# Uradni list L 146/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 146 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 625. junij 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 146

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 625. junij 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/911 z dne 24. maja 2019 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Costers del Segre (ZOP)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/912 z dne 28. maja 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 650/2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike, strukture, seznama vsebine in datuma letne objave informacij, ki jih morajo razkriti pristojni organi v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/913 z dne 29. maja 2019 o podaljšanju dovoljenja za lantanov karbonat oktahidrat kot krmni dodatek za mačke in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 163/2008 (imetnik dovoljenja Bayer HealthCare AG) (
  1
  ) | 57 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/914 z dne 29. maja 2019 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod in manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesenje jajc (imetnik dovoljenja Huvepharma NV) (
  1
  ) | 60 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/915 z dne 4. junija 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 63 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/916 z dne 4. junija 2019 o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila na podlagi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za koledarsko leto 2019 | 98 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/917 z dne 4. junija 2019 o določitvi tehničnih specifikacij, ukrepov in drugih zahtev, potrebnih za sistem medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti v skladu s členom 25 Uredbe (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta | 100 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU, Euratom) 2019/918 predstavnikov vlad držav članic z dne 29. maja 2019 o imenovanju sodnikov Splošnega sodišča | 104 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/919 z dne 4. junija 2019 o harmoniziranih standardih za plovila za rekreacijo in osebna plovila, pripravljenih v podporo Direktivi 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta | 106 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 1/2019 Sveta ministrov AKP-EU z dne 23. maja 2019 o prenosu pooblastil za odločitev o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU na Odbor veleposlanikov AKP-EU [2019/920] | 114 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/911 z dne 24. maja 2019 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Costers del Segre (ZOP))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/912 z dne 28. maja 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 650/2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike, strukture, seznama vsebine in datuma letne objave informacij, ki jih morajo razkriti pristojni organi v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/913 z dne 29. maja 2019 o podaljšanju dovoljenja za lantanov karbonat oktahidrat kot krmni dodatek za mačke in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 163/2008 (imetnik dovoljenja Bayer HealthCare AG) (
  1
  )

1

57

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/914 z dne 29. maja 2019 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod in manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesenje jajc (imetnik dovoljenja Huvepharma NV) (
  1
  )

Bacillus licheniformis

1

60

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/915 z dne 4. junija 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

63

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/916 z dne 4. junija 2019 o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila na podlagi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za koledarsko leto 2019

98

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/917 z dne 4. junija 2019 o določitvi tehničnih specifikacij, ukrepov in drugih zahtev, potrebnih za sistem medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti v skladu s členom 25 Uredbe (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta

100

SKLEPI

*

Sklep (EU, Euratom) 2019/918 predstavnikov vlad držav članic z dne 29. maja 2019 o imenovanju sodnikov Splošnega sodišča

104

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/919 z dne 4. junija 2019 o harmoniziranih standardih za plovila za rekreacijo in osebna plovila, pripravljenih v podporo Direktivi 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta

106

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 1/2019 Sveta ministrov AKP-EU z dne 23. maja 2019 o prenosu pooblastil za odločitev o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU na Odbor veleposlanikov AKP-EU [2019/920]

114

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/897 z dne 12. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 748/2012 glede vključitve preverjanja skladnosti na podlagi tveganja v Prilogo I in izvajanja zahtev glede varstva okolja ( UL L 144, 3.6.2019 ) | 116 |

Popravki

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/897 z dne 12. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 748/2012 glede vključitve preverjanja skladnosti na podlagi tveganja v Prilogo I in izvajanja zahtev glede varstva okolja ( UL L 144, 3.6.2019 )

( UL L 144, 3.6.2019 )

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/911

z dne 24. maja 2019

o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Costers del Segre (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je proučila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Costers del Segre“, ki jo je Španija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je proučila vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Costers del Segre“, ki jo je Španija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (2) | Komisija je vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije (2), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije (2), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (3) | Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (4) | Spremembo specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Spremembo specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Costers del Segre“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. maja 2019

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL C 38, 31.1.2019. str. 6.

2

---

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/912

z dne 28. maja 2019

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 650/2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike, strukture, seznama vsebine in datuma letne objave informacij, ki jih morajo razkriti pristojni organi v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) ter zlasti člena 143(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 650/2014 (2) določa obliko, strukturo, seznam vsebine in datum letne objave informacij, ki jih morajo pristojni organi objaviti v skladu s členom 143 Direktive 2013/36/EU. Informacije, ki jih morajo pristojni organi objaviti v skladu z navedeno izvedbeno uredbo, bi bilo treba zdaj posodobiti, da se zagotovi skladnost s spremembami okvira za bonitetni nadzor institucij. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 650/2014 (2) določa obliko, strukturo, seznam vsebine in datum letne objave informacij, ki jih morajo pristojni organi objaviti v skladu s členom 143 Direktive 2013/36/EU. Informacije, ki jih morajo pristojni organi objaviti v skladu z navedeno izvedbeno uredbo, bi bilo treba zdaj posodobiti, da se zagotovi skladnost s spremembami okvira za bonitetni nadzor institucij.

| (2) | Pomembno je, da so informacije, ki jih objavijo pristojni organi, visokokakovostne in lahko primerljive. Člen 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 650/2014 bi bilo zato treba spremeniti, da se pojasni, da bi morali pristojni organi pripraviti zbirne statistične podatke le za institucije, ki so pod njihovim nadzorom, in za katero obdobje je treba poročati podatke. |
| --- | --- |

(2)

Pomembno je, da so informacije, ki jih objavijo pristojni organi, visokokakovostne in lahko primerljive. Člen 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 650/2014 bi bilo zato treba spremeniti, da se pojasni, da bi morali pristojni organi pripraviti zbirne statistične podatke le za institucije, ki so pod njihovim nadzorom, in za katero obdobje je treba poročati podatke.

| (3) | V Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 so določene predloge za objavo informacij o zakonih in drugih predpisih ter splošnih smernicah, sprejetih v vsaki državi članici. Navedeno prilogo bi bilo treba spremeniti, da se zagotovijo bolj koristne in ustrezne informacije o tem, kako pristojni organi izvajajo nadzor v svojih jurisdikcijah. |
| --- | --- |

(3)

V Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 so določene predloge za objavo informacij o zakonih in drugih predpisih ter splošnih smernicah, sprejetih v vsaki državi članici. Navedeno prilogo bi bilo treba spremeniti, da se zagotovijo bolj koristne in ustrezne informacije o tem, kako pristojni organi izvajajo nadzor v svojih jurisdikcijah.

| (4) | V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 so določene predloge za objavo informacij o opcijah in diskrecijskih pravicah, ki so na voljo v pravu Unije. Navedeno prilogo bi bilo treba spremeniti, da bi zajemala dodatne opcije in diskrecijske pravice, ki izhajajo iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 (3). Spremeniti bi jo bilo treba tudi zato, da se omogoči razlikovanje med prehodno ali stalno naravo teh opcij in diskrecijskih pravic ter da se omogoči razlikovanje med uporabo teh opcij in diskrecijskih pravic pri kreditnih institucijah na eni strani in investicijskih podjetjih na drugi strani. |
| --- | --- |

(4)

V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 so določene predloge za objavo informacij o opcijah in diskrecijskih pravicah, ki so na voljo v pravu Unije. Navedeno prilogo bi bilo treba spremeniti, da bi zajemala dodatne opcije in diskrecijske pravice, ki izhajajo iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 (3). Spremeniti bi jo bilo treba tudi zato, da se omogoči razlikovanje med prehodno ali stalno naravo teh opcij in diskrecijskih pravic ter da se omogoči razlikovanje med uporabo teh opcij in diskrecijskih pravic pri kreditnih institucijah na eni strani in investicijskih podjetjih na drugi strani.

| (5) | Izvajanje smernic EBA o postopku nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (SREP) (4) bi moralo biti bolj pregledno. Prilogo III k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 bi bilo zato treba spremeniti, da se vključi opis nadzornega pristopa k procesu ocenjevanja ustrezne notranje likvidnosti (internal liquidity adequacy assessment process – ILAAP). |
| --- | --- |

(5)

Izvajanje smernic EBA o postopku nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (SREP) (4) bi moralo biti bolj pregledno. Prilogo III k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 bi bilo zato treba spremeniti, da se vključi opis nadzornega pristopa k procesu ocenjevanja ustrezne notranje likvidnosti (internal liquidity adequacy assessment process – ILAAP).

| (6) | Izogibati bi se bilo treba prekrivanjem in izboljšati primerljivost zbirnih statističnih podatkov, ki jih objavijo pristojni organi. Prilogo IV k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 bi bilo zato treba spremeniti, da se upošteva raven bonitetne konsolidacije, ki jo uporabljajo institucije v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(6)

Izogibati bi se bilo treba prekrivanjem in izboljšati primerljivost zbirnih statističnih podatkov, ki jih objavijo pristojni organi. Prilogo IV k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 bi bilo zato treba spremeniti, da se upošteva raven bonitetne konsolidacije, ki jo uporabljajo institucije v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (7) | Da bi izboljšali kakovost objavljenih informacij in omogočili bolj smiselno primerjavo teh informacij, bi morale predloge v prilogah k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 vsebovati podrobne smernice in navodila. |
| --- | --- |

(7)

Da bi izboljšali kakovost objavljenih informacij in omogočili bolj smiselno primerjavo teh informacij, bi morale predloge v prilogah k Izvedbeni uredbi (EU) št. 650/2014 vsebovati podrobne smernice in navodila.

| (8) | Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ.

| (9) | EBA je opravil odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(9)

EBA je opravil odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (10) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 650/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 650/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 650/2014 se spremeni:

| (1) | v členu 5 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:
  „Pristojni organi vsako leto do 31. julija posodobijo informacije iz točke (d) člena 143(1) navedene direktive. Navedene informacije zajemajo predhodno koledarsko leto.
  Pristojni organi za institucije, ki so pod njihovim bonitetnim nadzorom, redno in v vsakem primeru najpozneje do 31. julija vsako leto posodobijo informacije iz točk (a) do (c) člena 143(1) navedene direktive, razen če se objavljene informacije niso spremenile.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 5 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:

„Pristojni organi vsako leto do 31. julija posodobijo informacije iz točke (d) člena 143(1) navedene direktive. Navedene informacije zajemajo predhodno koledarsko leto.

