — | veinid, mis kannavad kaitstud päritolunimetust Muškat momjanski/Moscato di Momiano ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget kvalitetno vino KZP – desertno vino või vrhunsko vino KZP – desertno vino ja mille suhkrusisaldus on üle 50 g/l; |
| --- | --- |

—

veinid, mis kannavad kaitstud päritolunimetust Muškat momjanski/Moscato di Momiano ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget kvalitetno vino KZP – desertno vino või vrhunsko vino KZP – desertno vino ja mille suhkrusisaldus on üle 50 g/l;

kvalitetno vino KZP – desertno vino

vrhunsko vino KZP – desertno vino

| d) | 350 milligrammi liitri kohta järgmiste veinide puhul:






  — | veinid, mille kirjeldamiseks on liidu õigusnormide kohaselt võimalik kasutada märget Auslese; |
| --- | --- | --- |

d)

350 milligrammi liitri kohta järgmiste veinide puhul:

—

veinid, mille kirjeldamiseks on liidu õigusnormide kohaselt võimalik kasutada märget Auslese;

Auslese

| — | Rumeenia valged veinid, millel on õigus kanda järgmisi kaitstud päritolunimetusi: Murfatlar, Cotnari, Târnave, Pietroasa, Valea Călugărească, |
| --- | --- |

—

Rumeenia valged veinid, millel on õigus kanda järgmisi kaitstud päritolunimetusi: Murfatlar, Cotnari, Târnave, Pietroasa, Valea Călugărească,

| — | Tšehhi Vabariigist pärit veinid, mille kirjeldamiseks on õigus kasutada märget výběr z hroznů; |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigist pärit veinid, mille kirjeldamiseks on õigus kasutada märget výběr z hroznů;

výběr z hroznů

| — | Slovakkia veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget výber z hrozna, ning Slovakkia Tokaj piirkonna veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Tokajský másláš või Tokajský forditáš; |
| --- | --- |

—

Slovakkia veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget výber z hrozna, ning Slovakkia Tokaj piirkonna veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Tokajský másláš või Tokajský forditáš;

výber z hrozna

| — | Sloveeniast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vrhunsko vino ZGP – izbor; |
| --- | --- |

—

Sloveeniast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vrhunsko vino ZGP – izbor;

vrhunsko vino ZGP – izbor

| — | veinid, millel on õigus kanda traditsioonilist märget Késői szüretelésű bor; |
| --- | --- |

—

veinid, millel on õigus kanda traditsioonilist märget Késői szüretelésű bor;

Késői szüretelésű bor

| — | sordi ’Aleatico’ viinamarjadest saadud Itaalia veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Pergola ning traditsioonilist märget passito. |
| --- | --- |

—

sordi ’Aleatico’ viinamarjadest saadud Itaalia veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Pergola ning traditsioonilist märget passito.

passito

| — | Horvaatiast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vrhunsko vino KZP – izborna berba; |
| --- | --- |

—

Horvaatiast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vrhunsko vino KZP – izborna berba;

vrhunsko vino KZP – izborna berba

| — | Ungarist pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse vastavalt Ungari õigusnormidele märget Válogatott szüretelésű bor või Főbor; |
| --- | --- |

—

Ungarist pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse vastavalt Ungari õigusnormidele märget Válogatott szüretelésű bor või Főbor;

Válogatott szüretelésű bor

Főbor

| e) | 400 milligrammi liitri kohta järgmiste veinide puhul:






  — | veinid, mille kirjeldamiseks on liidu õigusnormide kohaselt võimalik kasutada märkeid Beerenauslese, Ausbruch, Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Strohwein, Schilwein ja Eiswein; |
| --- | --- | --- |

e)

400 milligrammi liitri kohta järgmiste veinide puhul:

—

veinid, mille kirjeldamiseks on liidu õigusnormide kohaselt võimalik kasutada märkeid Beerenauslese, Ausbruch, Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Strohwein, Schilwein ja Eiswein;

Beerenauslese

Ausbruch

Ausbruchwein

Trockenbeerenauslese

Strohwein

Schilwein

Eiswein

| — | valged veinid, millel on õigus kanda järgmisi kaitstud päritolunimetusi: Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Graves Supérieure, Sainte-Foy Bordeaux, Haut-Montravel, Saussignac, Jurançon, välja arvatud juhul, kui sellele järgneb märge sec; Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux du Layon, millele järgneb päritolukommuuni nimi, Chaume, Coteaux de Saumur, Coteaux du Layon, millele järgneb märge premier cru, mida täiendab geograafiline nimetus Chaume; Pacherenc du Vic Bilh, välja arvatud juhul, kui sellele järgneb märge sec; Alsace ja Alsace grand cru, millele järgneb märge vendanges tardives või sélection de grains nobles; |
| --- | --- |

—

valged veinid, millel on õigus kanda järgmisi kaitstud päritolunimetusi: Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Graves Supérieure, Sainte-Foy Bordeaux, Haut-Montravel, Saussignac, Jurançon, välja arvatud juhul, kui sellele järgneb märge sec; Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux du Layon, millele järgneb päritolukommuuni nimi, Chaume, Coteaux de Saumur, Coteaux du Layon, millele järgneb märge premier cru, mida täiendab geograafiline nimetus Chaume; Pacherenc du Vic Bilh, välja arvatud juhul, kui sellele järgneb märge sec; Alsace ja Alsace grand cru, millele järgneb märge vendanges tardives või sélection de grains nobles;

sec

premier cru

sec

vendanges tardives

sélection de grains nobles

| — | Kreekast pärit üleküpsenud viinamarjadest valmistatud magusad veinid ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud magusad veinid, mille jääksuhkrusisaldus suhkruna väljendatult on vähemalt 45 g/l ja millel on õigus kanda ühte järgmistest kaitstud päritolunimetustest:






  — | Δαφνές (Dafnes), |
| --- | --- | --- |

—

Kreekast pärit üleküpsenud viinamarjadest valmistatud magusad veinid ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud magusad veinid, mille jääksuhkrusisaldus suhkruna väljendatult on vähemalt 45 g/l ja millel on õigus kanda ühte järgmistest kaitstud päritolunimetustest:

—

Δαφνές (Dafnes),

| — | Λήμνος (Limnos), |
| --- | --- |

—

Λήμνος (Limnos),

| — | Malvasia Πάρος (Malvasia Paros), |
| --- | --- |

—

Malvasia Πάρος (Malvasia Paros),

| — | Malvasia Σητείας (Malvasia Sitia), |
| --- | --- |

—

Malvasia Σητείας (Malvasia Sitia),

| — | Malvasia Χάνδακας - Candia, |
| --- | --- |

—

Malvasia Χάνδακας - Candia,

| — | Μονεμβασία- Malvasia (Monemvasia – Malvasia), |
| --- | --- |

—

Μονεμβασία- Malvasia (Monemvasia – Malvasia),

| — | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat of Kefalonia - Muscat de Céphalonie), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat of Kefalonia - Muscat de Céphalonie),

| — | Μοσχάτος Λήμνου (Muscat of Limnos), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτος Λήμνου (Muscat of Limnos),

| — | Μοσχάτο Πατρών (Muscat of Patra), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτο Πατρών (Muscat of Patra),

| — | Μοσχάτος Ρίου Πάτρας (Muscat of Rio Patra), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτος Ρίου Πάτρας (Muscat of Rio Patra),

| — | Μοσχάτος Ρόδου (Muscat of Rodos), |
| --- | --- |

—

Μοσχάτος Ρόδου (Muscat of Rodos),

| — | Νεμέα (Nemea), |
| --- | --- |

—

Νεμέα (Nemea),

| — | Σάμος (Samos), |
| --- | --- |

—

Σάμος (Samos),

| — | Σαντορίνη (Santorini), |
| --- | --- |

—

Σαντορίνη (Santorini),

| — | Σητεία (Sitia), |
| --- | --- |

—

Σητεία (Sitia),

ja Kreekast pärit üleküpsenud viinamarjadest valmistatud magusad veinid ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud magusad veinid, millel on õigus kanda ühte järgmistest kaitstud geograafilistest tähistest:

| — | Άγιο Όρος (Mount Athos - Holly Mount Athos - Holly Mountain Athos - Mont Athos - Άγιο Όρος Άθως), |
| --- | --- |

—

Άγιο Όρος (Mount Athos - Holly Mount Athos - Holly Mountain Athos - Mont Athos - Άγιο Όρος Άθως),

| — | Αιγαίο Πέλαγος (Aegean Sea - Aigaio Pelagos), |
| --- | --- |

—

Αιγαίο Πέλαγος (Aegean Sea - Aigaio Pelagos),

| — | Δράμα (Drama), |
| --- | --- |

—

Δράμα (Drama),

| — | Ηράκλειο (Iraklio), |
| --- | --- |

—

Ηράκλειο (Iraklio),

| — | Καστοριά (Kastoria), |
| --- | --- |

—

Καστοριά (Kastoria),

| — | Κρήτη (Crete), |
| --- | --- |

—

Κρήτη (Crete),

| — | Μακεδονία (Macedonia), |
| --- | --- |

—

Μακεδονία (Macedonia),

| — | Ρέθυμνο (Rethimno), |
| --- | --- |

—

Ρέθυμνο (Rethimno),

| — | Σιάτιστα (Siatista), |
| --- | --- |

—

Σιάτιστα (Siatista),

| — | Στερεά Ελλάδα (Sterea Ellada), |
| --- | --- |

—

Στερεά Ελλάδα (Sterea Ellada),

| — | Χανιά (Chania), |
| --- | --- |

—

Χανιά (Chania),

| — | Tšehhi Vabariigist pärit veinid, mille kirjeldamiseks on õigus kasutada märkeid výběr z bobulí, výběr z cibéb, ledové víno ja slámové víno; |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigist pärit veinid, mille kirjeldamiseks on õigus kasutada märkeid výběr z bobulí, výběr z cibéb, ledové víno ja slámové víno;

výběr z bobulí

výběr z cibéb

ledové víno

slámové víno

| — | Slovakkiast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märkeid bobuľový výber, hrozienkový výber, cibébový výber, ľadové víno või slamové víno, ning Slovakkiast Tokaj piirkonnast pärit veinid, millel on õigus kanda päritolunimetust Tokajský výber, Tokajská esencia või Tokajská výberová esencia; |
| --- | --- |

—

Slovakkiast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märkeid bobuľový výber, hrozienkový výber, cibébový výber, ľadové víno või slamové víno, ning Slovakkiast Tokaj piirkonnast pärit veinid, millel on õigus kanda päritolunimetust Tokajský výber, Tokajská esencia või Tokajská výberová esencia;

bobuľový výber

hrozienkový výber

cibébový výber

ľadové víno

slamové víno

| — | Ungarist pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse vastavalt Ungari õigusnormidele märkeid Tokaji máslás, Tokaji fordítás, Tokaji aszúeszencia, Tokaji eszencia, Tokaji aszú, Töppedt szőlőből készült bor või Jégbor; |
| --- | --- |

—

Ungarist pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse vastavalt Ungari õigusnormidele märkeid Tokaji máslás, Tokaji fordítás, Tokaji aszúeszencia, Tokaji eszencia, Tokaji aszú, Töppedt szőlőből készült bor või Jégbor;

máslás

fordítás

aszúeszencia

eszencia

aszú

Töppedt szőlőből készült bor

Jégbor

| — | veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Albana di Romagna ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget passito; |
| --- | --- |

—

veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust Albana di Romagna ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget passito;

passito

| — | Luksemburgist pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vendanges tardives, vin de glace või vin de paille; |
| --- | --- |

—

Luksemburgist pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vendanges tardives, vin de glace või vin de paille;

vendanges tardives

vin de glace

vin de paille

| — | Portugalist pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist koos märkega colheita tardia; |
| --- | --- |

—

Portugalist pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist koos märkega colheita tardia;

colheita tardia

| — | Sloveeniast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse ühte järgmistest märgetest: vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor, vrhunsko vino ZGP – ledeno vino või vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor; |
| --- | --- |

—

Sloveeniast pärit veinid, millel on õigus kanda mõnda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse ühte järgmistest märgetest: vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor, vrhunsko vino ZGP – ledeno vino või vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor;

vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor

vrhunsko vino ZGP – ledeno vino

vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor

| — | Kanadast pärit veinid, mille kirjeldamiseks on õigus kasutada märget Icewine; |
| --- | --- |

—

Kanadast pärit veinid, mille kirjeldamiseks on õigus kasutada märget Icewine;

Icewine

| — | Horvaatiast pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vino KZP – izborna berba bobica, vrhunsko vino KZP – izborna berba prosušenih bobica või vrhunsko vino KZP – ledeno vino; |
| --- | --- |

—

Horvaatiast pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust ja mille kirjeldamiseks kasutatakse märget vino KZP – izborna berba bobica, vrhunsko vino KZP – izborna berba prosušenih bobica või vrhunsko vino KZP – ledeno vino;

vino KZP – izborna berba bobica

vrhunsko vino KZP – izborna berba prosušenih bobica

vrhunsko vino KZP – ledeno vino

| 3. | Punkti 2 alapunktides c, d ja e kehtestatud kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide nimekirja võib muuta, et lisada uusi veine, või kui muudetakse veinide tootmistingimusi või geograafilist tähist või päritolunimetust. Liikmesriigid saadavad komisjonile erandi tegemise taotluse kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 2017/1183 ning esitavad asjaomaste veinide kohta kogu vajamineva teabe, sealhulgas tootespetsifikaadi ning toodangu koguse aasta kohta. |
| --- | --- |

3.

Punkti 2 alapunktides c, d ja e kehtestatud kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide nimekirja võib muuta, et lisada uusi veine, või kui muudetakse veinide tootmistingimusi või geograafilist tähist või päritolunimetust. Liikmesriigid saadavad komisjonile erandi tegemise taotluse kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 2017/1183 ning esitavad asjaomaste veinide kohta kogu vajamineva teabe, sealhulgas tootespetsifikaadi ning toodangu koguse aasta kohta.

| 4. | Neil aastatel, kui see on ilmastikutingimuste tõttu erandkorras vajalik, võivad liikmesriigid lubada tõsta vääveldioksiidi piirmäära kuni 50 milligrammi võrra liitri kohta niisuguste oma territooriumil toodetud veinide puhul, mille vääveldioksiidi lubatud üldsisaldus on alla 300 milligrammi liitri kohta. Liikmesriigid teavitavad komisjoni asjaomastest eranditest ühe kuu jooksul pärast erandi lubamist kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) nr 2017/1183, täpsustades aasta, viinamarjakasvatusalad ja asjaomased veinid ning esitades tõendid selle kohta, et piirmäära tõstmine on vajalik ilmastikutingimuste tõttu. Seejärel avaldab komisjon erandi oma veebisaidil. |
| --- | --- |

4.

Neil aastatel, kui see on ilmastikutingimuste tõttu erandkorras vajalik, võivad liikmesriigid lubada tõsta vääveldioksiidi piirmäära kuni 50 milligrammi võrra liitri kohta niisuguste oma territooriumil toodetud veinide puhul, mille vääveldioksiidi lubatud üldsisaldus on alla 300 milligrammi liitri kohta. Liikmesriigid teavitavad komisjoni asjaomastest eranditest ühe kuu jooksul pärast erandi lubamist kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) nr 2017/1183, täpsustades aasta, viinamarjakasvatusalad ja asjaomased veinid ning esitades tõendid selle kohta, et piirmäära tõstmine on vajalik ilmastikutingimuste tõttu. Seejärel avaldab komisjon erandi oma veebisaidil.

| 5. | Liikmesriigid võivad kohaldada oma territooriumil valmistatava veini suhtes rangemaid nõudeid. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid võivad kohaldada oma territooriumil valmistatava veini suhtes rangemaid nõudeid.

B.   LIKÖÖRVEINI VÄÄVELDIOKSIIDISISALDUS

Otsetarbimiseks ette nähtud liköörveini vääveldioksiidi kogusisaldus ei tohi turule laskmisel ületada:

| a) | 150 mg/l, kui suhkrusisaldus on alla 5 g/l; |
| --- | --- |

a)

150 mg/l, kui suhkrusisaldus on alla 5 g/l;

| b) | 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l. |
| --- | --- |

b)

200 mg/l, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l.

C.   VAHUVEINI VÄÄVELDIOKSIIDISISALDUS

| 1. | Otsetarbimiseks ette nähtud vahuveini vääveldioksiidi kogusisaldus ei tohi turule laskmisel ületada:






  a) | 185 mg/l mis tahes kategooria kvaliteetvahuveini puhul ja |
| --- | --- | --- |

1.

Otsetarbimiseks ette nähtud vahuveini vääveldioksiidi kogusisaldus ei tohi turule laskmisel ületada:

a)

185 mg/l mis tahes kategooria kvaliteetvahuveini puhul ja

| b) | 235 mg/l muude vahuveinide puhul. |
| --- | --- |

b)

235 mg/l muude vahuveinide puhul.

| 2. | Kui ilmastikutingimused mõnes liidu viinamarjakasvatuspiirkonnas seda nõuavad, võib asjaomane liikmesriik lubada punkti 1 alapunktides a ja b osutatud vahuveinide puhul, mis on valmistatud tema territooriumil, lubada suurendada vääveldioksiidisisalduse piirmäära maksimaalselt 40 mg/l võrra, tingimusel et asjaomast veini ei saadeta kõnealusest liikmesriigist välja. |
| --- | --- |

2.

Kui ilmastikutingimused mõnes liidu viinamarjakasvatuspiirkonnas seda nõuavad, võib asjaomane liikmesriik lubada punkti 1 alapunktides a ja b osutatud vahuveinide puhul, mis on valmistatud tema territooriumil, lubada suurendada vääveldioksiidisisalduse piirmäära maksimaalselt 40 mg/l võrra, tingimusel et asjaomast veini ei saadeta kõnealusest liikmesriigist välja.

C OSA

VEINI LENDUVATE HAPETE SISALDUSE PIIRMÄÄRAD

VEINI LENDUVATE HAPETE SISALDUSE PIIRMÄÄRAD

| 1. | Lenduvate hapete sisaldus ei tohi ületada:






  a) | 18 milliekvivalenti liitri kohta osaliselt kääritatud viinamarjavirdes; |
| --- | --- | --- |

1.

Lenduvate hapete sisaldus ei tohi ületada:

a)

18 milliekvivalenti liitri kohta osaliselt kääritatud viinamarjavirdes;

| b) | 18 milliekvivalenti liitri kohta valges ja roosas veinis; või |
| --- | --- |

b)

18 milliekvivalenti liitri kohta valges ja roosas veinis; või

| c) | 20 milliekvivalenti liitri kohta punases veinis. |
| --- | --- |

c)

20 milliekvivalenti liitri kohta punases veinis.

| 2. | Punktis 1 nimetatud piirmäärasid kohaldatakse:






  a) | liidus korjatud viinamarjadest valmistatud toodete suhtes tootmisetapil ja kõigil turustamisetappidel; |
| --- | --- | --- |

2.

Punktis 1 nimetatud piirmäärasid kohaldatakse:

a)

liidus korjatud viinamarjadest valmistatud toodete suhtes tootmisetapil ja kõigil turustamisetappidel;

| b) | kolmandatest riikidest pärit osaliselt kääritatud viinamarjavirde ja veini suhtes kõigil etappidel pärast sisenemist liidu territooriumile. |
| --- | --- |

b)

kolmandatest riikidest pärit osaliselt kääritatud viinamarjavirde ja veini suhtes kõigil etappidel pärast sisenemist liidu territooriumile.

| 3. | Liikmesriigid võivad lubada erandeid punktis 1 sätestatud piirmääradest:






  a) | kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide puhul:






  — | kui need on laagerdunud vähemalt kaks aastat või |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liikmesriigid võivad lubada erandeid punktis 1 sätestatud piirmääradest:

a)

kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide puhul:

—

kui need on laagerdunud vähemalt kaks aastat või

| — | kui nende valmistamisel on kasutatud teatavaid erimeetodeid; |
| --- | --- |

—

kui nende valmistamisel on kasutatud teatavaid erimeetodeid;

| b) | veinide puhul, mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 13 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

veinide puhul, mille üldalkoholisisaldus on vähemalt 13 mahuprotsenti.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni asjaomastest eranditest kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) nr 2017/1183 ning ühe kuu jooksul pärast erandi lubamise kuupäeva. Seejärel avaldab komisjon erandi oma veebisaidil.

D OSA

VEINI MAGUSTAMISE PIIRMÄÄRAD JA TINGIMUSED

VEINI MAGUSTAMISE PIIRMÄÄRAD JA TINGIMUSED

| 1. | Veini magustamine on lubatud üksnes ühe või mitme järgmise toote abil:






  a) | viinamarjavirre; |
| --- | --- | --- |

1.

Veini magustamine on lubatud üksnes ühe või mitme järgmise toote abil:

a)

viinamarjavirre;

| b) | kontsentreeritud viinamarjavirre; |
| --- | --- |

b)

kontsentreeritud viinamarjavirre;

| c) | puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre. |
| --- | --- |

c)

puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre.

Veini üldalkoholisisaldust ei tohi suurendada rohkem kui 4 mahuprotsendi võrra.

| 2. | Otsetarbimiseks ette nähtud ja geograafilise tähisega märgistatud importveinide magustamine on liidu territooriumil keelatud. Muude imporditud veinide magustamise suhtes kehtivad samad nõuded, mis liidus toodetud veinide suhtes. |
| --- | --- |

2.

Otsetarbimiseks ette nähtud ja geograafilise tähisega märgistatud importveinide magustamine on liidu territooriumil keelatud. Muude imporditud veinide magustamise suhtes kehtivad samad nõuded, mis liidus toodetud veinide suhtes.

| 3. | Liikmesriik võib lubada kaitstud päritolunimetusega veini magustamist üksnes juhul, kui see toimub:






  a) | käesoleva lisa teistes punktides sätestatud tingimuste kohaselt ja piirmäärasid järgides; |
| --- | --- | --- |

3.

Liikmesriik võib lubada kaitstud päritolunimetusega veini magustamist üksnes juhul, kui see toimub:

a)

käesoleva lisa teistes punktides sätestatud tingimuste kohaselt ja piirmäärasid järgides;

| b) | piirkonnas, kust asjaomane vein on pärit, või selle vahetus läheduses asuvas piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

piirkonnas, kust asjaomane vein on pärit, või selle vahetus läheduses asuvas piirkonnas.

Punktis 1 osutatud viinamarjavirre ja kontsentreeritud viinamarjavirre peavad olema pärit samast piirkonnast kui vein, mida nendega magustatakse.

| 4. | Magustamine on lubatud ainult valmistamise ja hulgimüügi etapis. |
| --- | --- |

4.

Magustamine on lubatud ainult valmistamise ja hulgimüügi etapis.

---

(1)  Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimiku viitele sulgudes lisatud aastaarv tähistab toimiku versiooni, mida liit on tunnustanud lubatud veinivalmistustavana, millele kehtivad käesolevas tabelis sätestatud kasutustingimused ja -piirangud.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).