Pristojni organi za institucije, ki so pod njihovim bonitetnim nadzorom, redno in v vsakem primeru najpozneje do 31. julija vsako leto posodobijo informacije iz točk (a) do (c) člena 143(1) navedene direktive, razen če se objavljene informacije niso spremenile.“;

| (2) | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(2)

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi;

| (3) | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(3)

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi;

| (4) | Priloga III se nadomesti z besedilom Priloge III k tej uredbi; |
| --- | --- |

(4)

Priloga III se nadomesti z besedilom Priloge III k tej uredbi;

| (5) | Priloga IV se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Priloga IV se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. maja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 650/2014 z dne 4. junija 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike, strukture, seznama vsebine in datuma letne objave informacij, ki jih morajo razkriti pristojni organi v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 185, 25.6.2014, str. 1).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije (UL L 11, 17.1.2015, str. 1).

3

(4)  Smernice o skupnih postopkih in metodologijah za proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (SREP) z dne 19. decembra 2014, EBA/GL/2014/13.

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

6

---

PRILOGA I

PRAVILA IN SMERNICE

Seznam predlog

| Del 1 | Prenos Direktive 2013/36/EU |
| --- | --- |
| Del 2 | Odobritev modela |
| Del 3 | Izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev |
| Del 4 | Zmanjševanje kreditnega tveganja |
| Del 5 | Posebne zahteve glede razkritij, ki se uporabljajo za institucije |
| Del 6 | Izvzetja glede uporabe bonitetnih zahtev |
| Del 7 | Kvalificirani deleži v kreditni instituciji |
| Del 8 | Regulativno in računovodsko poročanje |

Del 1

Prenos Direktive 2013/36/EU

Del 2

Odobritev modela

Del 3

Izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev

Del 4

Zmanjševanje kreditnega tveganja

Del 5

Posebne zahteve glede razkritij, ki se uporabljajo za institucije

Del 6

Izvzetja glede uporabe bonitetnih zahtev

Del 7

Kvalificirani deleži v kreditni instituciji

Del 8

Regulativno in računovodsko poročanje

Splošne opombe o izpolnjevanju predlog v Prilogi I

Pri objavljanju informacij o splošnih merilih in metodologijah pristojni organi ne razkrijejo nadzorniških ukrepov, namenjenih določenim institucijam, ne glede na to, ali so sprejeti v zvezi s posamezno institucijo ali skupino institucij.

DEL 1

Prenos Direktive 2013/36/EU

| | Prenos določb Direktive 2013/36/EU | Določbe Direktive 2013/36/EU | Povezave na nacionalno besedilo (1) | Sklicevanja na nacionalne določbe (2) | Na voljo v EN (D/N) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | | (dd/mm/llll) |
| 020 | I. | Predmet urejanja, področje uporabe ter opredelitev pojmov |

Prenos določb Direktive 2013/36/EU

Določbe Direktive 2013/36/EU

Povezave na nacionalno besedilo (1)

Sklicevanja na nacionalne določbe (2)

Na voljo v EN (D/N)

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

I.

Členi 1 do 3

030

| II. | Pristojni organi |
| --- | --- |

II.

Členi 4 do 7

040

| III. | Zahteve za dostop do dejavnosti kreditnih institucij |
| --- | --- |

III.

Členi 8 do 27

050

| 1. | Splošne zahteve za dostop do dejavnosti kreditnih institucij |
| --- | --- |

1.

Splošne zahteve za dostop do dejavnosti kreditnih institucij

Členi 8 do 21

060

| 2. | Kvalificirani delež v kreditni instituciji |
| --- | --- |

2.

Kvalificirani delež v kreditni instituciji

Členi 22 do 27

070

| IV. | Ustanovni kapital investicijskih podjetij |
| --- | --- |

IV.

Členi 28 do 32

080

| V. | Določbe o svobodi ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev |
| --- | --- |

V.

Členi 33 do 46

090

| 1. | Splošna načela |
| --- | --- |

1.

Splošna načela

Členi 33 do 34

100

| 2. | Pravica do ustanavljanja kreditnih institucij |
| --- | --- |

2.

Pravica do ustanavljanja kreditnih institucij

Členi 35 do 38

110

| 3. | Uveljavljanje svobode opravljanja storitev |
| --- | --- |

3.

Uveljavljanje svobode opravljanja storitev

Člen 39

120

| 4. | Pooblastila pristojnih organov države članice gostiteljice |
| --- | --- |

4.

Pooblastila pristojnih organov države članice gostiteljice

Členi 40 do 46

130

| VI. | Odnosi s tretjimi državami |
| --- | --- |

VI.

Členi 47 do 48

140

| VII. | Bonitetni nadzor |
| --- | --- |

VII.

Členi 49 do 142

150

| 1. | Načela bonitetnega nadzora |
| --- | --- |

1.

Načela bonitetnega nadzora

Členi 49 do 72

160

| 1.1 | Pristojnost in dolžnosti matičnih držav članic in držav članic gostiteljic |
| --- | --- |

1.1

Pristojnost in dolžnosti matičnih držav članic in držav članic gostiteljic

Členi 49 do 52

170

| 1.2 | Izmenjava informacij in poklicna skrivnost |
| --- | --- |

1.2

Izmenjava informacij in poklicna skrivnost

Členi 53 do 62

180

| 1.3 | Dolžnost oseb, odgovornih za zakonito preverjanje letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov |
| --- | --- |

1.3

Dolžnost oseb, odgovornih za zakonito preverjanje letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov

Člen 63

190

| 1.4 | Pooblastila za nadzor, pooblastila za naložitev kazni in pravica do pritožbe |
| --- | --- |

1.4

Pooblastila za nadzor, pooblastila za naložitev kazni in pravica do pritožbe

Členi 64 do 72

200

| 2. | Procesi pregledovanja |
| --- | --- |

2.

Procesi pregledovanja

Členi 73 do 110

210

| 2.1 | Proces ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala |
| --- | --- |

2.1

Proces ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala

Člen 73

220

| 2.2 | Ureditve, procesi in mehanizmi institucij |
| --- | --- |

2.2

Ureditve, procesi in mehanizmi institucij

Členi 74 do 96

230

| 2.3 | Proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja |
| --- | --- |

2.3

Proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja

Členi 97 do 101

240

| 2.4 | Nadzorniški ukrepi in pooblastila |
| --- | --- |

2.4

Nadzorniški ukrepi in pooblastila

Členi 102 do 107

250

| 2.5 | Raven uporabe |
| --- | --- |

2.5

Raven uporabe

Členi 108 do 110

260

| 3. | Nadzor na konsolidirani podlagi |
| --- | --- |

3.

Nadzor na konsolidirani podlagi

Členi 111 do 127

270

| 3.1 | Načela za izvajanje nadzora na konsolidirani podlagi |
| --- | --- |

3.1

Načela za izvajanje nadzora na konsolidirani podlagi

Členi 111 do 118

280

| 3.2 | Finančni holdingi, mešani finančni holdingi in mešani poslovni holdingi |
| --- | --- |

3.2

Finančni holdingi, mešani finančni holdingi in mešani poslovni holdingi

Členi 119 do 127

290

| 4. | Kapitalski blažilniki |
| --- | --- |

4.

Kapitalski blažilniki

Členi 128 do 142

300

| 4.1 | Blažilniki |
| --- | --- |

4.1

Blažilniki

Členi 128 do 134

310

| 4.2 | Določitev in izračun proticikličnega kapitalskega blažilnika |
| --- | --- |

4.2

Določitev in izračun proticikličnega kapitalskega blažilnika

Členi 135 do 140

320

| 4.3 | Ukrepi za ohranitev kapitala |
| --- | --- |

4.3

Ukrepi za ohranitev kapitala

Členi 141 do 142

330

| VIII. | Razkritje s strani pristojnih organov |
| --- | --- |

VIII.

Členi 143 do 144

340

| IX. | Spremembe Direktive 2002/87/ES |
| --- | --- |

IX.

Člen 150

350

| X. | Prehodne in končne določbe |
| --- | --- |

X.

Členi 151 do 165

360

| 1. | Prehodne določbe o nadzoru institucij, ki uveljavljajo svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev |
| --- | --- |

1.

Prehodne določbe o nadzoru institucij, ki uveljavljajo svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev

Členi 151 do 159

370

| 2. | Prehodne določbe za kapitalske blažilnike |
| --- | --- |

2.

Prehodne določbe za kapitalske blažilnike

Člen 160

380

| 3. | Končne določbe |
| --- | --- |

3.