2

(3)  Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta (ELT L 12, 15.1.2011, lk 1).

3

(4)  Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimiku viitele sulgudes lisatud aastaarv tähistab toimiku versiooni, mida liit on tunnustanud lubatud veinivalmistustavana, millele kehtivad käesolevas tabelis sätestatud kasutustingimused ja -piirangud.

4

(5)  Abiainena kasutatavad ained, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18)) artikli 20 punktis d.

5

(6)  Veini valmistamisel kasutada lubatud ühendeid tuleb kasutada kooskõlas 3. veerus osutatud Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistustavade koodeksi toimikutes sisalduvate sätetega, kui ei kehti selles veerus sätestatud muud täiendavad kasutustingimused ega -piirangud.

6

(7)  Kui ei kehti kõigile määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas sätestatud veinitoodete kategooriatele.

7

(8)  Kannetes 4.2, 4.3 ja 4.4 osutatud ammooniumsooli võib kasutada ka kombineerituna koguses kuni 1 g/l või vahuveinide teise kääritamise puhul kuni 0,3 g/l. Kuid kandes 4.4 osutatud ammooniumsool ei või ületada kandes 4.4 osutatud piirmäära.

8

(9)  Vt ka käesoleva määruse artikli 9 lõige 2.

9

(10)  Kui neid kasutatakse toidu lisaaineid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1333/2008 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16) I lisa punktis 20 osutatud lisaainetena.

10

---

II LISA

LUBATUD VEINIVALMISTUSTAVAD, MIDA KASUTATAKSE VAHUVEINIDE, KVALITEETVAHUVEINIDE JA AROMAATSETE KVALITEETVAHUVEINIDE PUHUL, NING ASJAOMASED PIIRANGUD

A.   Vahuvein

| 1. | Käesolevas punktis ja käesoleva lisa B ja C jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „tirage'i segu“ (liqueur de tirage)– teise käärimise tekitamiseks kuveele lisatav toode;
  b)   „expedition'i segu“ (liqueur d'expédition)– eriliste maitseomaduste saavutamiseks vahuveinile lisatav toode. |
| --- | --- |

1.

a)   „tirage'i segu“ (liqueur de tirage)– teise käärimise tekitamiseks kuveele lisatav toode;

b)   „expedition'i segu“ (liqueur d'expédition)– eriliste maitseomaduste saavutamiseks vahuveinile lisatav toode.

| 2. | Expedition'i segu võib sisaldada ainult:






  — | sahharoosi, |
| --- | --- | --- |

2.

—

sahharoosi,

| — | viinamarjavirret, |
| --- | --- |

—

viinamarjavirret,

| — | käärivat viinamarjavirret, |
| --- | --- |

—

käärivat viinamarjavirret,

| — | kontsentreeritud viinamarjavirret, |
| --- | --- |

—

kontsentreeritud viinamarjavirret,

| — | puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret, |
| --- | --- |

—

puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret,

| — | veini või |
| --- | --- |

—

veini või

| — | nende segu, |
| --- | --- |

—

nende segu,

kuhu võib olla lisatud veinidestillaati.

| 3. | Ilma et see piiraks määrusega (EL) nr 1308/2013 lubatud kuvee osiste rikastamist, on kuvee rikastamine keelatud. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iga liikmesriik võib siiski lubada seoses niisuguste piirkondade ja sortidega, mille puhul see on tehniliselt põhjendatud, kuvee rikastamist vahuveini valmistamiskohas järgmistel tingimustel:






  a) | ühtegi kuvee osist ei ole eelnevalt rikastatud; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ühtegi kuvee osist ei ole eelnevalt rikastatud;

| b) | need osised on pärit ainult liikmesriigi territooriumil korjatud viinamarjadest; |
| --- | --- |

b)

need osised on pärit ainult liikmesriigi territooriumil korjatud viinamarjadest;

| c) | rikastamine tehakse ühe korraga; |
| --- | --- |

c)

rikastamine tehakse ühe korraga;

| d) | ei ületata järgmisi piirmäärasid:






  i) | 3 mahuprotsenti viinamarjakasvatusvööndist A pärit osistest valmistatud kuvee puhul; |
| --- | --- | --- |

d)

ei ületata järgmisi piirmäärasid:

i)

3 mahuprotsenti viinamarjakasvatusvööndist A pärit osistest valmistatud kuvee puhul;

| ii) | 2 mahuprotsenti viinamarjakasvatusvööndist B pärit osistest valmistatud kuvee puhul; |
| --- | --- |

ii)

2 mahuprotsenti viinamarjakasvatusvööndist B pärit osistest valmistatud kuvee puhul;

| iii) | 1,5 mahuprotsenti viinamarjakasvatusvööndist C pärit osistest valmistatud kuvee puhul; |
| --- | --- |

iii)

1,5 mahuprotsenti viinamarjakasvatusvööndist C pärit osistest valmistatud kuvee puhul;

| e) | kasutatav meetod on sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine. |
| --- | --- |

e)

kasutatav meetod on sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine.

| 5. | Tirage'i segu ja expedition'i segu lisamist ei käsitata rikastamise ega magustamisena. Tirage'i segu lisamine ei tohi suurendada kuvee üldalkoholisisaldust rohkem kui 1,5 mahuprotsenti. Alkoholisisalduse suurenemise mõõtmisel võetakse aluseks kuvee üldalkoholisisalduse ja vahuveiniexpedition'i segu lisamise eelse üldalkoholisisalduse vahe. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Expedition'i segu lisamine peab toimuma nii, et see ei suurendaks vahuveini tegelikku alkoholisisaldust rohkem kui 0,5 mahuprotsendi võrra. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kuvee ja selle osiste magustamine on keelatud. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lisaks määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud kuvee osiste hapestamisele ja hapetustamisele võib hapestada või hapetustada ka kuveed. Kuvee hapestamine ja hapetustamine välistavad teineteise. Hapestamise tulemusel võib happesus suureneda kõige rohkem 1,5 grammi liitri kohta (väljendatult viinhappena) ehk 20 milliekvivalenti liitri kohta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Erandlike ilmastikutingimustega aastatel võib ülemmäära 1,5 grammi ehk 20 milliekvivalenti liitri kohta tõsta 2,5 grammini ehk 34 milliekvivalendini liitri kohta, tingimusel et toote naturaalne happesus on vähemalt 3 g/l (viinhappena väljendatult) ehk 40 milliekvivalenti liitri kohta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vahuveinis sisalduv süsinikdioksiid võib pärineda üksnes selle kuvee alkoholkäärimisest, millest seda veini valmistatakse.
  Kui tegemist ei ole viinamarjade, viinamarjavirde või osaliselt kääritatud viinamarjavirde otse vahuveiniks töötlemisega, võib niisugune käärimine aset leida üksnes tirage'i segu lisamise tulemusel. See võib toimuda ainult pudelites või suletud mahutites.
  Süsinikdioksiidi kasutamine vasturõhuna ümbervalamise ajal on lubatud järelevalve all ja tingimusel, et sellise vältimatu gaasivahetuse tulemusel, mis toimub kuvee alkoholkääritamisel tekkinud süsinikdioksiidiga, ei tõuse vahuveinis sisalduva süsinikdioksiidi rõhk. |
| --- | --- |

10.

Kui tegemist ei ole viinamarjade, viinamarjavirde või osaliselt kääritatud viinamarjavirde otse vahuveiniks töötlemisega, võib niisugune käärimine aset leida üksnes tirage'i segu lisamise tulemusel. See võib toimuda ainult pudelites või suletud mahutites.

Süsinikdioksiidi kasutamine vasturõhuna ümbervalamise ajal on lubatud järelevalve all ja tingimusel, et sellise vältimatu gaasivahetuse tulemusel, mis toimub kuvee alkoholkääritamisel tekkinud süsinikdioksiidiga, ei tõuse vahuveinis sisalduva süsinikdioksiidi rõhk.

| 11. | Muude vahuveinide puhul kui kaitstud päritolunimetusega vahuveinid:






  a) | võib nende valmistamisel kasutatav tirage'i segu sisaldada üksnes:






  — | viinamarjavirret, |
| --- | --- | --- | --- |

11.

a)

võib nende valmistamisel kasutatav tirage'i segu sisaldada üksnes:

—

viinamarjavirret,

| — | käärivat viinamarjavirret, |
| --- | --- |

—

käärivat viinamarjavirret,

| — | kontsentreeritud viinamarjavirret, |
| --- | --- |

—

kontsentreeritud viinamarjavirret,

| — | puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret või |
| --- | --- |

—

puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret või

| — | sahharoosi ja veini; |
| --- | --- |

—

sahharoosi ja veini;

| b) | peab nende tegelik alkoholisisaldus, kaasa arvatud lisatud expedition'i segus sisalduv alkohol, olema vähemalt 9,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

peab nende tegelik alkoholisisaldus, kaasa arvatud lisatud expedition'i segus sisalduv alkohol, olema vähemalt 9,5 mahuprotsenti.

B.   Kvaliteetvahuvein

| 1. | Kvaliteetvahuveini valmistamisel kasutatav tirage'i segu võib sisaldada ainult:






  a) | sahharoosi, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

sahharoosi,

| b) | kontsentreeritud viinamarjavirret, |
| --- | --- |

b)

kontsentreeritud viinamarjavirret,

| c) | puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret, |
| --- | --- |

c)

puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret,

| d) | viinamarjavirret või osaliselt kääritatud viinamarjavirret või |
| --- | --- |

d)

viinamarjavirret või osaliselt kääritatud viinamarjavirret või

| e) | veini. |
| --- | --- |

e)

veini.

| 2. | Tootjaliikmesriigid võivad määrata oma territooriumil toodetud kvaliteetvahuveinide suhtes täiendavaid või rangemaid tootmis- ja ringlustingimusi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kvaliteetvahuveini valmistamisel kohaldatakse ka eeskirju, mis on sätestatud:






  — | A jao punktides 1–10; |
| --- | --- | --- |

3.

—

A jao punktides 1–10;

| — | C jao punktis 3 seoses tegeliku alkoholisisaldusega, C jao punktis 5 seoses minimaalse ülerõhuga ning C jao punktides 6 ja 7 seoses valmistamisprotsessi minimaalse kestusega, ilma et see piiraks käesoleva lisa B jao punkti 4 alapunkti d kohaldamist. |
| --- | --- |

—

C jao punktis 3 seoses tegeliku alkoholisisaldusega, C jao punktis 5 seoses minimaalse ülerõhuga ning C jao punktides 6 ja 7 seoses valmistamisprotsessi minimaalse kestusega, ilma et see piiraks käesoleva lisa B jao punkti 4 alapunkti d kohaldamist.

| 4. | Aromaatsed kvaliteetvahuveinid:






  a) | kui erandid välja arvata, võib aromaatseid kvaliteetvahuveine valmistada üksnes nii, et kuvee valmistamisel kasutatakse käesoleva lisa liites esitatud loetelus leiduvatest viinamarjasortidest tehtud viinamarjavirret või osaliselt kääritatud viinamarjavirret. Siiski võib aromaatsete kvaliteetvahuveinide valmistamisel kasutada traditsiooniliselt kuvee osisena ka veine, mis on saadud Veneto ja Friuli-Venezia Giulia piirkondadest korjatud ’Glera’ sordi viinamarjadest; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

kui erandid välja arvata, võib aromaatseid kvaliteetvahuveine valmistada üksnes nii, et kuvee valmistamisel kasutatakse käesoleva lisa liites esitatud loetelus leiduvatest viinamarjasortidest tehtud viinamarjavirret või osaliselt kääritatud viinamarjavirret. Siiski võib aromaatsete kvaliteetvahuveinide valmistamisel kasutada traditsiooniliselt kuvee osisena ka veine, mis on saadud Veneto ja Friuli-Venezia Giulia piirkondadest korjatud ’Glera’ sordi viinamarjadest;

| b) | käärimist võib süsihappegaasi tekke soodustamiseks mõjutada nii enne kui ka pärast kuvee koostamist üksnes jahutamise või muu füüsikalise protsessi teel; |
| --- | --- |

b)

käärimist võib süsihappegaasi tekke soodustamiseks mõjutada nii enne kui ka pärast kuvee koostamist üksnes jahutamise või muu füüsikalise protsessi teel;

| c) | expedition'i segu lisamine on keelatud; |
| --- | --- |

c)

expedition'i segu lisamine on keelatud;

| d) | aromaatse kvaliteetvahuveini valmistamisprotsess ei tohi kesta alla ühe kuu. |
| --- | --- |

d)

aromaatse kvaliteetvahuveini valmistamisprotsess ei tohi kesta alla ühe kuu.

C.   Kaitstud päritolunimetusega tavalised ja kvaliteetvahuveinid

| 1. | Kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveini valmistamiseks ette nähtud kuvee üldalkoholisisaldus peab olema vähemalt:






  — | 9,5 mahuprotsenti viinamarjakasvatusvööndis C III; |
| --- | --- | --- |

1.

—

9,5 mahuprotsenti viinamarjakasvatusvööndis C III;

| — | 9 mahuprotsenti teistes viinamarjakasvatusvööndites. |
| --- | --- |

—

9 mahuprotsenti teistes viinamarjakasvatusvööndites.

| 2. | Kaitstud päritolunimetust Prosecco, Conegliano Valdobbiadene – Prosecco, Colli Asolani – Prosecco või Asolo – Prosecco kandva ja ühest viinamarjasordist valmistatud kvaliteetvahuveini valmistamiseks ette nähtud kuvee üldalkoholisisaldus ei tohi siiski olla alla 8,5 mahuprotsendi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide tegelik alkoholisisaldus koos lisatud expedition'i segus sisalduva alkoholiga peab olema vähemalt 10 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kaitstud päritolunimetusega vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide tirage'i segu võib sisaldada üksnes:






  a) | sahharoosi, |
| --- | --- | --- |

4.

a)

sahharoosi,

| b) | kontsentreeritud viinamarjavirret, |
| --- | --- |

b)

kontsentreeritud viinamarjavirret,

| c) | puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret |
| --- | --- |

c)

puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret

ja:

| a) | viinamarjavirret, |
| --- | --- |

a)

viinamarjavirret,

| b) | osaliselt kääritatud viinamarjavirret, |
| --- | --- |

b)

osaliselt kääritatud viinamarjavirret,

| c) | veini; |
| --- | --- |

c)

veini;

millest on võimalik valmistada sedasama kaitstud päritolunimetusega tavalist või kvaliteetvahuveini, millele tirage'i segu lisatakse.

| 5. | Olenemata määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 5 alapunktist c, peab kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveini puhul, mida hoitakse kuni 25 cl kinnises anumas, ülerõhk 20 °C juures olema vähemalt 3 baari. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveini valmistamisprotsess, mida arvestatakse alates süsihappegaasi tekitavast kääritamisest ja mis hõlmab laagerdumist tootmisettevõttes, peab kestma vähemalt:






  a) | kuus kuud, kui süsihappegaasi tekitav käärimine toimub suletud mahutis; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

kuus kuud, kui süsihappegaasi tekitav käärimine toimub suletud mahutis;

| b) | üheksa kuud, kui süsihappegaasi tekitav käärimine toimub pudelis. |
| --- | --- |

b)

üheksa kuud, kui süsihappegaasi tekitav käärimine toimub pudelis.

| 7. | Kuvees süsihappegaasi tekitav käärimine ja kuvee hoidmine settel peab kestma vähemalt:






  — | 90 päeva, |
| --- | --- | --- |

7.

—

90 päeva,

| — | 30 päeva, kui kääritamine toimub segamisvahendiga mahutis. |
| --- | --- |

—

30 päeva, kui kääritamine toimub segamisvahendiga mahutis.

| 8. | A jao punktides 1–10 ja B jao punktis 2 sätestatud eeskirju kohaldatakse ka kaitstud päritolunimetusega vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide suhtes. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kaitstud päritolunimetusega aromaatsed kvaliteetvahuveinid:






  a) | neid veine võib valmistada üksnes nii, et kuvee valmistamisel kasutatakse eranditult käesoleva lisa liites esitatud loetelus leiduvatest viinamarjasortidest tehtud viinamarjavirret või osaliselt kääritatud viinamarjavirret, tingimusel et need viinamarjasordid on tunnistatud sobivaks kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide tootmiseks piirkonnas, mille nime kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuvein kannab. Erandina võib kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini valmistamiseks kasutada kuvee osisena ka veine, mis on saadud Prosecco, Conegliano-Valdobbiadene – Prosecco, Colli Asolani – Prosecco ja Asolo – Prosecco kaitstud päritolunimetuse piirkonnast korjatud ’Glera’ sordi viinamarjadest; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

neid veine võib valmistada üksnes nii, et kuvee valmistamisel kasutatakse eranditult käesoleva lisa liites esitatud loetelus leiduvatest viinamarjasortidest tehtud viinamarjavirret või osaliselt kääritatud viinamarjavirret, tingimusel et need viinamarjasordid on tunnistatud sobivaks kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide tootmiseks piirkonnas, mille nime kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuvein kannab. Erandina võib kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini valmistamiseks kasutada kuvee osisena ka veine, mis on saadud Prosecco, Conegliano-Valdobbiadene – Prosecco, Colli Asolani – Prosecco ja Asolo – Prosecco kaitstud päritolunimetuse piirkonnast korjatud ’Glera’ sordi viinamarjadest;

| b) | käärimist võib süsihappegaasi tekke soodustamiseks mõjutada nii enne kui ka pärast kuvee koostamist üksnes jahutamise või muu füüsikalise protsessi teel; |
| --- | --- |

b)

käärimist võib süsihappegaasi tekke soodustamiseks mõjutada nii enne kui ka pärast kuvee koostamist üksnes jahutamise või muu füüsikalise protsessi teel;

| c) | expedition'i segu lisamine on keelatud; |
| --- | --- |

c)

expedition'i segu lisamine on keelatud;

| d) | kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini tegelik alkoholisisaldus peab olema vähemalt 6 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

d)

kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini tegelik alkoholisisaldus peab olema vähemalt 6 mahuprotsenti;

| e) | kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini üldalkoholisisaldus peab olema vähemalt 10 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

e)

kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini üldalkoholisisaldus peab olema vähemalt 10 mahuprotsenti;

| f) | kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini ülerõhk peab olema suletud mahutis 20 °C juures vähemalt 3 baari; |
| --- | --- |

f)

kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini ülerõhk peab olema suletud mahutis 20 °C juures vähemalt 3 baari;

| g) | erandina selle jao punktist 6 peab kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini valmistamisprotsess kestma vähemalt ühe kuu. |
| --- | --- |

g)

erandina selle jao punktist 6 peab kaitstud päritolunimetusega aromaatse kvaliteetvahuveini valmistamisprotsess kestma vähemalt ühe kuu.

Liide

Nende viinamarjasortide loetelu, mida võib kasutada aromaatsete kvaliteetvahuveinide ja kaitstud päritolunimetusega aromaatsete kvaliteetvahuveinide valmistamiseks kasutatavas kuvees

| | Airén |
| --- | --- |

Airén

| | Albariño |
| --- | --- |

Albariño

| | Aleatico N |
| --- | --- |

Aleatico N

| | Alvarinho |
| --- | --- |

Alvarinho

| | Ασύρτικο (Assyrtiko) |
| --- | --- |

Ασύρτικο (Assyrtiko)

| | Bourboulenc B |
| --- | --- |

Bourboulenc B

| | Brachetto N. |
| --- | --- |

Brachetto N.

| | Busuioacă de Bohotin |
| --- | --- |

Busuioacă de Bohotin

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Csaba gyöngye B |
| --- | --- |

Csaba gyöngye B

| | Cserszegi fűszeres B |
| --- | --- |

Cserszegi fűszeres B

| | Devín |
| --- | --- |

Devín

| | Fernão Pires |
| --- | --- |

Fernão Pires

| | Freisa N |
| --- | --- |

Freisa N

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gewürztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewürztraminer Rs

| | Girò N |
| --- | --- |

Girò N

| | Glera |
| --- | --- |

Glera

| | Γλυκερύθρα (Glykerythra) |
| --- | --- |

Γλυκερύθρα (Glykerythra)

| | Huxelrebe |
| --- | --- |

Huxelrebe

| | Irsai Olivér B |
| --- | --- |

Irsai Olivér B

| | Macabeo B |
| --- | --- |

Macabeo B

| | Macabeu B |
| --- | --- |

Macabeu B

| | Kõik Malvasía rühma sordid |
| --- | --- |

Kõik Malvasía rühma sordid

| | Kõik Malvoisie' rühma sordid |
| --- | --- |

Kõik Malvoisie' rühma sordid

| | Mauzac, valge ja roosa |
| --- | --- |

Mauzac, valge ja roosa

| | Monica N |
| --- | --- |

Monica N

| | Kõik Moscateli rühma sordid |
| --- | --- |

Kõik Moscateli rühma sordid

| | Μοσχοφίλερο (Moschofilero) |
| --- | --- |

Μοσχοφίλερο (Moschofilero)

| | Müller-Thurgau B |
| --- | --- |

Müller-Thurgau B

| | Kõik Muscateli rühma sordid |
| --- | --- |

Kõik Muscateli rühma sordid

| | Manzoni moscato |
| --- | --- |

Manzoni moscato

| | Nektár |
| --- | --- |

Nektár

| | Pálava B |
| --- | --- |

Pálava B

| | Parellada B |
| --- | --- |

Parellada B

| | Perle B |
| --- | --- |

Perle B

| | Piquepoul B |
| --- | --- |

Piquepoul B

| | Poulsard |
| --- | --- |

Poulsard

| | Ροδίτης (Roditis) |
| --- | --- |

Ροδίτης (Roditis)

| | Scheurebe |
| --- | --- |

Scheurebe

| | Tămâioasă românească |
| --- | --- |

Tămâioasă românească

| | Torbato |
| --- | --- |

Torbato

| | Touriga Nacional |
| --- | --- |

Touriga Nacional

| | Verdejo |
| --- | --- |

Verdejo

| | Zefír B |
| --- | --- |

Zefír B

---

III LISA

LUBATUD VEINIVALMISTUSTAVAD, MIDA KASUTATAKSE LIKÖÖRVEINIDE NING KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE VÕI KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISEGA LIKÖÖRVEINIDE PUHUL, NING ASJAOMASED PIIRANGUD

A.   Liköörveinid

| 1. | Liköörveini ning kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega liköörveini valmistamiseks kasutatakse määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktis c osutatud saaduseid, mille valmistamiseks omakorda tohib kasutada üksnes määruses (EL) nr 1308/2013 või käesolevas määruses osutatud veinivalmistustavasid ja töötlusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Siiski






  a) | võib naturaalse alkoholisisalduse suurendamine tuleneda üksnes määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktides e–f osutatud saaduste kasutamisest ja |
| --- | --- | --- |