Končne določbe

Členi 161 do 165

DEL 2

Odobritev modela

| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) |
| --- | --- | --- |
| | Opis pristopa |
| | Nadzorniški pristop za odobritev uporabe pristopa na podlagi notranjih bonitetnih ocen (pristop IRB) za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za kreditno tveganje |
| 020 | Minimalna dokumentacija, ki jo morajo predložiti institucije, ki nameravajo uporabljati pristop IRB. | [prosto besedilo] |
| 030 | Opis procesa ocenjevanja, ki ga izvaja pristojni organ (uporaba samoocenjevanja, zanašanje na zunanje revizorje in inšpekcijske preglede na kraju samem), in glavna merila ocenjevanja. | [prosto besedilo] |
| 040 | Oblika odločitev, ki jih sprejme pristojni organ, in sporočanje odločitev vlagateljem. | [prosto besedilo] |
| | Nadzorniški pristop za odobritev uporabe pristopa notranjih modelov (IMA) za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za tržno tveganje |
| 050 | Minimalna dokumentacija, ki jo morajo predložiti institucije, ki nameravajo uporabljati pristop IMA. | [prosto besedilo] |
| 060 | Opis procesa ocenjevanja, ki ga izvaja pristojni organ (uporaba samoocenjevanja, zanašanje na zunanje revizorje in inšpekcijske preglede na kraju samem), in glavna merila ocenjevanja. | [prosto besedilo] |
| 070 | Oblika odločitev, ki jih sprejme pristojni organ, in sporočanje odločitev vlagateljem. | [prosto besedilo] |
| | Nadzorniški pristop za odobritev uporabe metode notranjih modelov (IMM) za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za kreditno tveganje nasprotne stranke |
| 080 | Minimalna dokumentacija, ki jo morajo predložiti institucije, ki nameravajo uporabljati pristop IMM. | [prosto besedilo] |
| 090 | Opis procesa ocenjevanja, ki ga izvaja pristojni organ (uporaba samoocenjevanja, zanašanje na zunanje revizorje in inšpekcijske preglede na kraju samem), in glavna merila ocenjevanja. | [prosto besedilo] |
| 100 | Oblika odločitev, ki jih sprejme pristojni organ, in sporočanje odločitev vlagateljem. | [prosto besedilo] |
| | Nadzorniški pristop za odobritev uporabe naprednega pristopa za merjenje (pristop AMA) za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za operativno tveganje |
| 110 | Minimalna dokumentacija, ki jo morajo predložiti institucije, ki nameravajo uporabljati pristop AMA. | [prosto besedilo] |
| 120 | Opis procesa ocenjevanja, ki ga izvaja pristojni organ (uporaba samoocenjevanja, zanašanje na zunanje revizorje in inšpekcijske preglede na kraju samem), in glavna merila ocenjevanja. | [prosto besedilo] |
| 130 | Oblika odločitev, ki jih sprejme pristojni organ, in sporočanje odločitev vlagateljem. | [prosto besedilo] |

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

Opis pristopa

Nadzorniški pristop za odobritev uporabe pristopa na podlagi notranjih bonitetnih ocen (pristop IRB) za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za kreditno tveganje

020

Minimalna dokumentacija, ki jo morajo predložiti institucije, ki nameravajo uporabljati pristop IRB.

[prosto besedilo]

030

Opis procesa ocenjevanja, ki ga izvaja pristojni organ (uporaba samoocenjevanja, zanašanje na zunanje revizorje in inšpekcijske preglede na kraju samem), in glavna merila ocenjevanja.

[prosto besedilo]

040

Oblika odločitev, ki jih sprejme pristojni organ, in sporočanje odločitev vlagateljem.

[prosto besedilo]

Nadzorniški pristop za odobritev uporabe pristopa notranjih modelov (IMA) za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za tržno tveganje

050

Minimalna dokumentacija, ki jo morajo predložiti institucije, ki nameravajo uporabljati pristop IMA.

[prosto besedilo]

060

Opis procesa ocenjevanja, ki ga izvaja pristojni organ (uporaba samoocenjevanja, zanašanje na zunanje revizorje in inšpekcijske preglede na kraju samem), in glavna merila ocenjevanja.

[prosto besedilo]

070

Oblika odločitev, ki jih sprejme pristojni organ, in sporočanje odločitev vlagateljem.

[prosto besedilo]

Nadzorniški pristop za odobritev uporabe metode notranjih modelov (IMM) za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za kreditno tveganje nasprotne stranke

080

Minimalna dokumentacija, ki jo morajo predložiti institucije, ki nameravajo uporabljati pristop IMM.

[prosto besedilo]

090

Opis procesa ocenjevanja, ki ga izvaja pristojni organ (uporaba samoocenjevanja, zanašanje na zunanje revizorje in inšpekcijske preglede na kraju samem), in glavna merila ocenjevanja.

[prosto besedilo]

100

Oblika odločitev, ki jih sprejme pristojni organ, in sporočanje odločitev vlagateljem.

[prosto besedilo]

Nadzorniški pristop za odobritev uporabe naprednega pristopa za merjenje (pristop AMA) za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za operativno tveganje

110

Minimalna dokumentacija, ki jo morajo predložiti institucije, ki nameravajo uporabljati pristop AMA.

[prosto besedilo]

120

Opis procesa ocenjevanja, ki ga izvaja pristojni organ (uporaba samoocenjevanja, zanašanje na zunanje revizorje in inšpekcijske preglede na kraju samem), in glavna merila ocenjevanja.

[prosto besedilo]

130

Oblika odločitev, ki jih sprejme pristojni organ, in sporočanje odločitev vlagateljem.

[prosto besedilo]

DEL 3

Izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev

| | Uredba (EU) št. 575/2013 | Določbe | Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) |
| 020 | Člen 153(5) | Ali je pristojni organ objavil smernice, v katerih je opredelil način, na katerega naj bi institucije upoštevale dejavnike iz odstavka 5 člena 153 pri dodeljevanju uteži tveganja za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev? | [Da/Ne] |
| 030 | Če jih je, navedite sklicevanje na nacionalne smernice. | [sklicevanje na nacionalno besedilo] |
| 040 | So nacionalne smernice na voljo v angleščini? | [Da/Ne] |

Uredba (EU) št. 575/2013

Določbe

Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

Člen 153(5)

Ali je pristojni organ objavil smernice, v katerih je opredelil način, na katerega naj bi institucije upoštevale dejavnike iz odstavka 5 člena 153 pri dodeljevanju uteži tveganja za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev?

[Da/Ne]

030

Če jih je, navedite sklicevanje na nacionalne smernice.

[sklicevanje na nacionalno besedilo]

040

So nacionalne smernice na voljo v angleščini?

[Da/Ne]

DEL 4

Zmanjševanje kreditnega tveganja

| | Uredba (EU) št. 575/2013 | Določbe | Opis | Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) |
| 020 | Člen 201(2) | Objava seznama finančnih institucij, ki so primerni dajalci osebnega kreditnega zavarovanja, ali smernic za opredelitev teh finančnih institucij | Pristojni organi objavijo in vzdržujejo seznam finančnih institucij, ki so primerni dajalci osebnega kreditnega zavarovanja iz odstavka 1(f) člena 201 Uredbe (EU) št. 575/2013, ali smernice za določanje takšnih primernih dajalcev. | Seznam finančnih institucij ali smernice za njihovo določanje. | [prosto besedilo – predloži se lahko hiperpovezava do takega seznama ali smernic na spletni strani pristojnega organa] |
| 030 | Opis veljavnih bonitetnih zahtev | Pristojni organi objavijo opis veljavnih bonitetnih zahtev skupaj s seznamom primernih finančnih institucij ali smernicami za določanje teh finančnih institucij. | Podroben opis bonitetnih zahtev, ki jih uporablja pristojni organ. | [prosto besedilo] |
| 040 | Člen 227(2)(e) | Pogoj za uporabo prilagoditve za nestanovitnost po stopnji 0 % | Institucije lahko v okviru razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem uporabijo prilagoditev za nestanovitnost po stopnji 0 %, če se posel poravna v okviru sistema poravnave, uveljavljenega za to vrsto posla. | Podroben opis načina, na katerega pristojni organ šteje sistem poravnave za uveljavljen sistem. | [prosto besedilo] |
| 050 | Člen 227(2)(f) | Pogoj za uporabo prilagoditve za nestanovitnost po stopnji 0 % | Institucije lahko v okviru razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem uporabijo prilagoditev za nestanovitnost po stopnji 0 %, če je dokumentacija, ki pokriva pogodbo ali posel, standardna tržna dokumentacija za repo posle ali posle posoje/izposoje zadevnih vrednostnih papirjev. | Specifikacija dokumentacije, ki se šteje za standardno tržno dokumentacijo. | [prosto besedilo] |
| 060 | Člen 229(1) | Načela vrednotenja za zavarovanje z nepremičninami v okviru pristopa IRB | Nepremičnino lahko oceni neodvisni cenilec, in sicer po hipotekarni kreditni vrednosti ali po vrednosti, ki je nižja od hipotekarne kreditne vrednosti, v državah članicah, ki so v zakonih ali predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti. | Merila iz nacionalne zakonodaje za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti. | [prosto besedilo] |

Uredba (EU) št. 575/2013

Določbe

Opis

Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

Člen 201(2)

Objava seznama finančnih institucij, ki so primerni dajalci osebnega kreditnega zavarovanja, ali smernic za opredelitev teh finančnih institucij

Pristojni organi objavijo in vzdržujejo seznam finančnih institucij, ki so primerni dajalci osebnega kreditnega zavarovanja iz odstavka 1(f) člena 201 Uredbe (EU) št. 575/2013, ali smernice za določanje takšnih primernih dajalcev.

Seznam finančnih institucij ali smernice za njihovo določanje.

[prosto besedilo – predloži se lahko hiperpovezava do takega seznama ali smernic na spletni strani pristojnega organa]

030

Opis veljavnih bonitetnih zahtev

Pristojni organi objavijo opis veljavnih bonitetnih zahtev skupaj s seznamom primernih finančnih institucij ali smernicami za določanje teh finančnih institucij.

Podroben opis bonitetnih zahtev, ki jih uporablja pristojni organ.

[prosto besedilo]

040

Člen 227(2)(e)

Pogoj za uporabo prilagoditve za nestanovitnost po stopnji 0 %

Institucije lahko v okviru razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem uporabijo prilagoditev za nestanovitnost po stopnji 0 %, če se posel poravna v okviru sistema poravnave, uveljavljenega za to vrsto posla.

Podroben opis načina, na katerega pristojni organ šteje sistem poravnave za uveljavljen sistem.

[prosto besedilo]

050

Člen 227(2)(f)

Pogoj za uporabo prilagoditve za nestanovitnost po stopnji 0 %

Institucije lahko v okviru razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem uporabijo prilagoditev za nestanovitnost po stopnji 0 %, če je dokumentacija, ki pokriva pogodbo ali posel, standardna tržna dokumentacija za repo posle ali posle posoje/izposoje zadevnih vrednostnih papirjev.

Specifikacija dokumentacije, ki se šteje za standardno tržno dokumentacijo.

[prosto besedilo]

060

Člen 229(1)

Načela vrednotenja za zavarovanje z nepremičninami v okviru pristopa IRB

Nepremičnino lahko oceni neodvisni cenilec, in sicer po hipotekarni kreditni vrednosti ali po vrednosti, ki je nižja od hipotekarne kreditne vrednosti, v državah članicah, ki so v zakonih ali predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti.

Merila iz nacionalne zakonodaje za ocenjevanje hipotekarne kreditne vrednosti.

[prosto besedilo]

DEL 5

Posebne zahteve glede razkritij, ki se uporabljajo za institucije

| | Direktiva 2013/36/EU | Uredba (EU) št. 575/2013 | Določba | Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) |
| 020 | Člen 106(1)(a) | | Pristojni organi lahko od institucij zahtevajo objavo informacij iz dela 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 več kot enkrat letno in določitev rokov za objavo. | Pogostost in roki za objavo, ki veljajo za institucije. | [prosto besedilo] |
| 030 | Člen 106(1)(b) | | Pristojni organi lahko od institucij zahtevajo uporabo posebnih medijev in mest za objave, ki niso finančni izkazi. | Vrste posebnih medijev, ki jih morajo uporabiti institucije. | [prosto besedilo] |
| 040 | | Člen 13(1) in (2) | Pomembne podrejene družbe in tiste podrejene družbe, ki so bistvenega pomena za njihov lokalni trg, razkrijejo informacije iz dela 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 na posamični ali subkonsolidirani podlagi. | Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno pomena podrejene družbe. | [prosto besedilo] |

Direktiva 2013/36/EU

Uredba (EU) št. 575/2013

Določba

Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

Člen 106(1)(a)

Pristojni organi lahko od institucij zahtevajo objavo informacij iz dela 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 več kot enkrat letno in določitev rokov za objavo.

Pogostost in roki za objavo, ki veljajo za institucije.

[prosto besedilo]

030

Člen 106(1)(b)

Pristojni organi lahko od institucij zahtevajo uporabo posebnih medijev in mest za objave, ki niso finančni izkazi.

Vrste posebnih medijev, ki jih morajo uporabiti institucije.

[prosto besedilo]

040

Člen 13(1) in (2)

Pomembne podrejene družbe in tiste podrejene družbe, ki so bistvenega pomena za njihov lokalni trg, razkrijejo informacije iz dela 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 na posamični ali subkonsolidirani podlagi.

Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno pomena podrejene družbe.

[prosto besedilo]

DEL 6

Izvzetja glede uporabe bonitetnih zahtev

| | Uredba (EU) št. 575/2013 | Določbe | Opis | Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) |
| 020 | Člen 7(1) in (2)


  (posamezna izvzetja za podrejene družbe) | Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 5 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013. | Izvzetje se lahko odobri vsem podrejenim družbam, če ni trenutnih ali predvidenih pomembnih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti s strani nadrejene osebe v skladu s točko (a) člena 7(1). | Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno, da ni ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti. | [prosto besedilo] |
| 030 | Člen 7(3)


  (posamezna izvzetja za nadrejene institucije) | Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 5 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013. | Izvzetje se lahko odobri nadrejeni instituciji, če ni trenutnih ali predvidenih pomembnih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti nadrejeni instituciji v skladu s točko (a) člena 7(3). | Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno, da ni ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti. | [prosto besedilo] |
| 040 | Člen 8


  (opustitve v zvezi z likvidnostjo za podrejene družbe) | Izvzetje iz uporabe likvidnostnih zahtev na posamični podlagi iz dela 6 Uredbe (EU) št. 575/2013 | Izvzetje se lahko odobri institucijam znotraj podskupine, če te institucije sklenejo pogodbe, ki so v skladu z zahtevami pristojnih organov in ki zagotavljajo prost pretok sredstev med njimi, da lahko izpolnijo svoje posamične in skupne obveznosti, ko te zapadejo, v skladu s točko (c) člena 8(1). | Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno, ali pogodbe zagotavljajo prost pretok sredstev med institucijami v likvidnostni podskupini. | [prosto besedilo] |
| 050 | Člen 9(1)


  (metoda individualne konsolidacije) | Dovoljenje, da nadrejene institucije vključijo podrejene družbe v izračun svojih bonitetnih zahtev iz delov 2 do 5 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 | Dovoljenje se izda le, če nadrejena institucija pristojnim organom v celoti dokaže, da ni trenutnih ali predvidenih pomembnih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo zapadlih obveznosti s strani podrejene družbe, vključene v izračun zahtev, nadrejeni instituciji v skladu s členom 9(2). | Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno, da ni ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti. | [prosto besedilo] |
| 060 | Člen 10


  (kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom) | Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 | Države članice lahko ohranijo in uporabljajo veljavno nacionalno pravo v zvezi z uporabo takega izvzetja, če to ni v nasprotju z Uredbo (EU) št. 575/2013 ali Direktivo 2013/36/EU. | Veljavno nacionalno pravo/zakonodaja v zvezi z uporabo izvzetja. | [sklicevanje na nacionalno besedilo] |

Uredba (EU) št. 575/2013

Določbe

Opis

Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

Člen 7(1) in (2)

(posamezna izvzetja za podrejene družbe)

Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 5 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Izvzetje se lahko odobri vsem podrejenim družbam, če ni trenutnih ali predvidenih pomembnih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti s strani nadrejene osebe v skladu s točko (a) člena 7(1).

Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno, da ni ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti.

[prosto besedilo]

030

Člen 7(3)

(posamezna izvzetja za nadrejene institucije)

Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 5 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Izvzetje se lahko odobri nadrejeni instituciji, če ni trenutnih ali predvidenih pomembnih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti nadrejeni instituciji v skladu s točko (a) člena 7(3).

Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno, da ni ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti.

[prosto besedilo]

040

Člen 8

(opustitve v zvezi z likvidnostjo za podrejene družbe)

Izvzetje iz uporabe likvidnostnih zahtev na posamični podlagi iz dela 6 Uredbe (EU) št. 575/2013

Izvzetje se lahko odobri institucijam znotraj podskupine, če te institucije sklenejo pogodbe, ki so v skladu z zahtevami pristojnih organov in ki zagotavljajo prost pretok sredstev med njimi, da lahko izpolnijo svoje posamične in skupne obveznosti, ko te zapadejo, v skladu s točko (c) člena 8(1).

Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno, ali pogodbe zagotavljajo prost pretok sredstev med institucijami v likvidnostni podskupini.

[prosto besedilo]

050

Člen 9(1)

(metoda individualne konsolidacije)

Dovoljenje, da nadrejene institucije vključijo podrejene družbe v izračun svojih bonitetnih zahtev iz delov 2 do 5 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013

Dovoljenje se izda le, če nadrejena institucija pristojnim organom v celoti dokaže, da ni trenutnih ali predvidenih pomembnih praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo zapadlih obveznosti s strani podrejene družbe, vključene v izračun zahtev, nadrejeni instituciji v skladu s členom 9(2).

Merila, ki jih pristojni organ uporablja za oceno, da ni ovir za takojšnji prenos kapitala ali poravnavo obveznosti.

[prosto besedilo]

060

Člen 10

(kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom)

Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 8 Uredbe (EU) št. 575/2013

Države članice lahko ohranijo in uporabljajo veljavno nacionalno pravo v zvezi z uporabo takega izvzetja, če to ni v nasprotju z Uredbo (EU) št. 575/2013 ali Direktivo 2013/36/EU.

Veljavno nacionalno pravo/zakonodaja v zvezi z uporabo izvzetja.