2.

a)

võib naturaalse alkoholisisalduse suurendamine tuleneda üksnes määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktides e–f osutatud saaduste kasutamisest ja

| b) | erandina lubab Hispaania kasutada Hispaanias toodetud veini puhul, mille kirjeldamiseks kasutatakse traditsioonilist märget vino generoso või vino generoso de licor, kaltsiumsulfaati, kui selline töötlus on traditsiooniline, ja tingimusel, et sel viisil töödeldud veini sulfaadisisaldus ei ületa kaaliumsulfaadina väljendatult 2,5 g/l. Sel viisil saadud veini võib täiendavalt hapestada kuni ülemmäärani 1,5 g/l. |
| --- | --- |

b)

erandina lubab Hispaania kasutada Hispaanias toodetud veini puhul, mille kirjeldamiseks kasutatakse traditsioonilist märget vino generoso või vino generoso de licor, kaltsiumsulfaati, kui selline töötlus on traditsiooniline, ja tingimusel, et sel viisil töödeldud veini sulfaadisisaldus ei ületa kaaliumsulfaadina väljendatult 2,5 g/l. Sel viisil saadud veini võib täiendavalt hapestada kuni ülemmäärani 1,5 g/l.

| 3. | Ilma et see piiraks rangemate nõuete kohaldamist, mille liikmesriigid oma territooriumil valmistatavate liköörveinide ning kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega liköörveinide kohta võivad vastu võtta, lubatakse asjaomaste toodete valmistamisel kasutada määruses (EL) nr 1308/2013 või käesolevas määruses osutatud veinivalmistustavasid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lubatud on ka järgmine:






  a) | magustamine (mille kohta kehtib teatamise ja registripidamise nõue), juhul kui kasutatavad saadused ei ole rikastatud kontsentreeritud viinamarjavirdega, kasutades selleks järgmist:






  — | kontsentreeritud viinamarjavirre või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre, tingimusel et kõnealuse veini üldalkoholisisaldust ei suurendata rohkem kui 3 mahuprotsendi võrra; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

magustamine (mille kohta kehtib teatamise ja registripidamise nõue), juhul kui kasutatavad saadused ei ole rikastatud kontsentreeritud viinamarjavirdega, kasutades selleks järgmist:

—

kontsentreeritud viinamarjavirre või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre, tingimusel et kõnealuse veini üldalkoholisisaldust ei suurendata rohkem kui 3 mahuprotsendi võrra;

| — | kontsentreeritud viinamarjavirre, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre või kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi, traditsioonilise väljendiga vino generoso de licor kirjeldatava Hispaania veini puhul, tingimusel et selle veini üldalkoholisisaldust ei suurendata rohkem kui 8 mahuprotsendi võrra; |
| --- | --- |

—

kontsentreeritud viinamarjavirre, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre või kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi, traditsioonilise väljendiga vino generoso de licor kirjeldatava Hispaania veini puhul, tingimusel et selle veini üldalkoholisisaldust ei suurendata rohkem kui 8 mahuprotsendi võrra;

| — | kontsentreeritud viinamarjavirre või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre kaitstud päritolunimetusega Madeira liköörveini puhul, tingimusel et selle veini üldalkoholisisaldust ei suurendata rohkem kui 8 mahuprotsendi võrra; |
| --- | --- |

—

kontsentreeritud viinamarjavirre või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirre kaitstud päritolunimetusega Madeira liköörveini puhul, tingimusel et selle veini üldalkoholisisaldust ei suurendata rohkem kui 8 mahuprotsendi võrra;

| b) | määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktides e ja f nimetatud alkoholi, destillaadi või kange alkohoolse joogi lisamine, et korvata laagerdumise ajal aurustumisel tekkinud kadusid; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktides e ja f nimetatud alkoholi, destillaadi või kange alkohoolse joogi lisamine, et korvata laagerdumise ajal aurustumisel tekkinud kadusid;

| c) | laagerdumine anumates temperatuuril kuni 50 oC kaitstud päritolunimetusega Madeira liköörveinide puhul. |
| --- | --- |

c)

laagerdumine anumates temperatuuril kuni 50 oC kaitstud päritolunimetusega Madeira liköörveinide puhul.

| 5. | Liköörveini ning kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega liköörveini valmistamiseks kasutatavate, määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktis c osutatud saaduste valmistamiseks valitakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 81 lõikes 2 osutatud viinamarjasordid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Muu kui kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega liköörveini valmistamiseks kasutatavate, määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktis c osutatud saaduste naturaalne alkoholisisaldus ei tohi olla alla 12 mahuprotsendi. |
| --- | --- |

6.

B.   Kaitstud päritolunimetusega liköörvein (muud kui käesoleva lisa A jao sätted, mis käsitlevad konkreetselt kaitstud päritolunimetusega liköörveine)

| 1. | Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti c neljandas taandes osutatud viinamarjavirdest või veini ja viinamarjavirde segust valmistatud kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu on esitatud käesoleva lisa 1. liite A osas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, millele võib lisada määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktis f osutatud saadusi, on esitatud käesoleva lisa 1. liite B osas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaitstud päritolunimetusega liköörveinide valmistamiseks kasutatavad saadused, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktis c, ning kaitstud päritolunimetusega liköörveinide valmistamiseks kasutatav kontsentreeritud viinamarjavirre ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, millele on osutatud nimetatud määruse VII lisa II osa punkti 3 alapunkti f alapunktis iii, peavad pärinema piirkonnast, mille nime asjaomane kaitstud päritolunimetusega liköörvein kannab.
  Kaitstud päritolunimetusega Málaga ja Jerez-Xérès-Sherry liköörveinide puhul võib aga viinamarjasordi ’Pedro Ximénez’ kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi, pärineda Montilla-Morilese piirkonnast. |
| --- | --- |

3.

Kaitstud päritolunimetusega Málaga ja Jerez-Xérès-Sherry liköörveinide puhul võib aga viinamarjasordi ’Pedro Ximénez’ kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirre, millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi, pärineda Montilla-Morilese piirkonnast.

| 4. | Käesoleva lisa A jao punktides 1–4 osutatud kaitstud päritolunimetusega liköörveini valmistamise toiminguid tohib kasutada vaid punktis 3 osutatud piirkonnas.
  Siiski võib kaitstud päritolunimetusega liköörveini puhul, millele on reserveeritud nimetus Porto ja mille valmistamisel kasutatavad viinamarjad on korjatud Douro piirkonnast, toimuda täiendav valmistamis- ja laagerdumisprotsess kas nimetatud piirkonnas või Vila Nova de Gaia-Porto piirkonnas. |
| --- | --- |

4.

Siiski võib kaitstud päritolunimetusega liköörveini puhul, millele on reserveeritud nimetus Porto ja mille valmistamisel kasutatavad viinamarjad on korjatud Douro piirkonnast, toimuda täiendav valmistamis- ja laagerdumisprotsess kas nimetatud piirkonnas või Vila Nova de Gaia-Porto piirkonnas.

| 5. | Ilma et see piiraks rangemate nõuete kohaldamist, mille liikmesriigid oma territooriumil valmistatava kaitstud päritolunimetusega liköörveini kohta võivad vastu võtta:






  a) | ei tohi kaitstud päritolunimetusega liköörveini valmistamiseks kasutatavate, määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktis c osutatud saaduste naturaalne alkoholisisaldus olla alla 12 mahuprotsendi. Siiski võivad mõnes käesoleva lisa 2. liite A osa loetelus esitatud kaitstud päritolunimetusega liköörveinid olla valmistatud järgmisest:






  i) | viinamarjavirre, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti, kui asjaomasesse tootesse lisatakse võimaluse korral samas ettevõttes veinist või pressitud viinamarjajääkidest destilleeritud kaitstud päritolunimetusega kanget alkohoolset jooki; või |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

ei tohi kaitstud päritolunimetusega liköörveini valmistamiseks kasutatavate, määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktis c osutatud saaduste naturaalne alkoholisisaldus olla alla 12 mahuprotsendi. Siiski võivad mõnes käesoleva lisa 2. liite A osa loetelus esitatud kaitstud päritolunimetusega liköörveinid olla valmistatud järgmisest:

i)

viinamarjavirre, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti, kui asjaomasesse tootesse lisatakse võimaluse korral samas ettevõttes veinist või pressitud viinamarjajääkidest destilleeritud kaitstud päritolunimetusega kanget alkohoolset jooki; või

| ii) | osaliselt kääritatud viinamarjavirre (või allpool asuva teise taande puhul vein), mille esialgne naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt:






  — | 11 mahuprotsenti kaitstud päritolunimetusega liköörveini puhul, mis saadakse neutraalse alkoholi, vähemalt 70mahuprotsendise tegeliku alkoholisisaldusega veinidestillaadi või viinamarjadest valmistatud kange alkohoolse joogi lisamisel; |
| --- | --- | --- |

ii)

osaliselt kääritatud viinamarjavirre (või allpool asuva teise taande puhul vein), mille esialgne naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt:

—

11 mahuprotsenti kaitstud päritolunimetusega liköörveini puhul, mis saadakse neutraalse alkoholi, vähemalt 70mahuprotsendise tegeliku alkoholisisaldusega veinidestillaadi või viinamarjadest valmistatud kange alkohoolse joogi lisamisel;

| — | 10,5 mahuprotsenti 2. liite A osa 3. loetelus osutatud valgete viinamarjade virdest valmistatud veini puhul; |
| --- | --- |

—

10,5 mahuprotsenti 2. liite A osa 3. loetelus osutatud valgete viinamarjade virdest valmistatud veini puhul;

| — | 9 mahuprotsenti kaitstud päritolunimetusega Madeira Portugali liköörveini puhul, mida valmistatakse traditsioonilisel viisil asjaomast veini käsitlevate riiklike õigusnormide kohaselt; |
| --- | --- |

—

9 mahuprotsenti kaitstud päritolunimetusega Madeira Portugali liköörveini puhul, mida valmistatakse traditsioonilisel viisil asjaomast veini käsitlevate riiklike õigusnormide kohaselt;

| b) | nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille üldalkoholisisaldus on olenemata määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktist b alla 17,5 mahuprotsendi, kuid vähemalt 15 mahuprotsenti, sest nende suhtes enne 1. jaanuari 1985 kehtinud riiklikes õigusaktides on see selgesõnaliselt ette nähtud, on esitatud 2. liite B osas. |
| --- | --- |

b)

nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille üldalkoholisisaldus on olenemata määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktist b alla 17,5 mahuprotsendi, kuid vähemalt 15 mahuprotsenti, sest nende suhtes enne 1. jaanuari 1985 kehtinud riiklikes õigusaktides on see selgesõnaliselt ette nähtud, on esitatud 2. liite B osas.

| 6. | Traditsioonilisi erimärkeid οίνος γλυκύς φυσικός, vino dulce natural, vino dolce naturale ja vinho doce natural võib kasutada üksnes kaitstud päritolunimetusega veini puhul, mis:






  — | on saadud viinamarjadest, millest vähemalt 85 % moodustavad 3. liites loetletud viinamarjasordid, |
| --- | --- | --- |

6.

—

on saadud viinamarjadest, millest vähemalt 85 % moodustavad 3. liites loetletud viinamarjasordid,

| — | on saadud virdest, mille esialgne suhkrusisaldus ühe liitri kohta on vähemalt 212 grammi, |
| --- | --- |

—

on saadud virdest, mille esialgne suhkrusisaldus ühe liitri kohta on vähemalt 212 grammi,

| — | on saadud määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktides e ja f osutatud alkoholi, destillaadi või kange alkohoolse joogi lisamisel, ilma et seda oleks muul viisil rikastatud. |
| --- | --- |

—

on saadud määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunktides e ja f osutatud alkoholi, destillaadi või kange alkohoolse joogi lisamisel, ilma et seda oleks muul viisil rikastatud.

| 7. | Liikmesriigid võivad traditsiooniliste tootmistavade järgimiseks näha oma territooriumil valmistatavate kaitstud päritolunimetusega liköörveinide suhtes ette, et traditsioonilist erinimetust vin doux naturel kasutatakse ainult kaitstud päritolunimetusega liköörveinide puhul,






  — | mille valmistab viinamarjakasvataja ise ja mille puhul kasutatakse viinamarjasorte ’Muscat’, ’Grenache’, ’Maccabéo’ ja ’Malvoisie’; sinna hulka võib siiski arvata ka saagid, mis on saadud viinamarjaistandustest, kus kasvab muid viinamarjasorte peale eespool nimetatud nelja, tingimusel et muude sortide osakaal ei ületa 10 % kogusaagist, |
| --- | --- | --- |

7.

—

mille valmistab viinamarjakasvataja ise ja mille puhul kasutatakse viinamarjasorte ’Muscat’, ’Grenache’, ’Maccabéo’ ja ’Malvoisie’; sinna hulka võib siiski arvata ka saagid, mis on saadud viinamarjaistandustest, kus kasvab muid viinamarjasorte peale eespool nimetatud nelja, tingimusel et muude sortide osakaal ei ületa 10 % kogusaagist,

| — | mis on saadud määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti c esimeses ja neljandas taandes osutatud viinamarjavirdest 40hektoliitrilise saagipiirangu juures, kusjuures saagipiirangu ületamise korral kaob kogu saagi puhul õigus kasutada märget vin doux naturel; |
| --- | --- |

—

mis on saadud määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti c esimeses ja neljandas taandes osutatud viinamarjavirdest 40hektoliitrilise saagipiirangu juures, kusjuures saagipiirangu ületamise korral kaob kogu saagi puhul õigus kasutada märget vin doux naturel;

| — | mis on saadud mõnest eespool nimetatud viinamarjavirdest, mille esialgne suhkrusisaldus ühe liitri kohta on vähemalt 252 grammi; |
| --- | --- |

—

mis on saadud mõnest eespool nimetatud viinamarjavirdest, mille esialgne suhkrusisaldus ühe liitri kohta on vähemalt 252 grammi;

| — | mida on rikastatud üksnes sellise veinist saadud alkoholi lisamisega, mille puhta alkoholi sisaldus on vähemalt 5 % eespool nimetatud kasutatava viinamarjavirde kogusest ega ületa kahest järgmisest määrast väiksemat: |
| --- | --- |

—

mida on rikastatud üksnes sellise veinist saadud alkoholi lisamisega, mille puhta alkoholi sisaldus on vähemalt 5 % eespool nimetatud kasutatava viinamarjavirde kogusest ega ületa kahest järgmisest määrast väiksemat:

| — | 10 % kasutatud viinamarjavirde kogusest; |
| --- | --- |

—

10 % kasutatud viinamarjavirde kogusest;

| — | 40 mahuprotsenti valmistoote üldalkoholisisaldusest, mis esitatakse tegeliku alkoholisisalduse ja sellele vastava võimaliku alkoholisisalduse summana, nii et võimaliku alkoholisisalduse arvutamisel loetakse 1 mahuprotsendile puhtale alkoholile vastavaks 17,5 g jääksuhkrut liitri kohta. |
| --- | --- |

—

40 mahuprotsenti valmistoote üldalkoholisisaldusest, mis esitatakse tegeliku alkoholisisalduse ja sellele vastava võimaliku alkoholisisalduse summana, nii et võimaliku alkoholisisalduse arvutamisel loetakse 1 mahuprotsendile puhtale alkoholile vastavaks 17,5 g jääksuhkrut liitri kohta.

| 8. | Liköörveinide puhul kasutatakse traditsioonilist erinimetust vino generoso üksnes kaitstud päritolunimetusega kuiva liköörveini puhul, mis on valminud tervenisti või osaliselt pärmikile all ning






  — | saadud valge viinamarja sortidest ’Palomino de Jerez’, ’Palomino fino’, ’Pedro Ximénez’, ’Verdejo’, ’Zalema’ ja ’Garrido Fino’, |
| --- | --- | --- |

8.

—

saadud valge viinamarja sortidest ’Palomino de Jerez’, ’Palomino fino’, ’Pedro Ximénez’, ’Verdejo’, ’Zalema’ ja ’Garrido Fino’,

| — | lastakse turule keskmiselt kaheaastase tammevaatides laagerdumise järel. |
| --- | --- |

—

lastakse turule keskmiselt kaheaastase tammevaatides laagerdumise järel.

Esimeses lõigus osutatud pärmikile all valmimine on bioloogiline protsess, mis toimub siis, kui veini vabale pinnale tekib viinamarjavirde alkoholkäärimise tulemusena iseenesest iseloomulike pärmseente kiht, mis annab tootele ainuomased analüütilised ja organoleptilised omadused.

| 9. | Traditsioonilist erinimetust vinho generoso kasutatakse ainult kaitstud päritolunimetusega Porto, Madeira, Moscatel de Setúbal ja Carcavelos liköörveini puhul koos vastava päritolunimetusega. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Traditsioonilist erinimetust vino generoso de licor kasutatakse ainult kaitstud päritolunimetusega liköörveini puhul, mis:






  — | on saadud punktis 8 nimetatud vino generoso'st või vino generoso valmistamiseks sobivast pärmikile all valminud veinist, millele on lisatud kuivatatud viinamarjadest saadud viinamarjavirret (millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi) või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret või vino dulce natural'i; |
| --- | --- | --- |

10.

—

on saadud punktis 8 nimetatud vino generoso'st või vino generoso valmistamiseks sobivast pärmikile all valminud veinist, millele on lisatud kuivatatud viinamarjadest saadud viinamarjavirret (millele on käärimise takistamiseks lisatud veinist saadud neutraalset alkoholi) või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret või vino dulce natural'i;

| — | lastakse turule keskmiselt kaheaastase tammevaatides laagerdumise järel. |
| --- | --- |

—

lastakse turule keskmiselt kaheaastase tammevaatides laagerdumise järel.

1. liide

Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille valmistamise suhtes kehtivad erinõuded

A.   NENDE KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSEGA LIKÖÖRVEINIDE LOETELU, MILLE VALMISTAMISEL KASUTATAKSE VIINAMARJAVIRRET VÕI VIINAMARJAVIRDE JA VEINI SEGU

(käesoleva lisa B osa punkt 1)

KREEKA

Σάμος (Samos), Μοσχάτος Πατρών (Muscat of Patra), Μοσχάτος Ρίου Πατρών (Muscat of Rio Patra), Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat of Kefalonia/Muscat de Kephalonia), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat of Rodos), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat of Limnos), Σητεία (Sitia), Νεμέα (Nemea), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne of Kefalonia), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphni of Patra)

HISPAANIA

| Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid | Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel |
| --- | --- |
| Alicante | Moscatel de Alicante
  Vino dulce |
| Cariñena | Vino dulce |
| Condado de Huelva | Pedro Ximénez
  Moscatel
  Mistela |
| Empordà | Mistela
  Moscatel |
| Jerez-Xérès-Sherry | Pedro Ximénez
  Moscatel |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Pedro Ximénez
  Moscatel |
| Priorato | Vino dulce |
| Tarragona | Vino dulce |
| Valencia | Moscatel de Valencia
  Vino dulce |

Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid

Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel

Alicante

Moscatel de Alicante

Vino dulce

Cariñena

Vino dulce

Condado de Huelva

Pedro Ximénez

Moscatel

Mistela

Empordà

Mistela

Moscatel

Jerez-Xérès-Sherry

Pedro Ximénez

Moscatel

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Pedro Ximénez

Moscatel

Priorato

Vino dulce

Tarragona

Vino dulce

Valencia

Moscatel de Valencia

Vino dulce

ITAALIA

Cannonau di Sardegna, Giró di Cagliari, Malvasia di Bosa, Marsala, Moscato di Sorso-Sennori, Moscato di Trani, Nascodi Cagliari, Oltrepó Pavese Moscato, San Martino della Battaglia, Trentino, Vesuvio Lacrima Christi.

B.   NENDE KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSEGA LIKÖÖRVEINIDE LOETELU, MILLE VALMISTAMISEL KASUTATAKSE MÄÄRUSE (EL) NR 1308/2013 VII LISA II OSA PUNKTI 3 ALAPUNKTIS f OSUTATUD SAADUSI

(käesoleva lisa B osa punkt 2)

1.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille valmistamisel lisatakse veinialkoholi või kuivatatud viinamarjadest saadud alkoholi, mille alkoholisisaldus on vähemalt 95 mahuprotsenti, kuid mitte üle 96 mahuprotsendi

(määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti f alapunkti ii esimene taane)

KREEKA

Σάμος (Samos), Μοσχάτος Πατρών (Muscat of Patra), Μοσχάτος Ρίου Πατρών (Muscat of Rio Patra), Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat of Kefalonia/Muscat de Kephalonia), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat of Rodos), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat of Limnos), Σητεία (Sitia), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphni of Patra), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne of Kefalonia).

HISPAANIA

Condado de Huelva, Jerez-Xérès-Sherry, Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda, Málaga, Montilla-Moriles, Rueda, Terra Alta.

KÜPROS

Κουμανδαρία (Commandaria).

2.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille valmistamisel lisatakse veinist või viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kanget alkohoolset jooki, mille alkoholisisaldus on vähemalt 52 mahuprotsenti, kuid mitte üle 86 mahuprotsendi

(määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti f alapunkti ii teine taane)

KREEKA

Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphni of Patra), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne of Kefalonia), Σητεία (Sitia), Σαντορίνη (Santorini), Δαφνές (Dafnes), Νεμέα (Nemea).

PRANTSUSMAA

Pineau des Charentes või Pineau charentais, Floc de Gascogne, Macvin du Jura.

KÜPROS

Κουμανδαρία (Commandaria).

3.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille valmistamisel lisatakse kuivatatud viinamarjadest valmistatud kanget alkohoolset jooki, mille alkoholisisaldus on vähemalt 52 mahuprotsenti, kuid mitte üle 94,5 mahuprotsendi

(määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti f alapunkti ii kolmas taane)

KREEKA

Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphni of Patra), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne of Kefalonia).

4.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille valmistamisel lisatakse kuivatatud viinamarjadest saadud osaliselt kääritatud viinamarjavirret

(määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti f alapunkti iii esimene taane)

HISPAANIA

| Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid | Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel |
| --- | --- |
| Jerez-Xérès-Sherry
  Málaga
  Montilla-Moriles | Vino generoso de licor
  Vino dulce
  Vino generoso de licor |

Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid

Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel

Jerez-Xérès-Sherry

Málaga

Montilla-Moriles

Vino generoso de licor

Vino dulce

Vino generoso de licor

ITAALIA

Aleatico di Gradoli, Giró di Cagliari, Malvasia delle Lipari, Pantelleria passito

KÜPROS

Κουμανδαρία (Commandaria).

5.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille valmistamisel lisatakse otsese kuumutamise teel saadud kontsentreeritud viinamarjavirret, mis vastab kõigi muude tunnuste poolest peale kuumutamise kontsentreeritud viinamarjavirde määratlusele

(määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti f alapunkti iii teine taane)

HISPAANIA

| Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid | Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel |
| --- | --- |
| Alicante | |
| Condado de Huelva
  Empordà
  Jerez-Xérès-Sherry
  Málaga
  Montilla-Moriles
  Navarra | Vino generoso de licor
  Garnacha/Garnatxa
  Vino generoso de licor
  Vino dulce
  Vino generoso de licor
  Moscatel |

Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid

Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel

Alicante

Condado de Huelva

Empordà

Jerez-Xérès-Sherry

Málaga

Montilla-Moriles

Navarra

Vino generoso de licor

Garnacha/Garnatxa

Vino generoso de licor

Vino dulce

Vino generoso de licor

Moscatel

ITAALIA

Marsala.

6.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille valmistamisel lisatakse kontsentreeritud viinamarjavirret

(määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti f alapunkti iii kolmas taane)

HISPAANIA

| Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid | Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel |
| --- | --- |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Vino dulce
  Vino generoso de licor |
| Tarragona | Vino dulce |
| Jerez-Xerès-Sherry | Vino generoso de licor |
| Condado de Huelva | Vino generoso de licor |

Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid

Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Vino dulce

Vino generoso de licor

Tarragona

Vino dulce

Jerez-Xerès-Sherry

Vino generoso de licor

Condado de Huelva

Vino generoso de licor

ITAALIA

Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani.

2. liide

A.   III lisa B osa punkti 5 alapunktis a osutatud loetelud

1.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mis on valmistatud viinamarjavirdest, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti, ja mille valmistamisel lisatakse võimaluse korral samas ettevõttes veinist või pressitud viinamarjajääkidest destilleeritud kaitstud päritolunimetusega kanget alkohoolset jooki

PRANTSUSMAA

Pineau des Charentes või Pineau charentais, Floc de Gascogne, Macvin du Jura.

2.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mis on valmistatud käärivast viinamarjavirdest, mille esialgne naturaalne alkoholisisaldus ei ole alla 11 mahuprotsendi, lisades sellele neutraalset alkoholi või veinidestillaati, mille tegelik alkoholisisaldus ei ole alla 70 mahuprotsendi, või viinamarjadest valmistatud kanget alkohoolset jooki

PORTUGAL

Porto — Port

Moscatel de Setúbal, Setúbal

Carcavelos

Moscatel do Douro

ITAALIA

Moscato di Noto

3.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mis on valmistatud veinist, mille esialgne naturaalne alkoholisisaldus ei ole alla 10,5 mahuprotsendi

HISPAANIA

Jerez-Xérès-Sherry

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Condado de Huelva

Rueda

ITAALIA

Trentino

4.   Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mis on saadud käärivast viinamarjavirdest, mille esialgne naturaalne alkoholisisaldus ei ole alla 9 mahuprotsendi

PORTUGAL

Madeira

B.   III lisa B osa punkti 5 alapunktis b osutatud loetelud

Nende kaitstud päritolunimetusega liköörveinide loetelu, mille puhul enne 1. jaanuari 1985 kehtinud riiklikud õigusaktid nägid ette üldalkoholisisalduse alla 17,5 mahuprotsendi, kuid mitte alla 15 mahuprotsendi

(määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkt b)

HISPAANIA

| Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid | Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel |
| --- | --- |
| Condado de Huelva
  Jerez-Xérès-Sherry
  Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda
  Málaga
  Montilla-Moriles
  Priorato
  Rueda
  Tarragona | Vino generoso
  Vino generoso
  Vino generoso
  Seco
  Vino generoso
  Rancio seco
  Vino generoso
  Rancio seco |

Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid

Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel

Condado de Huelva

Jerez-Xérès-Sherry

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Málaga

Montilla-Moriles

Priorato

Rueda

Tarragona

Vino generoso

Vino generoso

Vino generoso

Seco

Vino generoso

Rancio seco

Vino generoso

Rancio seco

ITAALIA

Trentino

PORTUGAL

| Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid | Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel |
| --- | --- |
| Porto — Port | Branco leve seco |

Kaitstud päritolunimetusega liköörveinid

Toote kirjeldus liidu eeskirjade või riiklike õigusaktide alusel

Porto — Port

Branco leve seco

3. liide

Nende viinamarjasortide loetelu, millest võib valmistada kaitstud päritolunimetusega liköörveini, mille puhul kasutatakse traditsioonilisi erimärkeid vino dulce natural, vino dolce naturale, vinho doce natural ja οινος γλυκυς φυσικος

Muscats — Grenache — Garnacha Blanca — Garnacha Peluda — Listán Blanco — Listán Negro-Negramoll — Maccabéo — Malvoisies — Mavrodaphne — Assirtiko — Liatiko — Garnacha tintorera — Monastrell — Palomino — Pedro Ximénez — Albarola — Aleatico — Bosco — Cannonau — Corinto nero — Giró — Monica — Nasco — Primitivo — Vermentino — Zibibbo — Moscateles — Garnacha.

---

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/935,

16. aprill 2019,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste analüüsimeetoditega ning teatamisega liikmesriikide otsustest naturaalse alkoholisisalduse suurendamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) ja eriti selle artikli 80 lõiget 5, artikli 91 punkte c ja d ning artikli 223 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 1234/2007 (2) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013. Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotise I peatüki 1. jaos on sätestatud eeskirjad viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja kehtivate piirangute kohta ning antud komisjonile õigus võtta vastu vastavasisulisi delegeeritud ja rakendusakte. Selleks et tagada veinituru sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleks nimetatud õigusaktidega võtta vastu teatavad eeskirjad. Kõnealuste õigusaktidega tuleks asendada komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2009, (3) mis on tunnistatud kehtetuks komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/934 (4). |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007 (2) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013. Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotise I peatüki 1. jaos on sätestatud eeskirjad viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja kehtivate piirangute kohta ning antud komisjonile õigus võtta vastu vastavasisulisi delegeeritud ja rakendusakte. Selleks et tagada veinituru sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleks nimetatud õigusaktidega võtta vastu teatavad eeskirjad. Kõnealuste õigusaktidega tuleks asendada komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2009, (3) mis on tunnistatud kehtetuks komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/934 (4).

| (2) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 5 ja artikli 91 punkti d kohaselt kehtestab komisjon vajaduse korral eeskirjad viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste määramiseks kasutatavate analüüsimeetodite kohta. Meetodid peavad põhinema Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni soovitatud ja avaldatud asjakohastel meetoditel, välja arvatud juhul, kui need oleksid ebatõhusad või ebasobivad. Peale selle on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 91 punktiga c antud komisjonile õigus kehtestada eeskirjad, et kindlaks teha, kas kõnealuseid tooteid on käideldud liidus lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 5 ja artikli 91 punkti d kohaselt kehtestab komisjon vajaduse korral eeskirjad viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste määramiseks kasutatavate analüüsimeetodite kohta. Meetodid peavad põhinema Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni soovitatud ja avaldatud asjakohastel meetoditel, välja arvatud juhul, kui need oleksid ebatõhusad või ebasobivad. Peale selle on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 91 punktiga c antud komisjonile õigus kehtestada eeskirjad, et kindlaks teha, kas kõnealuseid tooteid on käideldud liidus lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel.

| (3) | Käesoleva määruse lisas on sätestatud analüüsimeetod, millega tehakse kindlaks, kas veinitoode sisaldab allüülisotiotsüanaati. Kui selle kindlakstegemiseks, kas tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel, kasutatakse muid meetodeid, tuleks kohaldada asjaomaste liikmesriikide poolt lubatud eeskirju. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse lisas on sätestatud analüüsimeetod, millega tehakse kindlaks, kas veinitoode sisaldab allüülisotiotsüanaati. Kui selle kindlakstegemiseks, kas tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel, kasutatakse muid meetodeid, tuleks kohaldada asjaomaste liikmesriikide poolt lubatud eeskirju.

| (4) | Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punktiga 3 on liikmesriikidele kehtestatud kohustus teavitada komisjoni kõigist kõnealuse jao punktis 2 sätestatud piirmäärade suurendamistest. Tuleks sätestada üksikasjad, kuidas liikmesriik kõnealuse teabe komisjonile esitab. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punktiga 3 on liikmesriikidele kehtestatud kohustus teavitada komisjoni kõigist kõnealuse jao punktis 2 sätestatud piirmäärade suurendamistest. Tuleks sätestada üksikasjad, kuidas liikmesriik kõnealuse teabe komisjonile esitab.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad määruse (EL) nr 1308/2013 II jaotise I peatüki rakendamiseks seoses viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste analüüsimeetoditega ning teatamisega liikmesriikide otsustest naturaalse alkoholisisalduse suurendamise kohta.

Artikkel 2

Liidus kasutatavad analüüsimeetodid

Käesoleva määruse lisas on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 75 lõike 5 punktis d osutatud analüüsimeetodid, mida tuleb kasutada selle kontrollimiseks, kas teatavate viinamarjasaaduste tootmisel kasutatava allüülisotiotsüanaadi kohta liidu eeskirjades sätestatud piirnormidest on kinni peetud.

Artikkel 3

Teatamine liikmesriikide otsustest lubada naturaalse alkoholisisalduse suurendamist

1.   Liikmesriigid, kes lubavad suurendada naturaalset alkoholisisaldust (mahuprotsentides) määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punkti 3 kohaselt, peavad sellest komisjonile ühe kuu jooksul pärast erandi tegemist teatama. Teatises täpsustavad liikmesriigid piirkonnad ja sordid, mille kohta otsus tehti, ning esitavad andmed ja tõendid selle kohta, et ilmastikutingimused asjaomastes piirkondades on olnud eriti ebasoodsad.

2.   Teade koostatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183 (5) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1185 (6).

3.   Komisjon edastab seejärel selle teabe teistele liikmesriikidele.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 7. detsembri 2019

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/934, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus saaduste alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) toimikute avaldamisega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100).

5

(6)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

6

---

LISA

LIIDUS KASUTATAVAD ANALÜÜSIMISE ERIMEETODID

ALLÜÜLISOTIOTSÜANAAT

1.   Meetodi põhimõte

Veinis sisalduv allüülisotiotsüanaat eraldatakse destilleerimise abil ja identifitseeritakse gaasikromatograafiliselt.

2.   Reaktiivid

2.1.   Absoluutne etanool.

2.2.   Standardlahus: allüülisotiotsüanaadi lahus absoluutses etanoolis, mis sisaldab ühe liitri kohta 15 mg allüülisotiotsüanaati.

2.3.   Külmutussegu, mis koosneb etanoolist ja kuivast jääst (temperatuur –60 °C).

3.   Aparatuur

3.1.   Joonisele vastav destillatsiooniaparaat, mis töötab lämmastiku läbivoolutamise abil.

3.2.   Termostateeritav soojendussärk.

3.3.   Voolumõõtur.

3.4.   Gaasikromatograaf, komplekteeritud väävliühendite selektiivfiltriga varustatud leekspektrofotomeeterdetektoriga (lainepikkus 394 nm) või mõne muu sobiva detektoriga.

3.5.   Roostevabast terasest kromatograafiline kolonn siseläbimõõduga 3 mm ja pikkusega 3 m, täidiseks kandjaga Chromosorb WHP (80–100 mesh) seotud Carbowax 20M (10 %).

3.6.   Mikrosüstal, 10 μl.

4.   Töö käik

Destillatsioonikolbi pannakse kaks liitrit veini ja kahte kogumisklaasi mõned milliliitrid etanooli (punkt 2.1), nii et gaasipihustustorude poorsed osad oleksid täielikult sukeldatud. Mõlemat kogumisklaasi jahutatakse väljastpoolt külmutusseguga. Destillatsioonikolb ühendatakse kogumisklaasidega ja läbi destillatsiooniaparaadi hakatakse voolutama lämmastikku kiirusega kolm liitrit tunnis. Alustatakse destilleerimist, tõstes soojendussärgi abil veini temperatuuri 80 °C-ni, ja kogutakse 45–50 ml destillaati.

Gaasikromatograaf stabiliseeritakse. On soovitatav rakendada järgmisi tingimusi:

| — | injektori temperatuur: 200 °C, |
| --- | --- |

—

injektori temperatuur: 200 °C,

| — | kolonni temperatuur: 130 °C, |
| --- | --- |

—

kolonni temperatuur: 130 °C,

| — | kandegaasi (heelium) voolukiirus: 20 ml minutis. |
| --- | --- |

—

kandegaasi (heelium) voolukiirus: 20 ml minutis.

Mikrosüstla abil doseeritakse selline standardlahuse kogus, et allüülisotiotsüanaadile vastavat piiki oleks gaasikromatogrammil kerge identifitseerida.

Analoogiliselt süstitakse kromatograafi ka destillaadi alikvoot. Kontrollitakse, kas destillaadiga saadud piigi retentsiooniaeg vastab allüülisotiotsüanaadi piigi retentsiooniajale.

Eespool soovitatud tingimuste korral ei anna veinis loomulikult esinevad ühendid uuritava lahuse kromatogrammil segavaid piike.

Lämmastiku voolus destilleerimise aparaat

---

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/58

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/936,

6. juuni 2019,

millega muudetakse rakendusmääruseid (EL) nr 808/2014, (EL) nr 809/2014 ja (EL) nr 908/2014 maaelu arengu programmide alusel loodud rahastamisvahendite osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (2) eriti selle artikli 36 lõiget 6 ning artikli 62 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046) (4) artikli 38 lõike 1 punktiga c on ette nähtud võimalus luua rahastamisvahendeid, mille puhul Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetus on kombineeritud Euroopa Investeerimispanga finantstoodetega Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046) (4) artikli 38 lõike 1 punktiga c on ette nähtud võimalus luua rahastamisvahendeid, mille puhul Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetus on kombineeritud Euroopa Investeerimispanga finantstoodetega Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames.

| (2) | Seda uut sätet kohaldatakse ka Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) programmide alusel loodud rahastamisvahendite suhtes. Mõned komisjoni rakendusmäärustes (EL) nr 808/2014, (5) (EL) nr 809/2014 (6) ja (EL) nr 908/2014 (7) sätestatud rakenduseeskirjad sisaldavad viiteid rahastamisvahenditele, millele on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõikes 1 enne selle muutmist määrusega (EL, Euratom) 2018/1046. Seepärast tuleks kõnealuste õigusaktide asjaomastele sätetele lisada viide artikli 38 lõike 1 uuele punktile c. |
| --- | --- |

(2)

Seda uut sätet kohaldatakse ka Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) programmide alusel loodud rahastamisvahendite suhtes. Mõned komisjoni rakendusmäärustes (EL) nr 808/2014, (5) (EL) nr 809/2014 (6) ja (EL) nr 908/2014 (7) sätestatud rakenduseeskirjad sisaldavad viiteid rahastamisvahenditele, millele on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõikes 1 enne selle muutmist määrusega (EL, Euratom) 2018/1046. Seepärast tuleks kõnealuste õigusaktide asjaomastele sätetele lisada viide artikli 38 lõike 1 uuele punktile c.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmääruseid (EL) nr 808/2014, (EL) nr 809/2014 ja (EL) nr 908/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmääruseid (EL) nr 808/2014, (EL) nr 809/2014 ja (EL) nr 908/2014 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee ja põllumajandusfondide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee ja põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 808/2014 I lisa 1. osa punkti 10 alapunkti c teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui EAFRD eri osalusmääraga meetme või tegevusliigiga toetatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktides b ja c osutatud rahastamisvahendeid, tuleb tabelis eraldi näidata rahastamisvahendite ja muude tegevusliikide osalusmäär ning indikatiivne EAFRD summa, mis vastab kavandatud osalusele rahastamisvahendis.“

Artikkel 2

Rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 muudetakse järgmiselt:

| a) | artikli 48 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktides b ja c osutatud rahastamisvahendite puhul ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 1–5 ei rahastamisvahendisse tehtava osamakse ega lõppsaajale makstava toetuse suhtes. Samas kohaldatakse siiski määruse (EL) nr 1306/2013 artikleid 58 ja 59 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 (*1) artiklit 9.


  (*1)  Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 5).“;" |
| --- | --- |

a)

artikli 48 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktides b ja c osutatud rahastamisvahendite puhul ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 1–5 ei rahastamisvahendisse tehtava osamakse ega lõppsaajale makstava toetuse suhtes. Samas kohaldatakse siiski määruse (EL) nr 1306/2013 artikleid 58 ja 59 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 (*1) artiklit 9.

(*1)  Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 5).“;"

*1

| b) | artikli 51 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktides b ja c osutatud rahastamisvahendite puhul ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 1–4 ei rahastamisvahendisse tehtava osamakse ega lõppsaajale makstava toetuse suhtes. Samas kohaldatakse siiski määruse (EL) nr 1306/2013 artikleid 58 ja 59 ning delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklit 9.“ |
| --- | --- |

b)

artikli 51 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktides b ja c osutatud rahastamisvahendite puhul ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 1–4 ei rahastamisvahendisse tehtava osamakse ega lõppsaajale makstava toetuse suhtes. Samas kohaldatakse siiski määruse (EL) nr 1306/2013 artikleid 58 ja 59 ning delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklit 9.“

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 artikli 22 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktide b ja c kohaselt loodud rahastamisvahendite puhul deklareeritakse kulud seoses esimeses lõigus osutatud vastavate võrdlusperioodidega pärast seda, kui kõnealuse määruse artikli 41 lõike 1 kohaselt iga järgmise vahemaksetaotluse suhtes kehtestatud tingimused on täidetud.“

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuni 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

1

(2)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 808/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 227, 31.7.2014, lk 18).

5

(6)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

6

(7)  Komisjoni 6. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 908/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollieeskirjadega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 255, 28.8.2014, lk 59).

7

---

OTSUSED

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/61

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/937,

27. mai 2019,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni raames seoses Ühendkuningriigi taotlusega selle konventsiooniga ühinemiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsioon (1) (edaspidi „NASCO konventsioon“) kiideti heaks nõukogu otsusega 82/886/EMÜ (2) ja see jõustus 1. oktoobril 1983. |
| --- | --- |

(1)

Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsioon (1) (edaspidi „NASCO konventsioon“) kiideti heaks nõukogu otsusega 82/886/EMÜ (2) ja see jõustus 1. oktoobril 1983.

| (2) | 29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või väljaastumislepingu puudumise korral, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu otsust (EL) 2019/584 (3), 1. novembril 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada. |
| --- | --- |

(2)

29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või väljaastumislepingu puudumise korral, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu otsust (EL) 2019/584 (3), 1. novembril 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada.

| (3) | Kuni liidust väljaastumiseni jääb Ühendkuningriik liidu liikmesriigiks, kellel on kõik aluslepingutest tulenevad õigused ja kohustused, sealhulgas kohustus järgida lojaalse koostöö põhimõtet. |
| --- | --- |

(3)

Kuni liidust väljaastumiseni jääb Ühendkuningriik liidu liikmesriigiks, kellel on kõik aluslepingutest tulenevad õigused ja kohustused, sealhulgas kohustus järgida lojaalse koostöö põhimõtet.

| (4) | Oma 29. aprillil 2017 vastuvõetud suunistes tunnistas Euroopa Ülemkogu vajadust võtta rahvusvahelises kontekstis arvesse Ühendkuningriigi kui väljaastuva liikmesriigi iseärasusi, tingimusel et Ühendkuningriik täidab oma kohustusi ja jääb lojaalseks liidu huvidele, kuni ta on veel liikmesriik. |
| --- | --- |

(4)

Oma 29. aprillil 2017 vastuvõetud suunistes tunnistas Euroopa Ülemkogu vajadust võtta rahvusvahelises kontekstis arvesse Ühendkuningriigi kui väljaastuva liikmesriigi iseärasusi, tingimusel et Ühendkuningriik täidab oma kohustusi ja jääb lojaalseks liidu huvidele, kuni ta on veel liikmesriik.

| (5) | Väljaastumisleping, mis avaldati 25. aprillil 2019 (4)
  Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „väljaastumisleping“), sisaldab korda, mille kohaselt kohaldatakse liidu õiguse sätteid Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes pärast kuupäeva, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes (edaspidi „üleminekuperiood“). Kui väljaastumisleping jõustub, kohaldatakse liidu õigust, sealhulgas rahvusvahelisi leppeid, mille osaline liit on, jätkuvalt Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes üleminekuperioodil vastavalt väljaastumislepingule ning üleminekuperioodi lõppedes neid enam ei kohaldata. |
| --- | --- |

(5)

Väljaastumisleping, mis avaldati 25. aprillil 2019 (4)
  Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „väljaastumisleping“), sisaldab korda, mille kohaselt kohaldatakse liidu õiguse sätteid Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes pärast kuupäeva, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes (edaspidi „üleminekuperiood“). Kui väljaastumisleping jõustub, kohaldatakse liidu õigust, sealhulgas rahvusvahelisi leppeid, mille osaline liit on, jätkuvalt Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes üleminekuperioodil vastavalt väljaastumislepingule ning üleminekuperioodi lõppedes neid enam ei kohaldata.

| (6) | NASCO konventsiooni kohaldatakse praegu Ühendkuningriigi suhtes seetõttu, et liit on kõnealuse konventsiooni osaline. |
| --- | --- |

(6)

NASCO konventsiooni kohaldatakse praegu Ühendkuningriigi suhtes seetõttu, et liit on kõnealuse konventsiooni osaline.

| (7) | NASCO konventsiooni artikli 17 lõike 3 kohaselt võib NASCO konventsiooniga loodud Põhja-Atlandi lõhekaitseorganisatsiooni nõukogu heakskiidul kõnealuse konventsiooniga ühineda iga riik, kes kuulub Põhja-Atlandi kalandusjurisdiktsiooni alla või on lõhevarude päritoluriik. |
| --- | --- |

(7)

NASCO konventsiooni artikli 17 lõike 3 kohaselt võib NASCO konventsiooniga loodud Põhja-Atlandi lõhekaitseorganisatsiooni nõukogu heakskiidul kõnealuse konventsiooniga ühineda iga riik, kes kuulub Põhja-Atlandi kalandusjurisdiktsiooni alla või on lõhevarude päritoluriik.

| (8) | Ühendkuningriik esitas 28. veebruaril 2019 taotluse ühineda NASCO konventsiooniga konventsiooniosalisena, arvestades võimalust, et kuupäevaks, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes, puudub väljaastumisleping. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik esitas 28. veebruaril 2019 taotluse ühineda NASCO konventsiooniga konventsiooniosalisena, arvestades võimalust, et kuupäevaks, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes, puudub väljaastumisleping.

| (9) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) (5) artikli 66 kohaselt on riikidel, kelle jõgedest anadroomsete liikide varud on pärit, peamine huvi selliste kalavarude vastu ja vastutus nende eest. Anadroomsete liikide varude päritoluriik peab tagama nende kaitse, kehtestades asjakohased meetmed kalapüügi reguleerimiseks kõikides oma majandusvööndi välispiiridest maismaa poole jäävates vetes. Juhul kui anadroomsete liikide varud siirduvad muu kui päritoluriigi majandusvööndi välispiiridest maismaa poole jäävatesse vetesse või läbivad neid, peab selline riik kõnealuste varude kaitse ja majandamise nimel tegema koostööd päritoluriigiga. |
| --- | --- |