[sklicevanje na nacionalno besedilo]

DEL 7

Kvalificirani deleži v kreditni instituciji

| | Direktiva 2013/36/EU | Merila za ocenjevanje in informacije, potrebne za oceno ustreznosti nameravanega pridobitelja, ki želi pridobiti kreditno institucijo, in finančna trdnost nameravane pridobitve | Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) |
| 020 | Člen 23(1)(a) | Ugled nameravanega pridobitelja | Opis načina, na katerega pristojni organ oceni integriteto nameravanega pridobitelja. | [prosto besedilo] |
| 030 | Opis načina, na katerega pristojni organ oceni strokovno usposobljenost nameravanega pridobitelja. | [prosto besedilo] |
| 040 | Praktične podrobnosti o postopku sodelovanja med pristojnimi organi v skladu s členom 24 Direktive 2013/36/EU. | [prosto besedilo] |
| 050 | Člen 23(1)(b) | Ugled, znanje, veščine in izkušnje vseh članov upravljalnega organa ali višjega vodstva, ki bodo vodili posle kreditne institucije | Opis načina, na katerega pristojni organ oceni ugled, znanje, veščine in izkušnje članov upravljalnega organa ter višjega vodstva. | [prosto besedilo] |
| 060 | Člen 23(1)(c) | Finančna trdnost nameravanega pridobitelja | Opis načina, na katerega pristojni organ oceni finančno trdnost nameravanega pridobitelja. | [prosto besedilo] |
| 070 | Praktične podrobnosti o postopku sodelovanja med pristojnimi organi v skladu s členom 24 Direktive 2013/36/EU. | [prosto besedilo] |
| 080 | Člen 23(1)(d) | Skladnost kreditne institucije z bonitetnimi zahtevami | Opis načina, na katerega pristojni organ oceni, ali bo kreditna institucija lahko izpolnila bonitetne zahteve. | [prosto besedilo] |
| 090 | Člen 23(1)(e) | Sum pranja denarja ali financiranja terorizma | Opis načina, na katerega pristojni organ oceni, ali obstaja utemeljen sum pranja denarja ali financiranja terorizma. | [prosto besedilo] |
| 100 | Praktične podrobnosti o postopku sodelovanja med pristojnimi organi v skladu s členom 24 Direktive 2013/36/EU. | [prosto besedilo] |
| 110 | Člen 23(4) | Seznam informacij, ki jih je treba predložiti pristojnim organom sočasno z uradnim obvestilom | Seznam informacij, ki jih mora predložiti nameravani pridobitelj sočasno z uradnim obvestilom, da lahko pristojni organ oceni nameravanega pridobitelja in nameravano pridobitev. | [prosto besedilo] |

Direktiva 2013/36/EU

Merila za ocenjevanje in informacije, potrebne za oceno ustreznosti nameravanega pridobitelja, ki želi pridobiti kreditno institucijo, in finančna trdnost nameravane pridobitve

Informacije, ki jih mora predložiti pristojni organ

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

Člen 23(1)(a)

Ugled nameravanega pridobitelja

Opis načina, na katerega pristojni organ oceni integriteto nameravanega pridobitelja.

[prosto besedilo]

030

Opis načina, na katerega pristojni organ oceni strokovno usposobljenost nameravanega pridobitelja.

[prosto besedilo]

040

Praktične podrobnosti o postopku sodelovanja med pristojnimi organi v skladu s členom 24 Direktive 2013/36/EU.

[prosto besedilo]

050

Člen 23(1)(b)

Ugled, znanje, veščine in izkušnje vseh članov upravljalnega organa ali višjega vodstva, ki bodo vodili posle kreditne institucije

Opis načina, na katerega pristojni organ oceni ugled, znanje, veščine in izkušnje članov upravljalnega organa ter višjega vodstva.

[prosto besedilo]

060

Člen 23(1)(c)

Finančna trdnost nameravanega pridobitelja

Opis načina, na katerega pristojni organ oceni finančno trdnost nameravanega pridobitelja.

[prosto besedilo]

070

Praktične podrobnosti o postopku sodelovanja med pristojnimi organi v skladu s členom 24 Direktive 2013/36/EU.

[prosto besedilo]

080

Člen 23(1)(d)

Skladnost kreditne institucije z bonitetnimi zahtevami

Opis načina, na katerega pristojni organ oceni, ali bo kreditna institucija lahko izpolnila bonitetne zahteve.

[prosto besedilo]

090

Člen 23(1)(e)

Sum pranja denarja ali financiranja terorizma

Opis načina, na katerega pristojni organ oceni, ali obstaja utemeljen sum pranja denarja ali financiranja terorizma.

[prosto besedilo]

100

Praktične podrobnosti o postopku sodelovanja med pristojnimi organi v skladu s členom 24 Direktive 2013/36/EU.

[prosto besedilo]

110

Člen 23(4)

Seznam informacij, ki jih je treba predložiti pristojnim organom sočasno z uradnim obvestilom

Seznam informacij, ki jih mora predložiti nameravani pridobitelj sočasno z uradnim obvestilom, da lahko pristojni organ oceni nameravanega pridobitelja in nameravano pridobitev.

[prosto besedilo]

DEL 8

Regulativno in računovodsko poročanje

| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) |
| --- | --- | --- |
| 020 | Poročanje o finančnih informacijah v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014 |
| 030 | Ali zahteva iz člena 99(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 velja tudi za institucije, ki ne uporabljajo mednarodnih računovodskih standardov, kot se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002? | [Da/Ne] |
| 040 | Če velja zanje, kateri računovodski okvir(i) se uporabljajo za te institucije? | [prosto besedilo] |
| 050 | Če velja zanje, kakšna je raven uporabe poročanja? (posamična/konsolidirana/subkonsolidirana podlaga) | [prosto besedilo] |
| 060 | Ali zahteve iz člena 99(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 veljajo tudi za finančne subjekte, ki niso kreditne institucije ali investicijska podjetja? | [Da/Ne] |
| 070 | Če veljajo zanje, za katere vrste finančnih subjektov (npr. finančne družbe) se uporabljajo te zahteve glede poročanja? | [prosto besedilo] |
| 080 | Če veljajo zanje, kakšen je obseg teh finančnih subjektov v smislu bilančne vsote (na posamični podlagi)? | [prosto besedilo] |
| 090 | Se za predložitev poročil pristojnim organom uporabljajo standardi XBRL? | [Da/Ne] |
| 100 | Poročanje o kapitalu in kapitalskih zahtevah v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014 |
| 110 | Ali zahteve iz člena 99(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 veljajo tudi za finančne subjekte, ki niso kreditne institucije ali investicijska podjetja? | [Da/Ne] |
| 120 | Če veljajo zanje, kateri računovodski okvir(i) se uporabljajo za te finančne institucije? | [prosto besedilo] |
| 130 | Če veljajo zanje, za katere vrste finančnih subjektov (npr. finančne družbe) se uporabljajo te zahteve glede poročanja? | [prosto besedilo] |
| 140 | Če veljajo zanje, kakšen je obseg teh finančnih subjektov v smislu bilančne vsote (na posamični podlagi)? | [prosto besedilo] |
| 150 | Se za predložitev poročil pristojnim organom uporabljajo standardi XBRL? | [Da/Ne] |

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

Poročanje o finančnih informacijah v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014

030

Ali zahteva iz člena 99(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 velja tudi za institucije, ki ne uporabljajo mednarodnih računovodskih standardov, kot se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002?

[Da/Ne]

040

Če velja zanje, kateri računovodski okvir(i) se uporabljajo za te institucije?

[prosto besedilo]

050

Če velja zanje, kakšna je raven uporabe poročanja? (posamična/konsolidirana/subkonsolidirana podlaga)

[prosto besedilo]

060

Ali zahteve iz člena 99(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 veljajo tudi za finančne subjekte, ki niso kreditne institucije ali investicijska podjetja?

[Da/Ne]

070

Če veljajo zanje, za katere vrste finančnih subjektov (npr. finančne družbe) se uporabljajo te zahteve glede poročanja?

[prosto besedilo]

080

Če veljajo zanje, kakšen je obseg teh finančnih subjektov v smislu bilančne vsote (na posamični podlagi)?

[prosto besedilo]

090

Se za predložitev poročil pristojnim organom uporabljajo standardi XBRL?

[Da/Ne]

100

Poročanje o kapitalu in kapitalskih zahtevah v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014

110

Ali zahteve iz člena 99(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 veljajo tudi za finančne subjekte, ki niso kreditne institucije ali investicijska podjetja?

[Da/Ne]

120

Če veljajo zanje, kateri računovodski okvir(i) se uporabljajo za te finančne institucije?

[prosto besedilo]

130

Če veljajo zanje, za katere vrste finančnih subjektov (npr. finančne družbe) se uporabljajo te zahteve glede poročanja?

[prosto besedilo]

140

Če veljajo zanje, kakšen je obseg teh finančnih subjektov v smislu bilančne vsote (na posamični podlagi)?

[prosto besedilo]

150

Se za predložitev poročil pristojnim organom uporabljajo standardi XBRL?

[Da/Ne]

---

(1)  Hiperpovezave do spletne strani, ki vsebuje nacionalno besedilo, ki prenaša zadevno določbo Unije v nacionalno zakonodajo.

(2)  Natančna sklicevanja na nacionalne določbe, kot so zadeven naslov, poglavje, odstavek itn.

---

PRILOGA II

OPCIJE IN DISKRECIJSKE PRAVICE

Seznam predlog

| Del 1 | Opcije in diskrecijske pravice iz Direktive 2013/36/EU, Uredbe (EU) št. 575/2013 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 o količniku likvidnostnega kritja |
| --- | --- |
| Del 2 | Prehodne opcije in diskrecijske pravice iz Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013 |
| Del 3 | Variabilni elementi prejemkov (člen 94 Direktive 2013/36/EU) |

Del 1

Opcije in diskrecijske pravice iz Direktive 2013/36/EU, Uredbe (EU) št. 575/2013 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 o količniku likvidnostnega kritja

Del 2

Prehodne opcije in diskrecijske pravice iz Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013

Del 3

Variabilni elementi prejemkov (člen 94 Direktive 2013/36/EU)

Pristojni organi ne razkrijejo nadzornih ukrepov ali odločitev, namenjenih določenim institucijam. Pri objavljanju informacij o splošnih merilih in metodologijah pristojni organi ne razkrijejo nadzorniških ukrepov, namenjenih določenim institucijam, ne glede na to, ali so sprejeti v zvezi s posamezno institucijo ali skupino institucij.

DEL 1

Opcije in diskrecijske pravice iz Direktive 2013/36/EU, Uredbe (EU) št. 575/2013 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 o količniku likvidnostnega kritja

| | Direktiva 2013/36/EU | Uredba (EU) št. 575/2013 | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 o količniku likvidnostnega kritja | Naslovnik | Področje uporabe | Poimenovanje | Opis opcije ali diskrecijske pravice | Uporabljena (D/N/ni podatka) (1) | Nacionalno besedilo (2) | Sklicevanja (3) | Na voljo v EN (D/N) | Podrobnosti / Pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) | |
| 020 | Člen 9(2) | | | Države članice | Kreditne institucije | Izjema pri prepovedi sprejemanja vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti za osebe ali družbe, ki niso kreditne institucije | Prepoved opravljanja poslov sprejemanja vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti za osebe ali družbe, ki niso kreditne institucije, ne velja za državo članico, njene regionalne ali lokalne organe, javne mednarodne organe, katerih članica je ena ali več držav članic, ali za primere, za katere izrecno velja nacionalno pravo ali pravo Unije, če so te dejavnosti v skladu s predpisi in kontrolami, namenjenimi zaščiti vlagateljev in investitorjev. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 030 | Člen 12(3) | | | Države članice | Kreditne institucije | Ustanovni kapital | Države članice lahko odločijo, da lahko kreditne institucije, ki ne izpolnjujejo pogojev v zvezi z ločenim kapitalom in ki so obstajale 15. decembra 1979, še naprej poslujejo. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 040 | Člen 12(3) | | | Države članice | Kreditne institucije | Ustanovni kapital | Kreditne institucije, za katere so države članice odločile, da lahko še naprej poslujejo v skladu s členom 12(3) Direktive 2013/36/EU, lahko države članice izvzamejo iz izpolnjevanja zahtev iz prvega pododstavka člena 13(1) Direktive 2013/36/EU. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 050 | Člen 12(4) | | | Države članice | Kreditne institucije | Ustanovni kapital | Države članice lahko izdajo dovoljenje za določene kategorije kreditnih institucij, katerih ustanovni kapital je nižji od 5 milijonov EUR, če njihov ustanovni kapital znaša najmanj 1 milijon EUR ter če zadevna država članica Komisijo in EBA uradno obvesti o svojih razlogih za uporabo te možnosti. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 060 | Člen 21(1) | | | Pristojni organi | Kreditne institucije | Izvzetja za kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom | Pristojni organi lahko kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, izvzamejo iz zahtev iz členov 10 in 12 ter člena 13(1) Direktive 2013/36/EU. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 070 | Člen 29(3) | | | Države članice | Investicijska podjetja | Ustanovni kapital posameznih vrst investicijskih podjetij | Države članice lahko znižajo minimalni znesek ustanovnega kapitala, in sicer s 125 000 EUR na 50 000 EUR, če podjetje ni pooblaščeno za upravljanje denarja ali vrednostnih papirjev strank, opravljanje storitev za lasten račun ali prodajo primarne izdaje vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 080 | Člen 32(1) | | | Države članice | Investicijska podjetja | Prehodne določbe v zvezi z ustanovnim kapitalom investicijskih podjetij | Države članice lahko še naprej dajejo dovoljenja investicijskim podjetjem in podjetjem iz člena 30 Direktive 2013/36/EU, ki so obstajala pred 31. decembrom 1995 ali na ta dan in katerih kapital je nižji od ravni ustanovnega kapitala, ki so zanje določene v členu 28(2), členu 29(1) ali (3) ali členu 30 navedene direktive. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 090 | Člen 40 | | | Pristojni organi | Kreditne institucije | Zahteve glede poročanja pristojnim organom držav članic gostiteljic | Pristojni organi držav članic gostiteljic lahko za informativne, statistične ali nadzorniške namene zahtevajo, da jim vse kreditne institucije, ki imajo podružnice na njihovem ozemlju, redno poročajo o svojih dejavnostih v navedenih državah članicah gostiteljicah, zlasti da lahko ti organi ocenijo, ali je podružnica pomembna v skladu s členom 51(1) Direktive 2013/36/EU. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 100 | Člen 129(2) | | | Države članice | Investicijska podjetja | Izvzetje majhnih in srednje velikih investicijskih podjetij iz zahteve po vzdrževanju varovalnega kapitalskega blažilnika | Z odstopanjem od odstavka 1 člena 129 lahko država članica majhna in srednje velika investicijska podjetja izvzame iz zahtev iz navedenega odstavka, če takšno izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema navedene države članice. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 110 | Člen 130(2) | | | Države članice | Investicijska podjetja | Izvzetje majhnih in srednje velikih investicijskih podjetij iz zahteve po vzdrževanju proticikličnega kapitalskega blažilnika | Z odstopanjem od odstavka 1 člena 130 lahko država članica majhna in srednje velika investicijska podjetja izvzame iz zahtev iz navedenega odstavka, če takšno izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema navedene države članice. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 120 | Člen 133(18) | | | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Zahteva glede vzdrževanja blažilnika sistemskih tveganj | Države članice lahko uporabijo blažilnik sistemskih tveganj za vse izpostavljenosti. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 130 | Člen 134(1) | | | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Priznavanje stopnje blažilnika sistemskih tveganj | Druge države članice lahko priznajo stopnjo blažilnika sistemskih tveganj, določeno v skladu s členom 133, in lahko to stopnjo blažilnika uporabljajo za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matičnih državah članicah, za izpostavljenosti v državi članici, ki je uvedla to stopnjo blažilnika. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 140 | Člen 152, prvi odstavek | | | Države članice | Kreditne institucije | Zahteve glede poročanja pristojnim organom držav članic gostiteljic | Pristojni organi držav članic gostiteljic lahko za statistične namene zahtevajo, da jim vse kreditne institucije, ki imajo podružnice na njihovem ozemlju, redno poročajo o svojih dejavnostih v teh državah članicah gostiteljicah. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 150 | Člen 152, drugi odstavek | | | Države članice | Kreditne institucije | Zahteve glede poročanja pristojnim organom držav članic gostiteljic | Države članice gostiteljice zahtevajo, da jim podružnice kreditnih institucij iz drugih držav članic posredujejo enake informacije, kakor jih za ta namen zahtevajo od nacionalnih kreditnih institucij. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 160 | Člen 160(6) | | | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodne določbe za kapitalske blažilnike | Države članice lahko za kapitalske blažilnike uvedejo krajše prehodno obdobje, kot je obdobje iz odstavkov 1 do 4 člena 160. Takšno krajše prehodno obdobje lahko priznajo druge države članice. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 170 | | Člen 4(2) | | Države članice ali pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Obravnava posrednih deležev nepremičnine | Države članice ali njihovi pristojni organi lahko dovolijo, da se delnice, ki pomenijo enakovreden posredni delež nepremičnine, obravnavajo kot neposredni delež nepremičnine, če je takšen posredni delež posebej urejen z nacionalno zakonodajo zadevne države članice in če v primeru, ko se uporabi kot zavarovanje s premoženjem, zagotavlja enakovredno zaščito za upnike. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 180 | | Člen 6(4) | | Pristojni organi | Investicijska podjetja | Uporaba zahtev na posamični podlagi | Dokler pristojni organi ne prejmejo poročila Komisije v skladu s členom 508(3), lahko investicijska podjetja izvzamejo iz izpolnjevanja obveznosti iz dela 6 (likvidnost), pri čemer upoštevajo naravo, obseg in zapletenost dejavnosti investicijskega podjetja. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 190 | | Člen 24(2) | | | | Poročanje in obvezna uporaba MSRP | Pristojni organi lahko zahtevajo, da institucije vrednotenje sredstev in zunajbilančnih postavk ter določitev kapitala izvedejo v skladu z Mednarodnimi računovodskimi standardi, kot se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002. | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | | |
| 200 | | Člen 89(3) | | Pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Uteži tveganja in prepoved kvalificiranih deležev izven finančnega sektorja | Pristojni organi za kvalificirane deleže institucij iz odstavkov 1 in 2 uporabijo naslednje zahteve:
  pri izračunu kapitalskih zahtev v skladu z delom 3 zadevne uredbe institucije uporabijo utež tveganja 1 250 % za višjega izmed naslednjih zneskov:






  (i) | znesek kvalificiranih deležev iz odstavka 1, ki presega 15 % sprejemljivega kapitala; |

Direktiva 2013/36/EU

Uredba (EU) št. 575/2013

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 o količniku likvidnostnega kritja

Naslovnik

Področje uporabe

Poimenovanje

Opis opcije ali diskrecijske pravice

Uporabljena (D/N/ni podatka) (1)

Nacionalno besedilo (2)

Sklicevanja (3)

Na voljo v EN (D/N)

Podrobnosti / Pripombe

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

Člen 9(2)

Države članice

Kreditne institucije

Izjema pri prepovedi sprejemanja vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti za osebe ali družbe, ki niso kreditne institucije

Prepoved opravljanja poslov sprejemanja vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti za osebe ali družbe, ki niso kreditne institucije, ne velja za državo članico, njene regionalne ali lokalne organe, javne mednarodne organe, katerih članica je ena ali več držav članic, ali za primere, za katere izrecno velja nacionalno pravo ali pravo Unije, če so te dejavnosti v skladu s predpisi in kontrolami, namenjenimi zaščiti vlagateljev in investitorjev.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

030

Člen 12(3)

Države članice

Kreditne institucije

Ustanovni kapital

Države članice lahko odločijo, da lahko kreditne institucije, ki ne izpolnjujejo pogojev v zvezi z ločenim kapitalom in ki so obstajale 15. decembra 1979, še naprej poslujejo.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

040

Člen 12(3)