(9)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) (5) artikli 66 kohaselt on riikidel, kelle jõgedest anadroomsete liikide varud on pärit, peamine huvi selliste kalavarude vastu ja vastutus nende eest. Anadroomsete liikide varude päritoluriik peab tagama nende kaitse, kehtestades asjakohased meetmed kalapüügi reguleerimiseks kõikides oma majandusvööndi välispiiridest maismaa poole jäävates vetes. Juhul kui anadroomsete liikide varud siirduvad muu kui päritoluriigi majandusvööndi välispiiridest maismaa poole jäävatesse vetesse või läbivad neid, peab selline riik kõnealuste varude kaitse ja majandamise nimel tegema koostööd päritoluriigiga.

| (10) | Jätkusuutmatu kalapüügi vältimiseks on liidu huvides, et Ühendkuningriik teeb koostööd lõhevarude majandamisel täies vastavuses UNCLOSega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppega (UNFSA) (6) või muude rahvusvaheliste lepete või õigusnormidega. |
| --- | --- |

(10)

Jätkusuutmatu kalapüügi vältimiseks on liidu huvides, et Ühendkuningriik teeb koostööd lõhevarude majandamisel täies vastavuses UNCLOSega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppega (UNFSA) (6) või muude rahvusvaheliste lepete või õigusnormidega.

| (11) | UNCLOSe artiklis 66 on sätestatud, et anadroomsete liikide varude päritoluriik ja muud kõnealuseid kalavarusid püüdvad riigid peavad kehtestama kõnealuse artikli rakendamise korra. Sellise koostöö võib kehtestada piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames. |
| --- | --- |

(11)

UNCLOSe artiklis 66 on sätestatud, et anadroomsete liikide varude päritoluriik ja muud kõnealuseid kalavarusid püüdvad riigid peavad kehtestama kõnealuse artikli rakendamise korra. Sellise koostöö võib kehtestada piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames.

| (12) | Ühendkuningriigi ühinemine NASCO konventsiooniga võimaldab Ühendkuningriigil teha vajalike kaitse- ja majandamismeetmete küsimuses koostööd, võttes kõigiti arvesse teiste riikide ja liidu õigusi, huve ja kohustusi, ning seega tagada, et püügitegevus toimub viisil, mille tulemusel kasutatakse asjaomaseid lõhevarusid jätkusuutlikult. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriigi ühinemine NASCO konventsiooniga võimaldab Ühendkuningriigil teha vajalike kaitse- ja majandamismeetmete küsimuses koostööd, võttes kõigiti arvesse teiste riikide ja liidu õigusi, huve ja kohustusi, ning seega tagada, et püügitegevus toimub viisil, mille tulemusel kasutatakse asjaomaseid lõhevarusid jätkusuutlikult.

| (13) | Seepärast on liidu huvides kiita Ühendkuningriigi esitatud taotlus NASCO konventsiooniga ühinemiseks heaks alates hetkest, mil lõpetatakse liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes, |
| --- | --- |

(13)

Seepärast on liidu huvides kiita Ühendkuningriigi esitatud taotlus NASCO konventsiooniga ühinemiseks heaks alates hetkest, mil lõpetatakse liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooniga loodud Põhja-Atlandi lõhekaitseorganisatsiooni nõukogus, on kiita heaks Ühendkuningriigi taotlus ühineda kõnealuse konventsiooniga, tingimusel et asjaomane heakskiit jõustub alates hetkest, mil liidu õigusakte Ühendkuningriigi suhtes enam ei kohaldata.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. mai 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

N. HURDUC

---

(1)  
  EÜT L 378, 31.12.1982, lk 25.

1

(2)  Nõukogu 13. detsembri 1982. aasta otsus 82/886/EMÜ Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 24).

2

(3)  Euroopa Ülemkogu 11. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/584, tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (ELT L 101, 11.4.2019, lk 1).

3

(4)  
  ELT C 144I, 25.4.2019, lk 1.

4

(5)  
  EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3.

5

(6)  
  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14.

6

---

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/63

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2019/938,

6. juuni 2019,

millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Ida tuumarelva- ja kõikide muude massihävitusrelvade vaba tsoon

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia ning 2003. aastal vastu võetud massihävitusrelvade leviku vastane Euroopa Liidu strateegia tuginevad veendumusele, et julgeoleku küsimuse, sealhulgas tuumarelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimuse käsitlemiseks sobib kõige paremini mitmepoolne lähenemisviis. |
| --- | --- |

(1)

2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia ning 2003. aastal vastu võetud massihävitusrelvade leviku vastane Euroopa Liidu strateegia tuginevad veendumusele, et julgeoleku küsimuse, sealhulgas tuumarelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimuse käsitlemiseks sobib kõige paremini mitmepoolne lähenemisviis.

| (2) | Seetõttu on liit võtnud nõuks toetada ja rakendada olemasolevaid desarmeerimise ning tuumarelvade leviku tõkestamise lepinguid, kokkuleppeid ja norme ning tõhustada nende rakendamist ja ülemaailmset kohaldamist, samuti teha kolmandate riikidega koostööd ja neid mitmepoolsetest konventsioonidest ja kordadest tulenevate kohustuste täitmisel abistada. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu on liit võtnud nõuks toetada ja rakendada olemasolevaid desarmeerimise ning tuumarelvade leviku tõkestamise lepinguid, kokkuleppeid ja norme ning tõhustada nende rakendamist ja ülemaailmset kohaldamist, samuti teha kolmandate riikidega koostööd ja neid mitmepoolsetest konventsioonidest ja kordadest tulenevate kohustuste täitmisel abistada.

| (3) | 13. juulil 2008 toimunud Pariisi Vahemere tippkohtumise ühisdeklaratsioonis, millega loodi Vahemere Liit, kinnitati veel kord ühist tahet saavutada rahu ja piirkondlik julgeolek kooskõlas 27.–28. novembril 1995 toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsiooniga, millega edendatakse muu hulgas piirkondlikku julgeolekut, tõkestades muu hulgas tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut, järgides rahvusvahelisi ja piirkondlikke relvade leviku tõkestamise kordasid ning relvastuskontrolli ja desarmeerimise lepinguid (nagu tuumarelvade leviku tõkestamise leping, keemiarelva keelustamise konventsioon, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ning tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping) ja/või piirkondlikke kordasid, nagu tuumarelvavabad tsoonid, sealhulgas nende kontrolli korrad, ning saavutades vastavuse nende nõuetele ja täites heas usus Barcelona deklaratsioonile allakirjutanute kohustusi, mis tulenevad relvastuskontrolli, desarmeerimise ja tuumarelvade leviku tõkestamise konventsioonidest. |
| --- | --- |

(3)

13. juulil 2008 toimunud Pariisi Vahemere tippkohtumise ühisdeklaratsioonis, millega loodi Vahemere Liit, kinnitati veel kord ühist tahet saavutada rahu ja piirkondlik julgeolek kooskõlas 27.–28. novembril 1995 toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsiooniga, millega edendatakse muu hulgas piirkondlikku julgeolekut, tõkestades muu hulgas tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut, järgides rahvusvahelisi ja piirkondlikke relvade leviku tõkestamise kordasid ning relvastuskontrolli ja desarmeerimise lepinguid (nagu tuumarelvade leviku tõkestamise leping, keemiarelva keelustamise konventsioon, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ning tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping) ja/või piirkondlikke kordasid, nagu tuumarelvavabad tsoonid, sealhulgas nende kontrolli korrad, ning saavutades vastavuse nende nõuetele ja täites heas usus Barcelona deklaratsioonile allakirjutanute kohustusi, mis tulenevad relvastuskontrolli, desarmeerimise ja tuumarelvade leviku tõkestamise konventsioonidest.

| (4) | Vahemere Liidu osalised püüdlevad eesmärgi poole rajada Lähis-Idas vastastikku ja reaalselt kontrollitav tsoon, kus ei ole tuuma-, keemia- ja bioloogilisi massihävitusrelvi ega nende kandesüsteeme. Lisaks kaaluvad osalised muu hulgas praktiliste sammude astumist, et tõkestada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut ning tavarelvastuse liigset kogunemist. |
| --- | --- |

(4)

Vahemere Liidu osalised püüdlevad eesmärgi poole rajada Lähis-Idas vastastikku ja reaalselt kontrollitav tsoon, kus ei ole tuuma-, keemia- ja bioloogilisi massihävitusrelvi ega nende kandesüsteeme. Lisaks kaaluvad osalised muu hulgas praktiliste sammude astumist, et tõkestada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade levikut ning tavarelvastuse liigset kogunemist.

| (5) | Liit korraldas 2008. aastal Pariisis seminari teemal „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine“, millest võtsid osa piirkonna riikide ja liidu liikmesriikide esindajad ning teadlased ja riiklikud tuumaenergiaagentuurid. |
| --- | --- |

(5)

Liit korraldas 2008. aastal Pariisis seminari teemal „Lähis-Ida julgeolekuolukord, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine“, millest võtsid osa piirkonna riikide ja liidu liikmesriikide esindajad ning teadlased ja riiklikud tuumaenergiaagentuurid.

| (6) | Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil rõhutati Lähis-Ida käsitleva 1995. aasta resolutsiooni (edaspidi „1995. aasta resolutsioon“) täieliku rakendamiseni viiva protsessi tähtsust. Seetõttu kiideti konverentsil heaks praktilised sammud, muu hulgas kaaluti kõikide 1995. aasta resolutsiooni rakendamise toetamisele suunatud pakkumisi, sealhulgas liidu pakkumist korraldada 2008. aasta juunis korraldatud seminari jätkuseminar. |
| --- | --- |

(6)

Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil rõhutati Lähis-Ida käsitleva 1995. aasta resolutsiooni (edaspidi „1995. aasta resolutsioon“) täieliku rakendamiseni viiva protsessi tähtsust. Seetõttu kiideti konverentsil heaks praktilised sammud, muu hulgas kaaluti kõikide 1995. aasta resolutsiooni rakendamise toetamisele suunatud pakkumisi, sealhulgas liidu pakkumist korraldada 2008. aasta juunis korraldatud seminari jätkuseminar.

| (7) | Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil tunnistati ka kodanikuühiskonna tähtsat rolli 1995. aasta resolutsiooni rakendamisel ja julgustati kõiki jõupingutusi sellega seoses. |
| --- | --- |

(7)

Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil tunnistati ka kodanikuühiskonna tähtsat rolli 1995. aasta resolutsiooni rakendamisel ja julgustati kõiki jõupingutusi sellega seoses.

| (8) | Liit korraldas 2011. aastal seminari Brüsselis, et edendada usalduse suurendamist ja toetada protsessi, mille eesmärk on luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid; sellest seminarist võtsid osa kõrged esindajad kõnealuse piirkonna riikidest, kolmest tuumarelva leviku tõkestamise lepingu hoiulevõtjariigist, liidu liikmesriikidest ja muudest huvitatud riikidest, samuti teadlased ning suuremate piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide ametlikud esindajad. |
| --- | --- |

(8)

Liit korraldas 2011. aastal seminari Brüsselis, et edendada usalduse suurendamist ja toetada protsessi, mille eesmärk on luua Lähis-Idas tsoon, kus ei ole massihävitusrelvi ega nende kandevahendeid; sellest seminarist võtsid osa kõrged esindajad kõnealuse piirkonna riikidest, kolmest tuumarelva leviku tõkestamise lepingu hoiulevõtjariigist, liidu liikmesriikidest ja muudest huvitatud riikidest, samuti teadlased ning suuremate piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide ametlikud esindajad.

| (9) | 2012. aastal otsustas liit jätkata sellise usalduse suurendamise protsessi toetamist, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tuumarelva- ja kõikide muude massihävitusrelvade vaba tsoon, toetades selleks muu hulgas ÜRO nimetatud vahendaja poolt sellise vaba tsooni loomist käsitleva 2012. aasta konverentsi jaoks tehtud tööd, korraldades suutlikkuse suurendamise töötoa ning liidu 2008. ja 2011. aasta seminaride jätkuürituse. |
| --- | --- |

(9)

2012. aastal otsustas liit jätkata sellise usalduse suurendamise protsessi toetamist, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tuumarelva- ja kõikide muude massihävitusrelvade vaba tsoon, toetades selleks muu hulgas ÜRO nimetatud vahendaja poolt sellise vaba tsooni loomist käsitleva 2012. aasta konverentsi jaoks tehtud tööd, korraldades suutlikkuse suurendamise töötoa ning liidu 2008. ja 2011. aasta seminaride jätkuürituse.

| (10) | Liit on järjepidevalt väljendanud oma valmisolekut jätkata sellise protsessi toetamist, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas massihävitusrelva vaba tsoon, ning soovib jätkata liidu 2008., 2011. ja 2012. aasta seminarides käsitletutega sarnaste usalduse suurendamise protsesside toetamist. |
| --- | --- |

(10)

Liit on järjepidevalt väljendanud oma valmisolekut jätkata sellise protsessi toetamist, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas massihävitusrelva vaba tsoon, ning soovib jätkata liidu 2008., 2011. ja 2012. aasta seminarides käsitletutega sarnaste usalduse suurendamise protsesside toetamist.

| (11) | 24. mail 2018. aastal esitletud desarmeerimiskavas „Meie ühise tuleviku kindlustamine“ lubab ÜRO peasekretär teha ÜRO liikmesriikidega koostööd tuumarelvavabade tsoonide tugevdamise ja konsolideerimise, sealhulgas sarnaste uute tsoonide loomise nimel, sealhulgas Lähis-Idas, |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2018. aastal esitletud desarmeerimiskavas „Meie ühise tuleviku kindlustamine“ lubab ÜRO peasekretär teha ÜRO liikmesriikidega koostööd tuumarelvavabade tsoonide tugevdamise ja konsolideerimise, sealhulgas sarnaste uute tsoonide loomise nimel, sealhulgas Lähis-Idas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Et liikuda liidu soovitava sihi poole luua Lähis-Idas massihävitusrelvadest vaba tsoon, võtta jätkumeetmeid liidu 2008., 2011. ja 2012. aasta üritustele ning edendada sellise tsooni loomise eesmärgil usalduse suurendamise protsessi toetamist, toetab liit järgmisi tegevusi, mille eesmärk on edendada massihävitusrelvadest vaba Lähis-Ida tsooni küsimuses ekspertide ja poliitikakujundajate vahelist kaasavat dialoogi, tehes selleks muu hulgas järgmist:

| a) | uurida, milliseid õppetunde saadi massihävitusrelva vaba Lähis-Ida tsooni küsimuses tehtud jõupingutuste käigus aastatel 1996–2015; |
| --- | --- |

a)

uurida, milliseid õppetunde saadi massihävitusrelva vaba Lähis-Ida tsooni küsimuses tehtud jõupingutuste käigus aastatel 1996–2015;

| b) | luua analüüsivõime, mille abil toetada uut mõtteviisi piirkondliku julgeolekuga seotud küsimustes ja kõnealuse tsooni suhtes, sealhulgas tuginedes muude piirkondlike tuumarelvavabade tsoonide rajamisest saadud õppetundidele; |
| --- | --- |

b)

luua analüüsivõime, mille abil toetada uut mõtteviisi piirkondliku julgeolekuga seotud küsimustes ja kõnealuse tsooni suhtes, sealhulgas tuginedes muude piirkondlike tuumarelvavabade tsoonide rajamisest saadud õppetundidele;

| c) | koguda ideid ja töötada välja uusi ettepanekuid selle kohta, kuidas liikuda selles küsimuses edasi. |
| --- | --- |

c)

koguda ideid ja töötada välja uusi ettepanekuid selle kohta, kuidas liikuda selles küsimuses edasi.

2.   Seda arvestades sisaldab liidu toetatav projekt järgmiseid konkreetseid tegevusi:

| a) | I etapp
  Projekti esimene etapp keskendub ekspertide võrgustike moodustamisele, teavitustegevusele ja teabevahetusele ning uuritavate küsimuste ja teemade kaardistamisele. Põhitegevused hõlmavad järgmist:






  i) | pädevatest ekspertidest ja institutsioonidest koosneva esmase piirkondliku võrgustiku loomine; |
| --- | --- | --- |

a)

I etapp

Projekti esimene etapp keskendub ekspertide võrgustike moodustamisele, teavitustegevusele ja teabevahetusele ning uuritavate küsimuste ja teemade kaardistamisele. Põhitegevused hõlmavad järgmist:

i)

pädevatest ekspertidest ja institutsioonidest koosneva esmase piirkondliku võrgustiku loomine;

| ii) | teavitustegevus, intervjuud, kirjanduse läbitöötamine ja asjakohase dokumentatsiooni kogumine; |
| --- | --- |

ii)

teavitustegevus, intervjuud, kirjanduse läbitöötamine ja asjakohase dokumentatsiooni kogumine;

| iii) | projekti võrdlusrühma esimene kohtumine; |
| --- | --- |

iii)

projekti võrdlusrühma esimene kohtumine;

| iv) | ÜRO Peaassamblee esimese komitee istungi kõrvalüritus 2019. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

iv)

ÜRO Peaassamblee esimese komitee istungi kõrvalüritus 2019. aasta oktoobris;

| v) | seminar, kus koguneks 15–20 liiget projekti piirkondlikust võrgustikust ning projekti võrdlusrühma liikmed; |
| --- | --- |

v)

seminar, kus koguneks 15–20 liiget projekti piirkondlikust võrgustikust ning projekti võrdlusrühma liikmed;

| b) | II etapp
  Projekti teine etapp keskendub suhtlemisele asjaomaste isikute, ekspertide, teadlaste ja poliitikauurijatega ning piirkonnas asuvate institutsioonidega, et hankida ideid ja vaatenurki I etapis kindlaks tehtud küsimuste ja teemade kohta ning kinnitada ülevaade massihävitusrelvavaba tsooniga seotud jõupingutuste kohta ajavahemikul 1995–2015. Põhitegevused hõlmavad järgmist:






  i) | kuni 50 individuaalvestlust piirkonnast ja mujalt pärit inimesega; |
| --- | --- | --- |

b)

II etapp

Projekti teine etapp keskendub suhtlemisele asjaomaste isikute, ekspertide, teadlaste ja poliitikauurijatega ning piirkonnas asuvate institutsioonidega, et hankida ideid ja vaatenurki I etapis kindlaks tehtud küsimuste ja teemade kohta ning kinnitada ülevaade massihävitusrelvavaba tsooniga seotud jõupingutuste kohta ajavahemikul 1995–2015. Põhitegevused hõlmavad järgmist:

i)

kuni 50 individuaalvestlust piirkonnast ja mujalt pärit inimesega;

| ii) | kuni kuus väiksemat, uurimisinstituutide vahendatud kohtumist asjakohaste piirkonna ekspertidega; |
| --- | --- |

ii)

kuni kuus väiksemat, uurimisinstituutide vahendatud kohtumist asjakohaste piirkonna ekspertidega;

| iii) | massihävitusrelvavaba Lähis-Ida tsooni algatust käsitleva ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituudi (UNIDIR) aruande täiskavand, mis tuleb teha kättesaadavaks ÜRO liikmesriikidele ja ÜRO desarmeerimisküsimuste büroole; |
| --- | --- |

iii)

massihävitusrelvavaba Lähis-Ida tsooni algatust käsitleva ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituudi (UNIDIR) aruande täiskavand, mis tuleb teha kättesaadavaks ÜRO liikmesriikidele ja ÜRO desarmeerimisküsimuste büroole;

| iv) | tuumarelvade leviku tõkestamise lepingu 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi raames eriürituse korraldamine; |
| --- | --- |

iv)

tuumarelvade leviku tõkestamise lepingu 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi raames eriürituse korraldamine;

| v) | 2020. aastal ÜRO peakorteris New Yorgis kohtumise korraldamine, et tutvustada asjakohast värsket teavet ja projekti raames saadud teadmisi ÜRO liikmesriikidele ja muudele asjakohastele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

v)

2020. aastal ÜRO peakorteris New Yorgis kohtumise korraldamine, et tutvustada asjakohast värsket teavet ja projekti raames saadud teadmisi ÜRO liikmesriikidele ja muudele asjakohastele sidusrühmadele;

| c) | III etapp






  i) | kaks mitut sidusrühma hõlmavat seminari, et teha kokkuvõte võimaluste kohta ning koostada soovitused edasise tegevuse jaoks; |
| --- | --- | --- |

c)

III etapp

i)

kaks mitut sidusrühma hõlmavat seminari, et teha kokkuvõte võimaluste kohta ning koostada soovitused edasise tegevuse jaoks;

| ii) | ülejäänud infodokumentide avaldamine, milles esitatakse piirkondliku julgeolekualase koostöö, muu hulgas Lähis-Idas massihävitusrelvavaba tsooni loomise seisukohast paljulubavaks hinnatud valikud ja vaatenurgad; |
| --- | --- |

ii)

ülejäänud infodokumentide avaldamine, milles esitatakse piirkondliku julgeolekualase koostöö, muu hulgas Lähis-Idas massihävitusrelvavaba tsooni loomise seisukohast paljulubavaks hinnatud valikud ja vaatenurgad;

| iii) | kaks seminari, millest võtavad osa eksperdid ja ametnikud, kes tegutsevad ad personam. |
| --- | --- |

iii)

kaks seminari, millest võtavad osa eksperdid ja ametnikud, kes tegutsevad ad personam.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“).

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab UNIDIR, mis täidab seda ülesannet kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja UNIDIRiga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise lähtesumma on 2 856 278 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja reeglitele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon UNIDIRiga rahastamislepingu. Rahastamislepingus määratakse kindlaks rakenduspartneri kohustus tagada liidu abi nähtavus vastavalt selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esile kerkinud raskustest ja lepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja annab nõukogule UNIDIRi poolt koostatavate kuu kirjeldavate aruannete põhjal aru käesoleva otsuse rakendamise kohta. Need aruanded on nõukogu poolt tehtava hindamise aluseks projekti lõpetamise järel.

2.   Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ei ole nimetatud rahastamislepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.