Države članice

Kreditne institucije

Ustanovni kapital

Kreditne institucije, za katere so države članice odločile, da lahko še naprej poslujejo v skladu s členom 12(3) Direktive 2013/36/EU, lahko države članice izvzamejo iz izpolnjevanja zahtev iz prvega pododstavka člena 13(1) Direktive 2013/36/EU.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

050

Člen 12(4)

Države članice

Kreditne institucije

Ustanovni kapital

Države članice lahko izdajo dovoljenje za določene kategorije kreditnih institucij, katerih ustanovni kapital je nižji od 5 milijonov EUR, če njihov ustanovni kapital znaša najmanj 1 milijon EUR ter če zadevna država članica Komisijo in EBA uradno obvesti o svojih razlogih za uporabo te možnosti.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

060

Člen 21(1)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Izvzetja za kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom

Pristojni organi lahko kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom, izvzamejo iz zahtev iz členov 10 in 12 ter člena 13(1) Direktive 2013/36/EU.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

070

Člen 29(3)

Države članice

Investicijska podjetja

Ustanovni kapital posameznih vrst investicijskih podjetij

Države članice lahko znižajo minimalni znesek ustanovnega kapitala, in sicer s 125 000 EUR na 50 000 EUR, če podjetje ni pooblaščeno za upravljanje denarja ali vrednostnih papirjev strank, opravljanje storitev za lasten račun ali prodajo primarne izdaje vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

080

Člen 32(1)

Države članice

Investicijska podjetja

Prehodne določbe v zvezi z ustanovnim kapitalom investicijskih podjetij

Države članice lahko še naprej dajejo dovoljenja investicijskim podjetjem in podjetjem iz člena 30 Direktive 2013/36/EU, ki so obstajala pred 31. decembrom 1995 ali na ta dan in katerih kapital je nižji od ravni ustanovnega kapitala, ki so zanje določene v členu 28(2), členu 29(1) ali (3) ali členu 30 navedene direktive.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

090

Člen 40

Pristojni organi

Kreditne institucije

Zahteve glede poročanja pristojnim organom držav članic gostiteljic

Pristojni organi držav članic gostiteljic lahko za informativne, statistične ali nadzorniške namene zahtevajo, da jim vse kreditne institucije, ki imajo podružnice na njihovem ozemlju, redno poročajo o svojih dejavnostih v navedenih državah članicah gostiteljicah, zlasti da lahko ti organi ocenijo, ali je podružnica pomembna v skladu s členom 51(1) Direktive 2013/36/EU.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

100

Člen 129(2)

Države članice

Investicijska podjetja

Izvzetje majhnih in srednje velikih investicijskih podjetij iz zahteve po vzdrževanju varovalnega kapitalskega blažilnika

Z odstopanjem od odstavka 1 člena 129 lahko država članica majhna in srednje velika investicijska podjetja izvzame iz zahtev iz navedenega odstavka, če takšno izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema navedene države članice.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

110

Člen 130(2)

Države članice

Investicijska podjetja

Izvzetje majhnih in srednje velikih investicijskih podjetij iz zahteve po vzdrževanju proticikličnega kapitalskega blažilnika

Z odstopanjem od odstavka 1 člena 130 lahko država članica majhna in srednje velika investicijska podjetja izvzame iz zahtev iz navedenega odstavka, če takšno izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnega sistema navedene države članice.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

120

Člen 133(18)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Zahteva glede vzdrževanja blažilnika sistemskih tveganj

Države članice lahko uporabijo blažilnik sistemskih tveganj za vse izpostavljenosti.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

130

Člen 134(1)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Priznavanje stopnje blažilnika sistemskih tveganj

Druge države članice lahko priznajo stopnjo blažilnika sistemskih tveganj, določeno v skladu s členom 133, in lahko to stopnjo blažilnika uporabljajo za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matičnih državah članicah, za izpostavljenosti v državi članici, ki je uvedla to stopnjo blažilnika.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

140

Člen 152, prvi odstavek

Države članice

Kreditne institucije

Zahteve glede poročanja pristojnim organom držav članic gostiteljic

Pristojni organi držav članic gostiteljic lahko za statistične namene zahtevajo, da jim vse kreditne institucije, ki imajo podružnice na njihovem ozemlju, redno poročajo o svojih dejavnostih v teh državah članicah gostiteljicah.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

150

Člen 152, drugi odstavek

Države članice

Kreditne institucije

Zahteve glede poročanja pristojnim organom držav članic gostiteljic

Države članice gostiteljice zahtevajo, da jim podružnice kreditnih institucij iz drugih držav članic posredujejo enake informacije, kakor jih za ta namen zahtevajo od nacionalnih kreditnih institucij.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

160

Člen 160(6)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodne določbe za kapitalske blažilnike

Države članice lahko za kapitalske blažilnike uvedejo krajše prehodno obdobje, kot je obdobje iz odstavkov 1 do 4 člena 160. Takšno krajše prehodno obdobje lahko priznajo druge države članice.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

170

Člen 4(2)

Države članice ali pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Obravnava posrednih deležev nepremičnine

Države članice ali njihovi pristojni organi lahko dovolijo, da se delnice, ki pomenijo enakovreden posredni delež nepremičnine, obravnavajo kot neposredni delež nepremičnine, če je takšen posredni delež posebej urejen z nacionalno zakonodajo zadevne države članice in če v primeru, ko se uporabi kot zavarovanje s premoženjem, zagotavlja enakovredno zaščito za upnike.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

180

Člen 6(4)

Pristojni organi

Investicijska podjetja

Uporaba zahtev na posamični podlagi

Dokler pristojni organi ne prejmejo poročila Komisije v skladu s členom 508(3), lahko investicijska podjetja izvzamejo iz izpolnjevanja obveznosti iz dela 6 (likvidnost), pri čemer upoštevajo naravo, obseg in zapletenost dejavnosti investicijskega podjetja.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

190

Člen 24(2)

Poročanje in obvezna uporaba MSRP

Pristojni organi lahko zahtevajo, da institucije vrednotenje sredstev in zunajbilančnih postavk ter določitev kapitala izvedejo v skladu z Mednarodnimi računovodskimi standardi, kot se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

200

Člen 89(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Uteži tveganja in prepoved kvalificiranih deležev izven finančnega sektorja

Pristojni organi za kvalificirane deleže institucij iz odstavkov 1 in 2 uporabijo naslednje zahteve:

pri izračunu kapitalskih zahtev v skladu z delom 3 zadevne uredbe institucije uporabijo utež tveganja 1 250 % za višjega izmed naslednjih zneskov:

(i)

znesek kvalificiranih deležev iz odstavka 1, ki presega 15 % sprejemljivega kapitala;

| (ii) | skupen znesek kvalificiranih deležev iz odstavka 2, ki presega 60 % sprejemljivega kapitala institucije. |
| --- | --- |

(ii)

skupen znesek kvalificiranih deležev iz odstavka 2, ki presega 60 % sprejemljivega kapitala institucije.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

201

Člen 89(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Uteži tveganja in prepoved kvalificiranih deležev izven finančnega sektorja

Pristojni organi za kvalificirane deleže institucij iz odstavkov 1 in 2 uporabijo naslednje zahteve:

pristojni organi institucijam prepovejo kvalificirane deleže iz odstavkov 1 in 2 v znesku, ki presega odstotek sprejemljivega kapitala iz navedenih odstavkov.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

210

Člen 95(2)

Pristojni organi

Investicijska podjetja

Zahteve za investicijska podjetja z omejenim dovoljenjem za opravljanje investicijskih storitev

Pristojni organi lahko določijo kapitalske zahteve za investicijska podjetja z omejenim dovoljenjem za opravljanje investicijskih storitev kot kapitalske zahteve, ki bi bile zavezujoče za navedena podjetja v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos, veljavnimi 31. decembra 2013, glede direktiv 2006/49/ES in 2006/48/ES.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

220

Člen 99(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Poročanje o kapitalskih zahtevah in finančnih informacijah

Pristojni organi lahko v skladu s členom 24(2) zadevne uredbe tudi od tistih kreditnih institucij, ki za poročanje o kapitalu na konsolidirani podlagi uporabljajo mednarodne računovodske standarde, kakor se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, zahtevajo, da poročajo finančne informacije, kot je določeno v odstavku 2 zadevnega člena.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

230

Člen 124(2)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Uteži tveganja in merila, ki se uporabljajo za izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine

Pristojni organi lahko določijo višjo utež tveganja ali strožja merila od tistih iz člena 125(2) in člena 126(2), kadar je primerno, ob upoštevanju finančne stabilnosti.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

240

Člen 129(1)

Izpostavljenosti iz naslova naložb v krite obveznice

Pristojni organi lahko po posvetovanju z EBA delno opustijo uporabo točke (c) prvega pododstavka in dovolijo stopnjo kreditne kakovosti 2 do višine 10 % skupne izpostavljenosti nominalnega zneska neporavnanih obveznosti iz naslova kritih obveznic institucije izdajateljice, pod pogojem, da je mogoče dokumentirati pomembne morebitne težave glede koncentracije v zadevnih državah članicah zaradi zahteve po stopnji kreditne kakovosti 1 iz navedene točke.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

250

Člen 164(5)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Minimalne vrednosti z izpostavljenostjo tehtanega povprečja izgube ob neplačilu (LGD) za izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami

Na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členom 101, ter ob upoštevanju prihodnjega razvoja dogodkov na nepremičninskih trgih in drugih ustreznih dejavnikov, pristojni organi redno in vsaj enkrat letno ocenijo, ali so minimalne vrednosti LGD iz odstavka 4 zadevnega člena ustrezne za izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjskimi ali poslovnimi nepremičninami, ki se nahajajo na njihovem ozemlju. Da se zagotovi finančna stabilnost, lahko pristojni organi za izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, po potrebi določijo višje minimalne vrednosti z izpostavljenostjo tehtanega povprečja LGD.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

260

Člen 178(1)(b)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Neplačilo dolžnika

Za izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjskimi ali poslovnimi nepremičninami MSP v kategoriji izpostavljenosti na drobno, in za izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja lahko pristojni organi 90 dni nadomestijo s 180 dnevi.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

270

Člen 284(4)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Vrednost izpostavljenosti

Pristojni organi lahko zahtevajo α, ki je višji od 1,4, ali institucijam dovolijo uporabo njihovih lastnih ocen v skladu s členom 284(9).