Luxembourg, 6. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BIRCHALL

---

LISA

Projekt, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Ida tuumarelva- ja kõikide muude massihävitusrelvade vaba tsoon

I.   Projekti eesmärgid

Kavandatud projektil on neli üldeesmärki:

| 1) | täita oluline tühimik teadusuuringutes, mis on seotud sellega, kuidas kulges Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomine aastatel 1995–2015, sealhulgas õppetunnid praeguste ja tulevaste väljavaadete jaoks; |
| --- | --- |

1)

täita oluline tühimik teadusuuringutes, mis on seotud sellega, kuidas kulges Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomine aastatel 1995–2015, sealhulgas õppetunnid praeguste ja tulevaste väljavaadete jaoks;

| 2) | luua analüüsivõime, et toetada uut mõtteviisi piirkondliku julgeolekuga seotud küsimustes ja tsooni suhtes, sealhulgas tuginedes muude piirkondlike tuumarelvavabade tsoonide rajamisest saadud õppetundidele; |
| --- | --- |

2)

luua analüüsivõime, et toetada uut mõtteviisi piirkondliku julgeolekuga seotud küsimustes ja tsooni suhtes, sealhulgas tuginedes muude piirkondlike tuumarelvavabade tsoonide rajamisest saadud õppetundidele;

| 3) | koguda ideid ja töötada välja uusi ettepanekuid selle kohta, kuidas liikuda kõnealuses küsimuses edasi, ning |
| --- | --- |

3)

koguda ideid ja töötada välja uusi ettepanekuid selle kohta, kuidas liikuda kõnealuses küsimuses edasi, ning

| 4) | edendada kaasavat dialoogi ekspertide ja poliitikakujundajate vahel piirkondliku julgeolekuga seotud küsimustes, muu hulgas Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni küsimuses, mis omakorda võiks anda panuse käimasolevatesse mitmepoolsetesse protsessidesse, sealhulgas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu ja ÜRO iga-aastase konverentsi jõupingutustesse seoses Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomisega. |
| --- | --- |

4)

edendada kaasavat dialoogi ekspertide ja poliitikakujundajate vahel piirkondliku julgeolekuga seotud küsimustes, muu hulgas Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni küsimuses, mis omakorda võiks anda panuse käimasolevatesse mitmepoolsetesse protsessidesse, sealhulgas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu ja ÜRO iga-aastase konverentsi jõupingutustesse seoses Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomisega.

Esimest eesmärki silmas pidades on Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomise küsimuse keerukus, seniste edusammude puudumine ja piiratud poliitiline tahe nii piirkonnas endas kui ka sellest väljaspool toonud tulemuseks selle, et viimastel aastatel on hakatud sellele küsimusele poliitikas ja teadusuuringutes järjest vähem tähelepanu pöörama. Algatuse alguses viidi läbi põhjalikud teadusuuringud ja tehti jõupingutusi, et viia algatust edasi 1995. aasta läbivaatamiskonverentsi eel ja selle toimumise ajal. Põhjalikult on käsitletud tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tähtajatut pikendamist samal aastal ning Lähis-Ida käsitlevat resolutsiooni, mis võimaldas jõuda konsensusele pikendamise suhtes. Muu hulgas on seda tehtud tuumarelva leviku tõkestamise lepingut käsitleva 1995. aasta konverentsi läbivaatamise raames käimasoleva pärimusprojekti kaudu.

Ajavahemiku 2010–2015 kohta eksisteerib paraku oluliselt vähem dokumente ja teadusuuringuid. Ometi toimusid nimetatud perioodil piirkonnas mitmed olulised diplomaatilised algatused. Samal ajal kui mõned teadlased ja eksperdid on keskendunud küsimuse teatavate elementide uurimisele ja mõned toetajad on püüdnud koostada võimalike lepingute näidistekste, puudub autoriteetne empiiriline ülevaade pingutustest, mille eesmärk oli liikuda ajavahemikul 1996–2015 Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni kontseptsiooniga edasi. Sellise dokumentatsiooni puudumise tõttu eksisteerib oht, et olulised üksikasjad ja faktid, nagu ka asjaomaste osalejate seisukohad ja õppetunnid tulevaste jõupingutuste tarbeks lähevad kaotsi. See takistab tulevasi teadusuuringuid või poliitilisi jõupingutusi selles küsimuses. Kavandatav UNIDIRi projekt täidab selle tühimiku.

Teist eesmärki silmas pidades toetab käesolev projekt teadusuuringute jätkumist ja ekspertide tähelepanu pööramist massihävitusrelvadest lähtuvale ohule Lähis-Idas, piirkondlikule julgeolekualasele koostööle ja eeskätt massihävitusrelvavabale tsoonile. Ta teeb seda ajal, kui nimetatud küsimustes on hädasti tarvis uut ja jätkusuutlikku mõtteviisi ja ideid. Analüüsides massihävitusrelvavaba tsooniga seotud püsivaid, tekkivaid või unustatud teemasid ja ideid viimase kahekümne aasta jooksul, annab projekt panuse selle küsimusega seotud teadmistesse ja sellest arusaamisse. Tuginedes värskemale kirjandusele muude tuuma- või massihävitusrelvavabade tsoonide kohta, saab projekt hinnata kokkulangevusi ja/või eripära Lähis-Ida piirkonna kontekstis. Tulemuseks on põhjalik teemade ja ideede kogu, mis aitab võtta uusi meetmeid ning analüütikutest ja ekspertidest koosnev laiendatud võrgustik, kes pääsevad sellisele kogule juurde.

Kolmandat eesmärki silmas pidades panustab käesolev projekt Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomisega seotud tulevastesse kaalutlustesse laiemas piirkondlikus massihävitusrelvade ja julgeolekuga seotud kontekstis, dokumenteerides neid küsimusi ja lähenemisviise, mida on eri algatuste raames kahekümne aasta jooksul käsitletud. Piirkonna ekspertide kaasava osalemise kaudu tehakse projektis kindlaks need küsimused ja ideed, mis teadlaste, osalejate ja ekspertidest vaatlejate arvates on väärt täiendavat uurimist, ja samamoodi küsimused, mille lahendamine on osutunud kõige keerukamaks. Selline tegevus võib poliitikakujundajatele anda tervikliku aluse, millelt kaaluda ja hinnata väljavaateid edule piirkondlikus julgeolekualases koostöös seoses massihävitusrelvadest tuleneva ohuga praeguses dünaamilis-strateegilises keskkonnas. Samuti võib projekt toetada suutlikkuse suurendamist tulevasteks läbirääkimisteks piirkondliku julgeolekuga seotud küsimuste, sealhulgas Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni üle.

Ja lõpuks on neljandat eesmärki silmas pidades kõige olulisem see, et projekt hõlbustab kaasavat mitteametlikku ekspertide dialoogi konkreetsete ideede ja algatuste üle, et suurendada julgeolekut piirkonnas ja ohjata massihävitusrelvadest lähtuvaid ohtusid Lähis-Ida piirkonna riikide ja nende välispartnerite hulgas. Seda tehes laiendatakse projektiga oluliselt tulevaste poolametlike ja ametlike dialoogide alustalasid massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seotud aspektide üle. Täpsemalt pakub projekt diskreetset raamistikku, et analüüsida hulka asjakohaseid küsimusi, uurida ja arendada uusi seisukohti, mis võivad pakkuda võimalusi tulevasteks edusammudeks, ning toetada potentsiaalset tulevast dialoogi soodustavat keskkonda ja panustada sellesse. Seeläbi annab projekt samuti olulise sisulise sisendi ja ideid Lähis-Idas massihävitusrelvavaba tsooni loomist käsitlevale ÜRO konverentsile ning aitab kaasa usalduse ja kindlustunde loomisele suure hulga ekspertide seas, kes võivad sellega seotud olla, ning muudel asjakohastel foorumitel.

II.   Projekti kirjeldus

1)   Eesmärgid ja sihtrühm

Nagu eespool märgitud, on käesoleval projektil neli eesmärki:

| — | koostada ajavahemikul 1995–2015 Lähis-Idas massihävitusrelvavaba tsooni loomiseks tehtud jõupingutustest selline faktidele tuginev kirjeldav aruanne, mis täidaks olulise tühimiku teaduskirjanduses ja teeks kindlaks õppetunnid tulevaste jõupingutuste jaoks; |
| --- | --- |

—

koostada ajavahemikul 1995–2015 Lähis-Idas massihävitusrelvavaba tsooni loomiseks tehtud jõupingutustest selline faktidele tuginev kirjeldav aruanne, mis täidaks olulise tühimiku teaduskirjanduses ja teeks kindlaks õppetunnid tulevaste jõupingutuste jaoks;

| — | teha kindlaks aktuaalsed põhiküsimused, võimalused, takistused ja ideed, mida võtta arvesse massihävitusrelvavaba tsooni puhul, ja jõupingutused, et tõhustada piirkondlikku julgeolekualast koostööd, andes seeläbi ideid tsooni oluliste ning menetluslike aspektide kohta ning selle kohta, millised on võimalikud edasised sammud muutuvas strateegilises keskkonnas; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks aktuaalsed põhiküsimused, võimalused, takistused ja ideed, mida võtta arvesse massihävitusrelvavaba tsooni puhul, ja jõupingutused, et tõhustada piirkondlikku julgeolekualast koostööd, andes seeläbi ideid tsooni oluliste ning menetluslike aspektide kohta ning selle kohta, millised on võimalikud edasised sammud muutuvas strateegilises keskkonnas;

| — | kasutada ja saada nimetatud küsimuse kohta piirkonna laialt teadlaste, poliitikakujundajate ja akadeemiliste ringkondade kogukonnalt seisukohti ja ideid ja seeläbi laiendada osalejate arvu ja mitmekesisust; analüüsida väljavaateid dialoogile ja edusammudele Lähis-Ida massihävitusrelvavaba pikaajalise küsimuse puhul, mis on seotud laiemate, massihävitusrelvi ja piirkonna julgeolekut käsitlevate küsimustega, ning analüüsida muid kogemusi piirkondlike tuumarelvavabade tsoonidega; |
| --- | --- |

—

kasutada ja saada nimetatud küsimuse kohta piirkonna laialt teadlaste, poliitikakujundajate ja akadeemiliste ringkondade kogukonnalt seisukohti ja ideid ja seeläbi laiendada osalejate arvu ja mitmekesisust; analüüsida väljavaateid dialoogile ja edusammudele Lähis-Ida massihävitusrelvavaba pikaajalise küsimuse puhul, mis on seotud laiemate, massihävitusrelvi ja piirkonna julgeolekut käsitlevate küsimustega, ning analüüsida muid kogemusi piirkondlike tuumarelvavabade tsoonidega;

| — | hõlbustada nimetatud ekspertide vahelist dialoogi eesmärgiga edendada võrgustikke, teabevahetust ja kaasamist, mis võiks omakorda anda panuse tulevastesse jõupingutustesse piirkondliku julgeoleku, relvastuskontrolli, leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaste edusammude tegemiseks piirkonnas. |
| --- | --- |

—

hõlbustada nimetatud ekspertide vahelist dialoogi eesmärgiga edendada võrgustikke, teabevahetust ja kaasamist, mis võiks omakorda anda panuse tulevastesse jõupingutustesse piirkondliku julgeoleku, relvastuskontrolli, leviku tõkestamise ja desarmeerimise alaste edusammude tegemiseks piirkonnas.

Kavakohaselt on projektil kolm kattuvat sihtrühma:

| — | rahvusvahelised julgeoleku ja relvastuskontrolli valdkonna teadlased, eeskätt need, kes on keskendunud tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade leviku tõkestamisele ja desarmeerimisele ning nende kandesüsteemidele, piirkondlikule julgeolekule või Lähis-Ida julgeolekuga seotud küsimustele. Erilist tähelepanu pööratakse uuele teadlaste põlvkonnale, kes pühenduvad suuremal määral rahvusvahelistele ja piirkondlikele massihävitusrelvadega seotud küsimustele Süüria konflikti kontekstis, lahkarvamustele Iraani tuumaprogrammi ja muu tuumavõimekuse kohta piirkonnas, tehnoloogia arengule ja uute relvade võimekusele, pingelistele poliitilistele suhetele võtmetähtsusega tuumariikide vahel ning erimeelsustele mõne tuumarelva omava ja tuumarelva mitteomava riigi vahel selles osas, kuidas tuumadesarmeerimise vallas edasi liikuda. Usaldusväärne ingliskeelne kokkuvõte Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooniga seotud arengutendentsidest ajavahemikul 1996–2015 oleks oluline allikas ja varamu, mida võtta arvesse mitmesuguste massihävitusrelvadega seotud küsimuste puhul, muu hulgas tuumarelvavabade tsoonide, aga ka Lähis-Idale eriomaste küsimuste puhul; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised julgeoleku ja relvastuskontrolli valdkonna teadlased, eeskätt need, kes on keskendunud tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade leviku tõkestamisele ja desarmeerimisele ning nende kandesüsteemidele, piirkondlikule julgeolekule või Lähis-Ida julgeolekuga seotud küsimustele. Erilist tähelepanu pööratakse uuele teadlaste põlvkonnale, kes pühenduvad suuremal määral rahvusvahelistele ja piirkondlikele massihävitusrelvadega seotud küsimustele Süüria konflikti kontekstis, lahkarvamustele Iraani tuumaprogrammi ja muu tuumavõimekuse kohta piirkonnas, tehnoloogia arengule ja uute relvade võimekusele, pingelistele poliitilistele suhetele võtmetähtsusega tuumariikide vahel ning erimeelsustele mõne tuumarelva omava ja tuumarelva mitteomava riigi vahel selles osas, kuidas tuumadesarmeerimise vallas edasi liikuda. Usaldusväärne ingliskeelne kokkuvõte Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooniga seotud arengutendentsidest ajavahemikul 1996–2015 oleks oluline allikas ja varamu, mida võtta arvesse mitmesuguste massihävitusrelvadega seotud küsimuste puhul, muu hulgas tuumarelvavabade tsoonide, aga ka Lähis-Idale eriomaste küsimuste puhul;

| — | relvastuskontrolli, leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud küsimustega tegelevad poliitikakujundajad. See hõlmab nii piirkondlike kui ka rahvusvaheliste seisukohtadega isikuid ning mitmesugustel foorumitel, sealhulgas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2020. aasta läbivaatamiskonverentsiga seotud isikuid. Paljud riigid peavad olenemata oma tuumadesarmeerimise alasest seisukohast käesoleval kohtumisel kokkulepitud tulemust väga tähtsaks pärast seda, kui tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2015. aasta läbivaatamiskonverentsil ei õnnestunud lõpliku dokumendi suhtes kokkuleppele jõuda ja võttes arvesse mitmesugust survet tuumarelva leviku tõkestamise lepingule. Läbivaatamiskonverentsi tulemuse väljavaadetes tunnustatakse Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomisel tehtavaid edusamme kriitilise tähtsusega muutujana; |
| --- | --- |

—

relvastuskontrolli, leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud küsimustega tegelevad poliitikakujundajad. See hõlmab nii piirkondlike kui ka rahvusvaheliste seisukohtadega isikuid ning mitmesugustel foorumitel, sealhulgas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2020. aasta läbivaatamiskonverentsiga seotud isikuid. Paljud riigid peavad olenemata oma tuumadesarmeerimise alasest seisukohast käesoleval kohtumisel kokkulepitud tulemust väga tähtsaks pärast seda, kui tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2015. aasta läbivaatamiskonverentsil ei õnnestunud lõpliku dokumendi suhtes kokkuleppele jõuda ja võttes arvesse mitmesugust survet tuumarelva leviku tõkestamise lepingule. Läbivaatamiskonverentsi tulemuse väljavaadetes tunnustatakse Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomisel tehtavaid edusamme kriitilise tähtsusega muutujana;

| — | Lähis-Ida teadlased ja valdkonna praktikud, kes püüavad jälgida ja saada aru kiiresti muutuvast dünaamikast piirkonnas, selle liikmesriikides ja elanikkonna seas ning liitude ja võimekuse nihkumise tagajärgedest piirkonna julgeolekule ja väljavaadetele ennetada ja leevendada praegusi ja tulevasi pingeid ja konflikte. |
| --- | --- |

—

Lähis-Ida teadlased ja valdkonna praktikud, kes püüavad jälgida ja saada aru kiiresti muutuvast dünaamikast piirkonnas, selle liikmesriikides ja elanikkonna seas ning liitude ja võimekuse nihkumise tagajärgedest piirkonna julgeolekule ja väljavaadetele ennetada ja leevendada praegusi ja tulevasi pingeid ja konflikte.

2)   Ajakava

Käesolev projekt peaks algama 2019. aasta teises pooles ja kestma 36 kuud. Eeldatavasti lõpeb projekt 2022. aasta kevadel ning selleks ajaks on avaldatud kõik publikatsioonid. Projekti lõplik kirjeldav aruanne ja finantsaruanded koostatakse 2022. aasta lõpuks.

3)   Tegevused, väljundid ja metoodika

Käesolev projekt jaguneb kolme etappi. Konkreetseid üritusi ja ajakava kohandatakse vastavalt vajadusele ja peamistele arengusuundadele. Projekti dokumente, järeldusi ja ideid jagatakse ÜRO sekretariaadi ja osalejatega, et toetada ettevalmistusi ÜRO peasekretäri korraldatud iga-aastasteks konverentsideks. Kolm etappi on järgmised:

| I etapp: | projekti esimene etapp keskendub projekti loomisele ja ekspertide võrgustike moodustamisele, teavitustegevusele ja teabevahetusele ning uuritavate küsimuste ja teemade kaardistamisele. Põhitegevused hõlmavad järgmist:






  — | esialgse piirkondliku võrgustiku loomine, mis koosneb projekti jaoks olulistest ekspertidest ja institutsioonidest; |
| --- | --- | --- |

I etapp:

projekti esimene etapp keskendub projekti loomisele ja ekspertide võrgustike moodustamisele, teavitustegevusele ja teabevahetusele ning uuritavate küsimuste ja teemade kaardistamisele. Põhitegevused hõlmavad järgmist:

—

esialgse piirkondliku võrgustiku loomine, mis koosneb projekti jaoks olulistest ekspertidest ja institutsioonidest;

| — | algab teavitustegevus, mis on suunatud mitmesuguste Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomise algatustega seotud asjaomastele isikutele ja intervjuud nende isikutega; |
| --- | --- |

—

algab teavitustegevus, mis on suunatud mitmesuguste Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomise algatustega seotud asjaomastele isikutele ja intervjuud nende isikutega;

| — | Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooniga seotud kirjanduse läbivaatamine ja asjakohase dokumentatsiooni kogumine ajavahemiku kohta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 1995. aasta läbivaatamiskonverentsi algusest kuni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2015. aasta läbivaatamiskonverentsi lõpuni. Samuti vaadatakse läbi asjakohased laiemad poliitikauuringud muude tuumarelvavabade tsoonide ja/või algatuste kohta ning Lähis-Ida julgeolekualase koostöö kogemuse kohta. |
| --- | --- |

—

Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooniga seotud kirjanduse läbivaatamine ja asjakohase dokumentatsiooni kogumine ajavahemiku kohta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 1995. aasta läbivaatamiskonverentsi algusest kuni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2015. aasta läbivaatamiskonverentsi lõpuni. Samuti vaadatakse läbi asjakohased laiemad poliitikauuringud muude tuumarelvavabade tsoonide ja/või algatuste kohta ning Lähis-Ida julgeolekualase koostöö kogemuse kohta.

Peamised väljundid hõlmavad järgmist:

| — | projekti võrdlusrühma esimene kohtumine; |
| --- | --- |

—

projekti võrdlusrühma esimene kohtumine;

| — | 2019. aasta oktoobris toimuva ÜRO Peaassamblee esimese komitee istungi kõrvalüritus, millest võtavad osa asjakohased piirkondlikud eksperdid ja institutsioonid, et kirjeldada projekti, tutvustada esialgseid teemasid ja arutada uurimisobjektiks olevaid peamisi prioriteetseid valdkondi; |
| --- | --- |

—

2019. aasta oktoobris toimuva ÜRO Peaassamblee esimese komitee istungi kõrvalüritus, millest võtavad osa asjakohased piirkondlikud eksperdid ja institutsioonid, et kirjeldada projekti, tutvustada esialgseid teemasid ja arutada uurimisobjektiks olevaid peamisi prioriteetseid valdkondi;

| — | põhiürituste ajakava ja ülevaade teemadest, küsimustest ja aruteludest, mille põhjal koostatakse kirjeldav aruanne massihävitusrelvavaba tsooni küsimuses asjaomases piirkonnas peetud aruteludest. Viitamise hõlbustamiseks lisatakse läbivaatamisdokumendile sisukord ja jagatakse dokument kõige olulisemate järelduste põhjal osadeks. Neid materjale võib jagada ÜRO peasekretäri poolt 2019. aastal kokku kutsutaval Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni käsitleval konverentsil osalejatega ja vaatlejatega; |
| --- | --- |

—

põhiürituste ajakava ja ülevaade teemadest, küsimustest ja aruteludest, mille põhjal koostatakse kirjeldav aruanne massihävitusrelvavaba tsooni küsimuses asjaomases piirkonnas peetud aruteludest. Viitamise hõlbustamiseks lisatakse läbivaatamisdokumendile sisukord ja jagatakse dokument kõige olulisemate järelduste põhjal osadeks. Neid materjale võib jagada ÜRO peasekretäri poolt 2019. aastal kokku kutsutaval Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni käsitleval konverentsil osalejatega ja vaatlejatega;

| — | 2019. aasta detsembris Vallettas (Malta) korraldatav seminar, millest võtab osa 15–20 projekti piirkondliku võrgustiku liiget ja projekti võrdlusrühma liiget, et vahetada ajakohastatud teavet ÜRO konverentsi kohta, arutada võimalikke edasisi samme ja tekkinud küsimusi, mida projektis soovi korral arvesse võtta ja/või konverentsi tulemusel läbi vaadata. |
| --- | --- |

—

2019. aasta detsembris Vallettas (Malta) korraldatav seminar, millest võtab osa 15–20 projekti piirkondliku võrgustiku liiget ja projekti võrdlusrühma liiget, et vahetada ajakohastatud teavet ÜRO konverentsi kohta, arutada võimalikke edasisi samme ja tekkinud küsimusi, mida projektis soovi korral arvesse võtta ja/või konverentsi tulemusel läbi vaadata.

| II etapp: | projekti teine etapp keskendub suhtlemisele asjaomaste isikute, ekspertide, teadlaste ja poliitikauurijatega ning piirkonnas asuvate institutsioonidega, et hankida ideid ja seisukohti I etapis kindlaks tehtud küsimuste ja teemade kohta ning kinnitada kirjeldav aruanne massihävitusrelvavaba tsooniga seotud jõupingutuste kohta ajavahemikul 1995–2015. Põhitegevused hõlmavad järgmist:






  — | kuni 50 individuaalset intervjuud piirkonnast ja mujalt pärit üksikisikutega, kes on seotud Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni aruteludega ja/või uuringutega alates 1995. aastast (kohtumised piirkonnas, asjaomaste rahvusvaheliste kohtumiste ja konverentsi raames, Skype'i ja/või telefoni teel); |
| --- | --- | --- |

II etapp:

projekti teine etapp keskendub suhtlemisele asjaomaste isikute, ekspertide, teadlaste ja poliitikauurijatega ning piirkonnas asuvate institutsioonidega, et hankida ideid ja seisukohti I etapis kindlaks tehtud küsimuste ja teemade kohta ning kinnitada kirjeldav aruanne massihävitusrelvavaba tsooniga seotud jõupingutuste kohta ajavahemikul 1995–2015. Põhitegevused hõlmavad järgmist:

—

kuni 50 individuaalset intervjuud piirkonnast ja mujalt pärit üksikisikutega, kes on seotud Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni aruteludega ja/või uuringutega alates 1995. aastast (kohtumised piirkonnas, asjaomaste rahvusvaheliste kohtumiste ja konverentsi raames, Skype'i ja/või telefoni teel);

| — | kuni kuus väikeste uurimisinstituutide vahendatud kohtumist asjakohaste ekspertidega (kuni 25) piirkonnas, et: a) kinnitada ja täpsustada kirjeldava aruande kavandi teksti, sealhulgas põhifakte ja kuupäevi; b) hankida seisukohti prioriteetsete küsimuste, takistuste, väljakutsete ja võimaluste kohta edusammude tegemiseks tsooni puhul ning c) uurida viise, mille abil on võimalik ületada kindlaks tehtud takistused ja väljakutsed, et võimaldada mõningast edasiliikumist Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni ja piirkonna julgeolekuga seotud küsimustes. Kava kohaselt toimuvad kohtumised Egiptuses (Kairo), Jordaanias (Amman), Iraanis (Teheran), Liibanonis (Beirut) ja Kuveidis. |
| --- | --- |

—

kuni kuus väikeste uurimisinstituutide vahendatud kohtumist asjakohaste ekspertidega (kuni 25) piirkonnas, et: a) kinnitada ja täpsustada kirjeldava aruande kavandi teksti, sealhulgas põhifakte ja kuupäevi; b) hankida seisukohti prioriteetsete küsimuste, takistuste, väljakutsete ja võimaluste kohta edusammude tegemiseks tsooni puhul ning c) uurida viise, mille abil on võimalik ületada kindlaks tehtud takistused ja väljakutsed, et võimaldada mõningast edasiliikumist Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni ja piirkonna julgeolekuga seotud küsimustes. Kava kohaselt toimuvad kohtumised Egiptuses (Kairo), Jordaanias (Amman), Iraanis (Teheran), Liibanonis (Beirut) ja Kuveidis.

Peamised väljundid hõlmavad järgmist:

| — | UNIDIRi aruande, mis käsitleb massihävitusrelvavaba tsooni algatust Lähis-Idas, täiskavand; |
| --- | --- |

—

UNIDIRi aruande, mis käsitleb massihävitusrelvavaba tsooni algatust Lähis-Idas, täiskavand;

| — | UNIDIRi koostatud ülevaade põhiteemadest ja -takistustest, sealhulgas praeguste ja/või tulevaste algatustega seotud ideed ja seisukohad võimalike edasiste sammude kohta, mis on kindlaks tehtud teadusuuringute ja eksperdiarutelude käigus; |
| --- | --- |

—

UNIDIRi koostatud ülevaade põhiteemadest ja -takistustest, sealhulgas praeguste ja/või tulevaste algatustega seotud ideed ja seisukohad võimalike edasiste sammude kohta, mis on kindlaks tehtud teadusuuringute ja eksperdiarutelude käigus;

| — | projekti võrdlusrühma teisel kohtumisel tehakse kokkuvõte ja hinnatakse projekti edusamme ning kinnitatakse UNIDIRi ülevaade põhiküsimustest; |
| --- | --- |

—

projekti võrdlusrühma teisel kohtumisel tehakse kokkuvõte ja hinnatakse projekti edusamme ning kinnitatakse UNIDIRi ülevaade põhiküsimustest;

| — | tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi raames korraldatakse eriüritus; |
| --- | --- |

—

tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi raames korraldatakse eriüritus;

| — | 2020. aastal ÜRO peakorteris New Yorgis korraldatav kohtumine, et tutvustada asjakohast värsket teavet ja järeldusi projekti kohta ÜRO liikmesriikidele ja muudele asjakohastele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

—

2020. aastal ÜRO peakorteris New Yorgis korraldatav kohtumine, et tutvustada asjakohast värsket teavet ja järeldusi projekti kohta ÜRO liikmesriikidele ja muudele asjakohastele sidusrühmadele;

| — | seminar Al-'Aqabah's (Jordaania), et ajakohastada teavet seniste edusammude kohta ÜRO peasekretäri konverentsi protsessis ja arutada, millised on need prioriteetsed valdkonnad, mille poole püüelda järgmistel kohtumistel. |
| --- | --- |

—

seminar Al-'Aqabah's (Jordaania), et ajakohastada teavet seniste edusammude kohta ÜRO peasekretäri konverentsi protsessis ja arutada, millised on need prioriteetsed valdkonnad, mille poole püüelda järgmistel kohtumistel.

| III etapp: | projekti viimane etapp hõlmab kirjeldava aruande viimistlemist, et UNIDIR saaks selle avaldada. Selle perioodi jooksul ja tuginedes II etapis tehtud terviklikele kokkuvõtetele ja analüüsidele, korraldatakse projekti raames kaks viimast, mitut sidusrühma hõlmavat seminari, et arutada kokkuvõtet edasiste sammude valikutest ja sellekohastest soovitustest.
  Põhitegevused hõlmavad järgmist:






  — | ülejäänud infodokumentide avaldamine, milles esitatakse need võimalused ja seisukohad, mis on kindlaks määratud potentsiaalselt paljulubavatena, et laiendada piirkondlikku julgeolekualast koostööd, muu hulgas massihävitusrelvavaba tsooni kaudu Lähis-Idas, ning asjakohased kaalutlused poliitikakujundajatele; |
| --- | --- | --- |

III etapp:

projekti viimane etapp hõlmab kirjeldava aruande viimistlemist, et UNIDIR saaks selle avaldada. Selle perioodi jooksul ja tuginedes II etapis tehtud terviklikele kokkuvõtetele ja analüüsidele, korraldatakse projekti raames kaks viimast, mitut sidusrühma hõlmavat seminari, et arutada kokkuvõtet edasiste sammude valikutest ja sellekohastest soovitustest.

Põhitegevused hõlmavad järgmist:

—

ülejäänud infodokumentide avaldamine, milles esitatakse need võimalused ja seisukohad, mis on kindlaks määratud potentsiaalselt paljulubavatena, et laiendada piirkondlikku julgeolekualast koostööd, muu hulgas massihävitusrelvavaba tsooni kaudu Lähis-Idas, ning asjakohased kaalutlused poliitikakujundajatele;

| — | ürituste (paneelsõnavõtud ja -arutelud) käivitamine Genfis, Brüsselis ja Washingtonis, et teha avalikuks UNIDIRi kirjeldav aruanne ja järeldused; |
| --- | --- |

—

ürituste (paneelsõnavõtud ja -arutelud) käivitamine Genfis, Brüsselis ja Washingtonis, et teha avalikuks UNIDIRi kirjeldav aruanne ja järeldused;

| — | kaks seminari, millest võtavad osa eksperdid ja ametnikud, kes tegutsevad ad personam; need korraldatakse sõltuvalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi tulemustest ja asjakohastest aruteludest Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni käsitlevatel ÜRO konverentsidel. Võimalikeks asukohtadeks on Kairo (Egiptus) ja Rooma (Itaalia). |
| --- | --- |

—

kaks seminari, millest võtavad osa eksperdid ja ametnikud, kes tegutsevad ad personam; need korraldatakse sõltuvalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi tulemustest ja asjakohastest aruteludest Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni käsitlevatel ÜRO konverentsidel. Võimalikeks asukohtadeks on Kairo (Egiptus) ja Rooma (Itaalia).

Peamised väljundid hõlmavad järgmist:

| — | kirjeldav aruanne Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni kohta, millega saab vabalt tutvuda UNIDIRi veebisaidil ning sisaldab peamist ajakava, lisasid ja andmeid; |
| --- | --- |

—

kirjeldav aruanne Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni kohta, millega saab vabalt tutvuda UNIDIRi veebisaidil ning sisaldab peamist ajakava, lisasid ja andmeid;

| — | kuni viis infodokumenti konkreetsete aspektide, võimaluste ja seisukohtade kohta seoses Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooniga; |
| --- | --- |

—

kuni viis infodokumenti konkreetsete aspektide, võimaluste ja seisukohtade kohta seoses Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooniga;

| — | kaks seminari kokkuvõtet, mida jagatakse asjaomaste ametnike, ametiasutuste ja mitmepoolsete protsessidega, kirjeldades Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooniga seotud väljavaateid, seisukohti ja edasiliikumise võimalusi. |
| --- | --- |

—

kaks seminari kokkuvõtet, mida jagatakse asjaomaste ametnike, ametiasutuste ja mitmepoolsete protsessidega, kirjeldades Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooniga seotud väljavaateid, seisukohti ja edasiliikumise võimalusi.

Selle projekti raames kasutatakse eri meetodeid, sealhulgas kirjanduse võrdlevat läbivaatamist ja analüüsi, avalikest allikatest pärit dokumendikogu ja analüüsi ning suulisi intervjuusid. Viimaste puhul järgitakse standardseid uurimismenetlusi, sealhulgas palutakse intervjueeritavalt allkirjastatud nõusolekut salvestamiseks, intervjueeritavaga tehtud kirjalike aruannete või kokkuvõtete läbivaatamiseks faktide tõesuse tagamise eesmärgil ning nõusolekut selle kohta, et vastavalt standardsele intervjuude läbiviimise protokollile ei jagata suulise intervjuu salvestusi või aruandeid ilma intervjueeritava sõnaselge nõusolekuta. Avatud allikatest ja pärimuse projektist pärit aruanded ja üksikasjad vaadatakse süvitsi läbi faktide tõesuse tagamiseks.

Kõik kohtumised, mida korraldatakse käesoleva projekti raames, toimuvad vastavalt Chatham House'i põhimõtetele.

Kõik projektimaterjalid, sealhulgas avalikest allikatest pärit ja suulised materjalid, arhiveeritakse digitaalselt ja UNIDIR säilitab need kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. UNIDIRi stiilijuhiseid ja kvaliteedi tagamise protsesse kohaldatakse kõikidele publikatsioonidele, sealhulgas välisekspertide hinnangule käsikirjakavandite kohta.

4)   Projekti koosseis

Käesolevat projekti juhib projektijuht, kellel on vajalikud teadmised ja kogemused piirkonna ja sellega seotud massihävitusrelvade küsimustes. Projektiliidril on lai võrgustik ja ta on piirkonnas kõrgel positsioonil. Projektliider on aruandekohuslane UNIDIRi direktori ees, ta koordineerib projekti meeskonda, juhib ettevalmistusi kirjeldava aruande koostamiseks massihävitusrelvavaba tsooni protsesside kohta alates 1995. aastast ning juhib ja juhatab ekspertide ja endiste ametnike kaasamise protsessi ning seisukohtade kogumist minevikus tehtud jõupingutuste ja praeguste väljavaadete kohta tsooniga seoses.

Tööle võetakse täistööajaga projektijuht ja teadur, kes juhatab ja korraldab asjakohast kirjanduse läbivaatamist, dokumentide kogumist ja suuliste intervjuude tegemist. Projektijuhil ja teaduril on a) teaduskraad vastavas valdkonnas (Lähis-Ida, rahvusvaheline julgeolek ja/või massihävitusrelvadega seotud küsimused), suurepärased teadmised Lähis-Idast, vastav keeleoskus ja soliidne publikatsioonide loetelu; b) tõendatud kogemused kvaliteetse, erapooletu ja arvestatava teadustöö tegemise vallas ning suurepärane suhtlusoskus ning c) ta etendab juhtivat rolli kokkuvõtlike aruannete koostamisel seisukohtade kohta, mis käsitlevad aruande põhjal selgunud küsimusi ja arenguvõimalusi.

Vanemteadur, kes töötab osalise tööajaga (50 %), annab suuniseid, teadmisi ja nõu projektiliidrile ja projektijuhile ja teadurile ning aitab kaasa jutustava kokkuvõtte koostamisele ja sõnastamisele. Vanemteaduril on põhjalikud teadmised ja kogemused Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomise jõupingutuste kohta.

Projekti jaoks luuakse 4–5 inimesest koosnev võrdlusrühm, mis annab projektile nõu ja suuniseid, vaatab läbi publikatsioonide kavandeid, aitab luua kontakte asjaomaste ekspertide ja instituutidega ning osaleb piirkonnas toimuvatel kohtumistel ja ekspertidega peetavatel dialoogidel. Need inimesed valitakse vastavalt nende eksperditeadmistele ja teadmistele algatuste kohta, mis on seotud Lähis-Ida massihävitusrelvavaba tsooni loomisega ning nad osalevad ad personam. Neile hüvitatakse reisikulud ja nad saavad päevarahasid, kui osalevad projektiga seotud tegevustes, ning väikest honorari.

Pidades silmas asjaolu, et reisimist ja suhtlemist laia ja mitmekesise ekspertide võrgustikuga saab olema palju, võetakse projekti jaoks tööle meeskonna assistent, kes toetab administreerimist ja logistikat, sealhulgas piirkonda reisimist ja kohapeal reisimist, korraldab kohtumisi ja haldab ÜRO ressursihaldusprogrammi (Umoja) finants- ja administratiivprotsesse. Ideaaljuhul oskab meeskonna assistent rääkida araabia keelt.

Projekti praktikant, kes töötab osalise tööajaga (50 %), abistab projekti dokumentide kogumisel ja läbivaatamisel, faktide kontrollimisel, asjakohaste andmetabelite ja loetelude koostamisel ja arhiveerimisel.

III.   Projekti üldjuhtimine ja järelevalve

Käesolev projekt teostatakse UNIDIRi egiidi all. UNIDIR on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames autonoomne asutus, mis asutati 1980. aastal eesmärgiga viia läbi sõltumatuid teadusuuringuid desarmeerimis- ja sellega seotud probleemide vallas, eeskätt seoses rahvusvahelise julgeoleku küsimustega. Instituut asub Genfis ning instituudil on üleilmne maine ja pikaajalised eksperditeadmised massihävitusrelvade küsimuses, sealhulgas märkimisväärne institutsiooniline mälu ja arhiiv desarmeerimisprotsesside kohta, sealhulgas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu ja tuumarelvavabade tsoonide kohta kogu maailmas; institutsioon on avaldanud märkimisväärsel hulgal publikatsioone, mis kõik on avalikult kättesaadavad ja veebis tasuta ligipääsetavad.

UNIDIRi ülesannete üks oluline komponent on kutsuda kokku ja hõlbustada mitteametlikku dialoogi mitmesuguste ekspertide vahel desarmeerimisküsimustes alates massihävitusrelvadest lõpetades uute ja tekkivate relvatehnoloogiatega. Seetõttu on UNIDIRil lai võrgustik, millele tugineda, ja kogemused kohtumiste korraldamisel Genfis ja mujal ning kokkuvõtlike aruannete ja järelaruannete koostamisel.

UNIDIRi juhib järelevalvenõukogu, mis on samuti desarmeerimisküsimuste nõuandekogu, kelle ees UNIDIRi direktor on aruandekohuslane. Järelevalvenõukogus on esindatud mitmed eksperdirühmad kogu maailmast, kes kõik tegutsevad ad personam ja kohtuvad kaks korda aastas, et vaadata läbi UNIDIRi sisuline tegevus ja finantstehingud. Järelevalvenõukogu esitab kord aastas aruande oma töö kohta ÜRO peasekretärile. UNIDIRi direktor vastutab UNIDIRi korraldamise, juhtimise ja administreerimise eest, sealhulgas teadusuuringute sisuliste väljundite ning instituudi finants- ja administratiivprotsesside eest.

Kuigi UNIDIR on autonoomne organisatsioon, järgib see ÜRO finantsreegleid ja - norme ning organisatsiooni rahalisi vahendeid auditeerib ÜRO audiitorkomisjon. Kõiki projekti rahalisi vahendeid administreeritakse ja hallatakse Umoja kaudu ning need vaadatakse läbi kord kvartalis. UNIDIR annab aru individuaalsete projekti edusammude ja rahaliste vahendite kohta asjakohastele rahastajatele vähemalt kord aastas ja kuni kord kvartalis, sõltuvalt iga rahastaja nõudmistest.

---

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/73 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/73

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/939,

6. juuni 2019,

millega määratakse väljastavad üksused, mille ülesanne on käitada süsteemi kordumatute identifitseerimistunnuste (UDI) määramiseks meditsiiniseadmete valdkonnas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrust (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ, (1) eelkõige selle artikli 27 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrust (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL, (2) eelkõige selle artikli 24 lõike 2 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2017/745 artikli 27 lõikega 1 ja määruse (EL) 2017/746 artikli 24 lõikega 1 luua kordumatu identifitseerimissüsteem (UDI süsteem) teatavate meditsiiniseadmete jaoks, mis kuuluvad nimetatud määruste kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2017/745 artikli 27 lõikega 1 ja määruse (EL) 2017/746 artikli 24 lõikega 1 luua kordumatu identifitseerimissüsteem (UDI süsteem) teatavate meditsiiniseadmete jaoks, mis kuuluvad nimetatud määruste kohaldamisalasse.

| (2) | Enne UDI süsteemi kuuluva seadme turule laskmist on tootjal kohustus määrata seadmele ja vajadusel ka kõigile järgmise tasandi pakenditele kordumatu identifitseerimistunnus (UDI). Kordumatu identifitseerimistunnus peab olema loodud kooskõlas reeglitega, mille on kehtestanud komisjoni poolt UDIde määramise süsteemi käitajaks määratud väljastav üksus. Tootjad saavad kasutada üksnes komisjoni määratud väljastavate üksuste pakutavaid kodeerimisstandardeid. |
| --- | --- |

(2)

Enne UDI süsteemi kuuluva seadme turule laskmist on tootjal kohustus määrata seadmele ja vajadusel ka kõigile järgmise tasandi pakenditele kordumatu identifitseerimistunnus (UDI). Kordumatu identifitseerimistunnus peab olema loodud kooskõlas reeglitega, mille on kehtestanud komisjoni poolt UDIde määramise süsteemi käitajaks määratud väljastav üksus. Tootjad saavad kasutada üksnes komisjoni määratud väljastavate üksuste pakutavaid kodeerimisstandardeid.

| (3) | Määruse (EL) 2017/745 artikli 27 lõikes 2 ja määruse (EL) 2017/746 artikli 24 lõikes 2 on sätestatud kriteeriumid, mida väljastavad üksused peavad täitma enne, kui neid saab määrata käitama UDIde määramise süsteemi vastavalt kõnealusele määrusele. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2017/745 artikli 27 lõikes 2 ja määruse (EL) 2017/746 artikli 24 lõikes 2 on sätestatud kriteeriumid, mida väljastavad üksused peavad täitma enne, kui neid saab määrata käitama UDIde määramise süsteemi vastavalt kõnealusele määrusele.

| (4) | Konkursikutse väljastavatele üksustele, kes on huvitatud sellest, et nad määratakse käitama UDIde määramise süsteemi vastavalt määrusele (EL) 2017/745 ja UDIde määramise süsteemi vastavalt määrusele (EL) 2017/746, algatati komisjoni veebisaidil 21. detsembril 2018 (3), tähtajaga 25. jaanuar 2019. Laekus neli taotlust. Komisjon on hinnanud kõiki neid taotlusi ja jõudnud järeldusele, et asjaomased üksused vastavad mõlema määruse asjakohastele määramiskriteeriumidele. Konsulteeriti ka meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga, kes ei esitanud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(4)

Konkursikutse väljastavatele üksustele, kes on huvitatud sellest, et nad määratakse käitama UDIde määramise süsteemi vastavalt määrusele (EL) 2017/745 ja UDIde määramise süsteemi vastavalt määrusele (EL) 2017/746, algatati komisjoni veebisaidil 21. detsembril 2018 (3), tähtajaga 25. jaanuar 2019. Laekus neli taotlust. Komisjon on hinnanud kõiki neid taotlusi ja jõudnud järeldusele, et asjaomased üksused vastavad mõlema määruse asjakohastele määramiskriteeriumidele. Konsulteeriti ka meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga, kes ei esitanud vastuväiteid.

| (5) | Seepärast tuleks määrata käesoleva otsuse lisas loetletud üksused UDIde määramise süsteemi käitajateks vastavalt määrusele (EL) 2017/745 ja UDIde määramise süsteemi käitajateks vastavalt määrusele (EL) 2017/746. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrata käesoleva otsuse lisas loetletud üksused UDIde määramise süsteemi käitajateks vastavalt määrusele (EL) 2017/745 ja UDIde määramise süsteemi käitajateks vastavalt määrusele (EL) 2017/746.

| (6) | Käesoleva otsuse sätted on tihedalt seotud, sest nii määruses (EL) 2017/745 kui ka määruses (EL) 2017/746 käsitletakse meditsiiniseadmeid ja mõlema määruse kohased UDI süsteemid on omavahel tihedalt seotud ja nende suhtes kehtivad ühesugused nõuded. Kuna samad väljastavad üksused määratakse käitama UDIde määramise süsteemi nii määruse (EL) 2017/745 kohaselt kui ka UDIde määramise süsteemi määruse (EL) 2017/746 kohaselt, on soovitav mõlema määruse kohast määramist käsitleda ühes otsuses, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse sätted on tihedalt seotud, sest nii määruses (EL) 2017/745 kui ka määruses (EL) 2017/746 käsitletakse meditsiiniseadmeid ja mõlema määruse kohased UDI süsteemid on omavahel tihedalt seotud ja nende suhtes kehtivad ühesugused nõuded. Kuna samad väljastavad üksused määratakse käitama UDIde määramise süsteemi nii määruse (EL) 2017/745 kohaselt kui ka UDIde määramise süsteemi määruse (EL) 2017/746 kohaselt, on soovitav mõlema määruse kohast määramist käsitleda ühes otsuses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Väljastavate üksuste määramine

Käesoleva otsuse lisas loetletud väljastavad üksused määratakse käitama UDIde määramise süsteemi vastavalt määrusele (EL) 2017/745 ja UDIde määramise süsteemi vastavalt määrusele (EL) 2017/746.

Artikkel 2

Määramise tingimused

1.   Artikli 1 alusel tehtud määramised kehtivad viis aastat alates 27. juunist 2019. Selle ajavahemiku lõpus võib iga kõnealust määramist pikendada veel viieks aastaks, kui väljastav asutus vastab endiselt määramise kriteeriumidele ja määramise tingimustele.

2.   Komisjon võib igal ajal peatada või tühistada väljastava üksuse määramise vastavalt artiklile 1, kui ta leiab, et üksus ei vasta enam määruse (EL) 2017/745 artikli 27 lõike 2 esimeses lõigus või määruse (EL) 2017/746 artikli 24 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud määramiskriteeriumidele.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 6. juuni 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 117, 5.5.2017, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 117, 5.5.2017, lk 176.

2

(3)  Kutse avaldati veebisaidil https://ec.europa.eu/growth/content/call-applications-view-designation-udi-issuing-entities-accordance-article-272-regulation-eu_et

3

---

LISA

Selliste väljastavate üksuste loetelu, kes on määratud käitama UDIde määramise süsteemi vastavalt määrusele (EL) 2017/745 ja UDIde määramise süsteemi vastavalt määrusele (EL) 2017/746

| a) | GS1 AISBL |
| --- | --- |

a)

GS1 AISBL

| b) | Health Industry Business Communications Council (HIBCC) |
| --- | --- |

b)

Health Industry Business Communications Council (HIBCC)

| c) | ICCBBA |
| --- | --- |

c)

ICCBBA

| d) | Informationstelle für Arzneispezialitäten – IFA GmbH |
| --- | --- |

d)

Informationstelle für Arzneispezialitäten – IFA GmbH

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/76 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/76

---

EUROOPA – VAHEMERE PIIRKONNA SOODUSPÄRITOLUREEGLITE PIIRKONDLIKU KONVENTSIOONI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2017,

16. mai 2017,

millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni II liite sätteid, võttes kasutusele võimaluse tollimaksu tagastamiseks ja täielikuks kumulatsiooniks kaubanduses, mis kuulub Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (CEFTA) alla, mille osalised on Moldova Vabariik ning Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid [2019/940]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikku konventsiooni (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et II liites sätestatakse teatavate konventsiooniosaliste vahel kohaldatavad erisätted, mis kalduvad kõrvale I liite sätetest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et II liites sätestatakse teatavate konventsiooniosaliste vahel kohaldatavad erisätted, mis kalduvad kõrvale I liite sätetest.

| (2) | Konventsiooni II liite artikli 1 kohaselt võivad konventsiooniosalised omavahelises kahepoolses kaubavahetuses kohaldada erisätteid, mis erinevad konventsiooni I liite sätetest. Kõnealused erisätted on sätestatud II liite lisades. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni II liite artikli 1 kohaselt võivad konventsiooniosalised omavahelises kahepoolses kaubavahetuses kohaldada erisätteid, mis erinevad konventsiooni I liite sätetest. Kõnealused erisätted on sätestatud II liite lisades.

| (3) | Serbia Vabariik, kes täidab esimehe ülesandeid tolli ja päritolureegleid käsitlevas allkomitees Moldova Vabariiki ning Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid riike (edaspidi „CEFTA osalised“) hõlmava Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (edaspidi „CEFTA“) raames, teavitas konventsiooni ühiskomitee sekretariaati Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu ühiskomitee 26. novembri 2015. aasta otsusest nr 3/2015, millega võetakse kasutusele võimalus tollimaksu tagastamiseks ja täielikuks kumulatsiooniks Moldova Vabariigi ning Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide vahelises kaubanduses. |
| --- | --- |

(3)

Serbia Vabariik, kes täidab esimehe ülesandeid tolli ja päritolureegleid käsitlevas allkomitees Moldova Vabariiki ning Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid riike (edaspidi „CEFTA osalised“) hõlmava Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (edaspidi „CEFTA“) raames, teavitas konventsiooni ühiskomitee sekretariaati Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu ühiskomitee 26. novembri 2015. aasta otsusest nr 3/2015, millega võetakse kasutusele võimalus tollimaksu tagastamiseks ja täielikuks kumulatsiooniks Moldova Vabariigi ning Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide vahelises kaubanduses.

| (4) | Konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktis a on sätestatud, et ühiskomitee peab ühehäälselt vastu võtma konventsiooni, sh selle liidete muudatused, |
| --- | --- |

(4)

Konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktis a on sätestatud, et ühiskomitee peab ühehäälselt vastu võtma konventsiooni, sh selle liidete muudatused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Konventsiooni II liidet, milles on sätestatud erandid konventsiooni I liite sätetest, muudetakse ja täiendatakse konventsiooni II liite XIII, G ja H lisaga, mis on esitatud käesoleva otsuse lisades.

Artikkel 2

Konventsiooni II liite XIII, G ja H lisades, mis on esitatud käesoleva otsuse lisades, kehtestatakse CEFTA osaliste vahelises kaubavahetuses tollimaksu tagastamise ja täieliku kumulatsiooni kohaldamise tingimused.

Artikkel 3

Lisad on käesoleva otsuse lahutamatud osad.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle ühiskomitees vastuvõtmise kuupäeval.

Kohaldamise kuupäev on 1. juuli 2019.

Brüssel, 16. mai 2017

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Péter KOVÀCS

---

(1)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

1

---

I LISA

Konventsiooni II liitesse lisatakse järgmine XIII lisa:

„XIII LISA

Kaubandus, mida hõlmab Kesk-Euroopa vabakaubandusleping (edaspidi „CEFTA“), kuhu kuuluvad Moldova Vabariik ning Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid

Artikkel 1

Päritolu kumulatsioonist väljajätmine

Tooted, mis on omandanud oma päritolu käesoleva lisa sätete kohaldamise kaudu, jäetakse I liite artiklis 3 sätestatud kumulatsioonist välja.

Artikkel 2

Päritolu kumulatsioon

I liite artikli 2 lõike 1 punkti b kohaldamisel käsitatakse Moldova Vabariigis või Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevates riikides (edaspidi „CEFTA osalised“) läbitud tööd või töötlust mis tahes muus CEFTA osalises läbitud töö või töötlusena, kui saadud või toodetud tooted läbivad hiljem töö või töötluse asjaomases osalises. Kui päritolustaatusega tooted on käesoleva sätte kohaselt saadud või toodetud kahes või enamas asjaomases lepinguosalises, loetakse need CEFTA osalisest pärinevateks üksnes juhul, kui töö ja töötlus on I liite artiklis 6 nimetatud toimingutest ulatuslikum.

Artikkel 3

Päritolutõendid

1.   Ilma et see piiraks I liite artikli 16 lõigete 4 ja 5 kohaldamist, annavad CEFTA osalise tolliasutused välja EUR.1 liikumissertifikaadi, kui asjaomaseid tooteid saab käsitada CEFTA osalisest pärit toodetena ja nende suhtes kohaldatakse käesoleva lisa artiklis 2 osutatud kumulatsiooni ning need vastavad I liite muudele tingimustele.

2.   Ilma et see piiraks I liite artikli 21 lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võib koostada päritoludeklaratsiooni, kui asjaomaseid tooteid saab käsitada CEFTA osalisest pärit toodetena ja nende suhtes kohaldatakse käesoleva lisa artiklis 2 viidatud kumulatsiooni ning need vastavad I liite muudele tingimustele.

Artikkel 4

Tarnija deklaratsioonid

1.   Kui CEFTA osaline väljastab liikumissertifikaadi EUR.1 või koostab päritoludeklaratsiooni päritolustaatusega toodete kohta, mille valmistamisel on kasutatud teiste CEFTA osaliste territooriumilt pärit kaupu, mis on läbinud töö või töötluse kõnealustes osalistes, kuid ei ole sooduspäritolustaatust saanud, võetakse arvesse käesoleva artikli kohaselt nende kaupade kohta tehtud tarnija deklaratsioone.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud tarnija deklaratsiooni käsitatakse tõendina selle kohta, et asjaomased tooted on läbinud CEFTA osalistes töö või töötluse, selleks et kindlaks määrata, kas tooteid, mille valmistamisel nimetatud kaupu kasutati, võib lugeda CEFTA osalistest pärinevateks ja I liite muudele tingimustele vastavateks toodeteks.

3.   Kui välja arvata käesoleva artikli lõikega 4 ette nähtud juhud, esitab tarnija iga kaubasaadetise kohta eraldi tarnija deklaratsiooni käesoleva liite G lisas sätestatud vormis paberilehel, mis on lisatud kaubaarvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile, milles kõnealuseid kaupu on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida.

4.   Kui tarnija tarnib konkreetsele kliendile regulaarselt kaupu, mille suhtes CEFTA osalistes toimunud töö või töötlus jääb eeldatavalt pikaks ajaks muutumatuks, võib ta mitme kaubasaadetise kohta esitada ühe deklaratsiooni (edaspidi „tarnija pikaajaline deklaratsioon“).

Tarnija pikaajalise deklaratsiooni kehtivusaeg on tavaliselt kuni üks aasta alates deklaratsiooni koostamise kuupäevast. Selle CEFTA osalise toll, kus deklaratsioon on koostatud, kehtestab tingimused, mille kohaselt võib rakendada pikemaid ajavahemikke.

Tarnija pikaajalise deklaratsiooni koostab tarnija käesoleva liite H lisas sätestatud vormis ja kirjeldab selles asjaomaseid kaupu piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Deklaratsioon esitatakse asjaomasele kliendile enne talle esimese deklaratsioonis käsitletud kaubasaadetise lähetamist või koos esimese saadetisega.

Tarnija teatab kliendile viivitamata, kui tarnija pikaajaline deklaratsioon tarnitavate kaupade suhtes enam ei kehti.

5.   Käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 nimetatud tarnija deklaratsioon trükitakse inglise keeles vastavalt selle CEFTA osalise siseriiklikule õigusele, kus deklaratsioon koostatakse, ning see peab kandma tarnija omakäelist originaalallkirja. Deklaratsioon võib olla ka käsitsi kirjutatud; sel juhul kasutatakse tinti ja trükitähti.

6.   Deklaratsiooni koostav tarnija on valmis igal ajal esitama selle CEFTA osalise tollile, kus deklaratsioon koostatakse, kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad deklaratsioonil esitatud andmete õigsust.

Artikkel 5

Lisadokumendid

Tarnija deklaratsiooni, kus tõendatakse tööd või töötlust, mille kasutatud materjalid on läbinud CEFTA osalistes, ja mis on koostatud ühes eespool nimetatud osalises, käsitatakse I liite artikli 16 lõikes 3 ja artikli 21 lõikes 5 ning käesoleva lisa artikli 4 lõikes 6 viidatud dokumendina, mida kasutatakse selleks, et tõendada, et EUR.1 liikumissertifikaadiga või päritoludeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib lugeda CEFTA osalisest pärinevateks ja I liite muudele nõuetele vastavateks toodeteks.

Artikkel 6

Tarnija deklaratsioonide säilitamine

Tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni koopiat ja kõigi arvete, saatelehtede või muude äridokumentide koopiaid, millele deklaratsioon on lisatud, samuti käesoleva lisa artikli 4 lõikes 6 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat.

Tarnija, kes koostab tarnija pikaajalise deklaratsiooni, säilitab selle deklaratsiooni, kõikide arvete, saatelehtede või selles deklaratsioonis nimetatud kaupu käsitlevate ja kliendile saadetud muude äridokumentide koopiaid ja käesoleva lisa artikli 4 lõikes 6 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat. See tähtaeg algab päeval, mil pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg lõpeb.

Artikkel 7

Halduskoostöö

Ilma et see piiraks I liite artiklite 31 ja 32 kohaldamist, abistavad CEFTA osalised käesoleva protokolli nõuetekohase kohaldamise tagamiseks üksteist oma vastavate tolliasutuste kaudu, kontrollides kaupade liikumissertifikaatide EUR.1, päritoludeklaratsioonide või tarnijate deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust.

Artikkel 8

Tarnija deklaratsioonide kontrollimine

1.   Järelkontrolli tarnija deklaratsioonide või tarnija pikaajaliste deklaratsioonide üle tehakse pisteliselt või siis, kui selle CEFTA osalise tollil, kus deklaratsiooni põhjal on välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või koostatud päritoludeklaratsioon, on tekkinud põhjendatud kahtlus dokumendi ehtsuses või seal esitatud andmete õigsuses.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 rakendamisel tagastab lõikes 1 nimetatud CEFTA osalise toll tarnija deklaratsiooni või tarnija pikaajalise deklaratsiooni ja arved, saatelehed või muud äridokumendid, mis käsitlevad deklaratsioonis märgitud kaupu, selle deklaratsiooni koostanud CEFTA osalise tollile, vajaduse korral kontrollitaotluse sisu ja vormi põhjendades.

Järelkontrolli taotluse toetuseks edastatakse kõik saadud dokumendid ja kogu teave, millest võib järeldada, et tarnija deklaratsioonis või tarnija pikaajalises deklaratsioonis esitatud andmed ei ole õiged.

3.   Kontrolli teostab selle CEFTA osalise toll, kus tarnija deklaratsioon või tarnija pikaajaline deklaratsioon koostati. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4.   Kontrolli tulemused teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas tarnija deklaratsioonis või tarnija pikaajalises deklaratsioonis esitatud teave on õige, ja need peavad võimaldama otsustada, kas ja millisel määral saab seda deklaratsiooni arvestada liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmisel või päritoludeklaratsioonide koostamisel.

Artikkel 9

Karistused

Karistus määratakse igale isikule, kes koostab või laseb koostada toodete sooduskohtlemise saamiseks valeandmeid sisaldava dokumendi.

Artikkel 10

Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

I liite artikli 14 lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata CEFTA osaliste vahelise kahepoolse kaubanduse suhtes.

---

II LISA

Konventsiooni II liitesse lisatakse järgmine G lisa:

„G LISA

Tarnija deklaratsioon kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse CEFTA osalises, kuid ei ole saanud sooduspäritolustaatust

Tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

TARNIJA DEKLARATSIOON

kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse CEFTA osalises, kuid ei ole saanud sooduspäritolustaatust

Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud kaupade tarnija, kinnitan, et:

| 1. | Dokumendis loetletud ja CEFTA osalises toodetud kaupade valmistamiseks on kasutatud järgmisi väljastpoolt CEFTA osaliste territooriumi pärit materjale:








  Tarnitud kaupade kirjeldus (1) | Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus | Kasutatud päritolustaatuseta materjali rubriik (2) | Kasutatud päritolustaatuseta materjali väärtus (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Koguväärtus | |

1.

Dokumendis loetletud ja CEFTA osalises toodetud kaupade valmistamiseks on kasutatud järgmisi väljastpoolt CEFTA osaliste territooriumi pärit materjale:

Tarnitud kaupade kirjeldus (1)

Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus

Kasutatud päritolustaatuseta materjali rubriik (2)

Kasutatud päritolustaatuseta materjali väärtus (3)

Koguväärtus

| 2. | Kõik teised CEFTA osalistes nende kaupade valmistamiseks kasutatud materjalid pärinevad CEFTA osalistest. |
| --- | --- |

2.

Kõik teised CEFTA osalistes nende kaupade valmistamiseks kasutatud materjalid pärinevad CEFTA osalistest.

| 3. | Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool CEFTA osalisi vastavalt Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni I liite artiklile 11 ja on seal saanud järgmise kogulisandväärtuse:






  Tarnitud kaupade kirjeldus
  ...
  ...
  ...
  ... | Väljaspool CEFTA osaliste territooriumi saadud kogulisandväärtus (4)

  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |
| | ...

  (koht ja kuupäev)

  ...
  ...
  ...

  (Tarnija aadress ja allkiri; lisaks sellele tuleb kirjutada loetavalt allakirjutaja nimi) |

3.

Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool CEFTA osalisi vastavalt Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni I liite artiklile 11 ja on seal saanud järgmise kogulisandväärtuse:

Tarnitud kaupade kirjeldus

...

...

...

...

Väljaspool CEFTA osaliste territooriumi saadud kogulisandväärtus (4)

...

...

...

...

...

(koht ja kuupäev)

...

...

...

(Tarnija aadress ja allkiri; lisaks sellele tuleb kirjutada loetavalt allakirjutaja nimi)

---

(1)  Kui arve, saateleht või muu dokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, käsitleb mitut liiki kaupa või kaupu, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab tarnija neid selgelt eristama.

1

Näide

Dokument hõlmab erinevaid rubriiki 8501 kuuluvaid elektrimootoreid, mida kasutatakse rubriiki 8450 kuuluvate pesumasinate valmistamisel. Mootorite valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide liik ja väärtus võivad mudeliti erineda. Seetõttu tuleb mudelid loetleda eraldi esimeses veerus ja teistes veergudes esitada andmed iga mudeli kohta, et pesumasinate tootja saaks sõltuvalt kasutatud mootori mudelist õigesti hinnata iga oma kauba päritolustaatust.

(2)  Nendes veergudes nõutud andmed tuleb esitada üksnes vajaduse korral.

2

Näited

Reegel ex grupi 62 rõivaste kohta lubab kasutada päritolustaatuseta lõnga. Seega kui Serbia rõivatootja kasutab Montenegrost imporditud kangast, mis on seal kootud päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui Montenegro tarnija kirjeldab oma deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali ning selle lõnga rubriigi ja väärtuse märkimine pole vajalik.

Tootja, kes valmistab rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta raudlattidest, peab teise veergu märkima „raudlatid“. Kui seda traati kasutatakse masinate valmistamiseks, mille suhtes on päritolureeglitega kindlaks määratud päritolustaatuseta materjalide väärtuse piirmäär, tuleb kolmandasse veergu märkida päritolustaatuseta lattide väärtus.

(3)  
  „Materjalide väärtus“ kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühes CEFTA osalises. Igat liiki päritolustaatuseta materjali puhul, mida on kasutatud, tuleb märkida täpne väärtus esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta.

3

(4)  
  „Kogulisandväärtus“ kõik väljaspool CEFTA osaliste territooriumi akumuleerunud kulud, kaasa arvatud kõigi seal lisatud materjalide väärtus. Esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta tuleb märkida täpne kogulisandväärtus, mis on saadud väljaspool CEFTA osaliste territooriumi.

4

---

III LISA

Konventsioon II liitesse lisatakse järgmine H lisa:

„H LISA

Tarnija pikaajaline deklaratsioon kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse CEFTA osalises, kuid ei ole saanud sooduspäritolustaatust

Tarnija pikaajaline deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

TARNIJA PIKAAJALINE DEKLARATSIOON

kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse CEFTA osalises, kuid ei ole saanud sooduspäritolustaatust

Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud ning regulaarselt ... (1) saadetavate kaupade tarnija, kinnitan, et:

| 1. | Dokumendis loetletud ja CEFTA osalises toodetud kaupade valmistamiseks on kasutatud järgmisi väljastpoolt CEFTA osaliste territooriumi pärit materjale:








  Tarnitud kaupade kirjeldus (2) | Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus | Kasutatud päritolustaatuseta materjali rubriik (3) | Kasutatud päritolustaatuseta materjali väärtus (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Koguväärtus | |

1.

Dokumendis loetletud ja CEFTA osalises toodetud kaupade valmistamiseks on kasutatud järgmisi väljastpoolt CEFTA osaliste territooriumi pärit materjale:

Tarnitud kaupade kirjeldus (2)

Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus

Kasutatud päritolustaatuseta materjali rubriik (3)

Kasutatud päritolustaatuseta materjali väärtus (4)

Koguväärtus

| 2. | Kõik teised CEFTA osalistes nende kaupade valmistamiseks kasutatud materjalid pärinevad CEFTA osalistest. |
| --- | --- |

2.

Kõik teised CEFTA osalistes nende kaupade valmistamiseks kasutatud materjalid pärinevad CEFTA osalistest.

| 3. | Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool CEFTA osalisi vastavalt Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni I liite artiklile 11 ja on seal saanud järgmise kogulisandväärtuse:






  Tarnitud kaupade kirjeldus | Väljaspool CEFTA osaliste territooriumi saadud kogulisandväärtus (5) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool CEFTA osalisi vastavalt Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni I liite artiklile 11 ja on seal saanud järgmise kogulisandväärtuse:

Tarnitud kaupade kirjeldus

Väljaspool CEFTA osaliste territooriumi saadud kogulisandväärtus (5)

Käesolev deklaratsioon kehtib nimetatud toodete kõikide edaspidiste saadetiste kohta... (kust)

... (kuhu) (6).

Kohustun ... (7). deklaratsiooni kehtivuse lõppemisest viivitamata teavitama.

| | ...

  (koht ja kuupäev)

  ...
  ...
  ...

  (Tarnija aadress ja allkiri; lisaks sellele tuleb kirjutada loetavalt allakirjutaja nimi) |
| --- | --- |

...

(koht ja kuupäev)

...

...

...

(Tarnija aadress ja allkiri; lisaks sellele tuleb kirjutada loetavalt allakirjutaja nimi)

---

(1)  Kliendi nimi ja aadress.

1

(2)  Kui arve, saateleht või muu dokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, käsitleb mitut liiki kaupa või kaupu, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab tarnija neid selgelt eristama.

2

Näide

Dokument hõlmab erinevaid rubriiki 8501 kuuluvaid elektrimootoreid, mida kasutatakse rubriiki 8450 kuuluvate pesumasinate valmistamisel. Mootorite valmistamisel kasutatud, ilma päritolustaatuseta materjalide liik ja väärtus võivad mudeliti erineda. Seetõttu tuleb mudelid loetleda eraldi esimeses veerus ja teistes veergudes esitada andmed iga mudeli kohta, et pesumasinate tootja saaks sõltuvalt kasutatud mootori mudelist õigesti hinnata iga oma kauba päritolustaatust.

(3)  Nendes veergudes nõutud andmed tuleb esitada üksnes vajaduse korral.

3

Näited

Reegel ex grupi 62 rõivaste kohta lubab kasutada päritolustaatuseta lõnga. Seega kui Serbia rõivatootja kasutab Montenegrost imporditud kangast, mis on seal kootud päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui Montenegro tarnija kirjeldab oma deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali ning selle lõnga rubriigi ja väärtuse märkimine pole vajalik. Tootja, kes valmistab rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta raudlattidest, peab teise veergu märkima „raudlatid“. Kui seda traati kasutatakse masinate valmistamiseks, mille suhtes on päritolureeglitega kindlaks määratud päritolustaatuseta materjalide väärtuse piirmäär, tuleb kolmandasse veergu märkida päritolustaatuseta lattide väärtus.

(4)  
  „Materjalide väärtus“ kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühes CEFTA osalises. Igat liiki päritolustaatuseta materjali puhul, mida on kasutatud, tuleb märkida täpne väärtus esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta.

4

(5)  
  „Kogulisandväärtus“ kõik väljaspool CEFTA osaliste territooriumi akumuleerunud kulud, kaasa arvatud kõigi seal lisatud materjalide väärtus. Esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta tuleb märkida täpne kogulisandväärtus, mis on saadud väljaspool CEFTA osaliste territooriumi.

5

(6)  Märkida kuupäevad. Tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg ei tohiks üldjuhul olla pikem kui 12 kuud vastavalt selle riigi tolliasutuse kehtestatud tingimustele, kus tarnija deklaratsioon koostatakse.

6

(7)  Kliendi nimi ja aadress.

7

---

Parandused

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/85 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/85

---

Bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate juhuvedu käsitlev kokkulepe (Interbusi kokkulepe) – parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 321, 26. november 2002
  )

(Eestikeelne eriväljaanne, 07. Transpordipoliitika, 7. köide, lk 138)

Leheküljel 144 artiklis 26

asendatakse

„Kokkulepe on allakirjutamiseks avatud alates 14. aprillist 2000 kuni 31. detsembrini 2000...“

järgmisega:

„Kokkulepe on allakirjutamiseks avatud alates 14. aprillist 2000 kuni 31. detsembrini 2001...“.

---