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

280

Člen 284(9)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Vrednost izpostavljenosti

Pristojni organi lahko institucijam dovolijo, da uporabljajo lastne ocene alfa.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

290

Člen 327(2)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Pobot med zamenljivim vrednostnim papirjem in nasprotno pozicijo v njegovem osnovnem instrumentu

Pristojni organi lahko sprejmejo pristop, ki upošteva verjetnost konverzije določenega zamenljivega vrednostnega papirja, ali zahtevajo, da kapitalska zahteva krije vsakršno izgubo, ki bi lahko nastala zaradi konverzije.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

300

Člen 395(1)

Pristojni organi

Pristojni organi

Omejitve velikih izpostavljenosti v primeru izpostavljenosti do institucij

Pristojni organi lahko za izpostavljenosti do institucij določijo omejitev velikih izpostavljenosti, ki je nižja od 150 000 000 EUR.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

310

Člena 400(2)(a) in 493(3)(a)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo krite obveznice, ki ustrezajo pogojem iz člena 129(1), (3) in (6).

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

320

Člena 400(2)(b) in 493(3)(b)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve do enot regionalne ali lokalne ravni držav članic.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

330

Člena 400(2)(c) in 493(3)(c)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti institucije do njene nadrejene osebe ali podrejenih družb.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

340

Člena 400(2)(d) in 493(3)(d)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do regionalnih ali centralnih kreditnih institucij, s katerimi je kreditna institucija povezana v mrežo in ki so odgovorne za operacije kliringa gotovinskih transakcij v okviru mreže.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

350

Člena 400(2)(e) in 493(3)(e)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do kreditnih institucij, od katerih ena posluje na nekonkurenčni osnovi in zagotavlja kredite ali jamči zanje na podlagi zakonsko določenih programov ali svojih statutov za spodbujanje določenih gospodarskih sektorjev pod določeno obliko vladnega nadzora ter z omejitvami glede uporabe kreditov, če te izpostavljenosti izhajajo iz takih kreditov ali jamstev za take kredite, ki se prek kreditnih institucij prenesejo na upravičence.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

360

Člena 400(2)(f) in 493(3)(f)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do institucij, če navedene izpostavljenosti niso del kapitala takih institucij, ne trajajo dlje kot do naslednjega delovnega dne in niso denominirane v glavni trgovalni valuti.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

370

Člena 400(2)(g) in 493(3)(g)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do centralnih bank v obliki zahtevanih minimalnih rezerv, ki se hranijo v teh centralnih bankah in so denominirane v njihovih nacionalnih valutah.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

380

Člena 400(2)(h) in 493(3)(h)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do enot centralnih ravni države v obliki zakonsko predpisanih likvidnostnih zahtev v državne vrednostne papirje, ki so denominirani in vplačani v njihovih nacionalnih valutah, če je po presoji pristojnega organa bonitetna ocena zadevnih enot centralne ravni države, ki je določena s strani imenovane zunanje bonitetne agencije, naložbeni razred.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

390

Člena 400(2)(i) in 493(3)(i)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo 50 % zunajbilančnih dokumentarnih akreditivov s srednjim/nizkim tveganjem in zunajbilančnih prevzetih kreditnih obveznosti s srednjim/nizkim tveganjem iz Priloge I in, če se s tem strinjajo pristojni organi, 80 % jamstev, ki niso jamstva za kredite ter imajo zakonsko ali regulatorno podlago in jih dajejo za svoje člane vzajemne jamstvene sheme s statusom kreditnih institucij.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

400

Člena 400(2)(j) in 493(3)(j)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo zakonsko zahtevana jamstva, ki se uporabljajo, ko se hipotekarni kredit, financiran z izdajo hipotekarnih obveznic, izplača hipotekarnemu kreditojemalcu pred dokončnim vpisom hipoteke v zemljiško knjigo, pod pogojem, da to jamstvo ni uporabljeno za zmanjševanje tveganja pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

410

Člena 400(2)(k) in 493(3)(k)

Pristojni organi

Pristojni organi

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do priznanih borz.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

420

Člen 412(5)

Države članice

Kreditne institucije

Zahteva glede likvidnostnega kritja

Države članice lahko ohranijo ali uvedejo nacionalne določbe na področju likvidnostnih zahtev, preden se v Uniji v skladu s členom 460 za zahteve po likvidnostnem kritju določijo in v celoti uvedejo zavezujoči minimalni standardi.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

430

Člen 412(5)

Države članice ali pristojni organi

Kreditne institucije

Zahteva glede likvidnostnega kritja

Države članice ali pristojni organi lahko od institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, ali podskupine teh institucij zahtevajo, da ohranijo višjo zahtevo po likvidnostnem kritju do 100 %, dokler se v skladu s členom 460 v celoti ne uvede zavezujoč minimalni standard v višini 100 %.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

440

Člen 413(3)

Države članice

Kreditne institucije

Zahteva po stabilnem financiranju

Države članice lahko ohranijo ali uvedejo nacionalne določbe na področju zahtev po stabilnem financiranju, preden se v Uniji v skladu s členom 510 za zahteve po neto stabilnem financiranju določijo in uvedejo zavezujoči minimalni standardi.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

450

Člen 415(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Zahteve glede poročanja o likvidnosti

Pristojni organi lahko do popolne uvedbe zavezujočih likvidnostnih zahtev še naprej zbirajo informacijo prek orodij za spremljanje, da bi svoje spremljanje uskladili z veljavnimi nacionalnimi standardi glede likvidnosti.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

460

Člen 420(2)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Stopnja likvidnostnega odliva

Pristojni organi lahko za zunajbilančne zadevne produkte, povezane s trgovinskim financiranjem iz člena 429 in Priloge 1, uporabijo stopnjo odliva do 5 %.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

470

Člen 467(2)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava nerealiziranih izgub, merjenih po pošteni vrednosti

Z odstopanjem od člena 467(1) lahko pristojni organi institucijam dovolijo, da med sestavine kapitala ne vključijo nerealiziranih dobičkov ali izgub iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo „razpoložljiv za prodajo“ v skladu z mednarodnim računovodskim standardom 39, ki ga je odobrila EU, če je bila takšna obravnava v uporabi pred 1. januarjem 2014.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

480

Člen 467(3), drugi pododstavek

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava nerealiziranih izgub, merjenih po pošteni vrednosti

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz točk (a) do (d) odstavka 2 člena 467.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

490

Člen 468(2)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava nerealiziranih dobičkov, merjenih po pošteni vrednosti

Kadar morajo na podlagi člena 467 institucije v izračun navadnega lastniškega temeljnega kapitala vključiti svoje nerealizirane izgube, merjene po pošteni vrednosti, lahko pristojni organi institucijam dovolijo, da v izračun navadnega lastniškega temeljnega kapitala v višini 100 % vključijo svoje nerealizirane dobičke, merjene po pošteni vrednosti.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

500

Člen 468(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava nerealiziranih dobičkov, merjenih po pošteni vrednosti

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek nerealiziranih dobičkov v razponih iz člena 468(2)(a) do (c), ki se izključi iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

510

Člen 471(1)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetje iz odbitka deležev v lastniškem kapitalu zavarovalnic od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Z odstopanjem od člena 49(1) lahko pristojni organi v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2022 institucijam dovolijo, da ne odbijejo deležev v lastniškem kapitalu zavarovalnic, pozavarovalnic in zavarovalnih holdingov, če so izpolnjeni pogoji iz člena 471(1).

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

520

Člen 473(1)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Uvedba sprememb mednarodnega računovodskega standarda 19

Z odstopanjem od člena 481 lahko pristojni organi v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2018 institucijam, ki pripravljajo svoje računovodske izkaze skladno z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002, dovolijo, da k svojemu navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu dodajo ustrezen znesek v skladu z odstavkom 2 ali 3 člena 473, kot je ustrezno, ki ga pomnožijo s faktorjem v skladu z odstavkom 4 člena 473.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

530

Člen 478(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodni odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavkov 1 in 2 člena 478 za vsakega od naslednjih odbitkov:

| (a) | posamezni odbitki, ki se zahtevajo v skladu s točkami (a) do (h) člena 36(1), razen odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik; |
| --- | --- |

(a)

posamezni odbitki, ki se zahtevajo v skladu s točkami (a) do (h) člena 36(1), razen odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik;

| (b) | celotni znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ter postavk iz točke (i) člena 36(1), ki ga je treba odšteti v skladu s členom 48; |
| --- | --- |

(b)

celotni znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ter postavk iz točke (i) člena 36(1), ki ga je treba odšteti v skladu s členom 48;

| (c) | vsak odbitek, zahtevan v skladu s točkami (b) do (d) člena 56; |
| --- | --- |

(c)

vsak odbitek, zahtevan v skladu s točkami (b) do (d) člena 56;

| (d) | vsak odbitek, zahtevan v skladu s točkami (b) do (d) člena 66. |
| --- | --- |

(d)

vsak odbitek, zahtevan v skladu s točkami (b) do (d) člena 66.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

540

Člen 479(4)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodno priznavanje instrumentov in postavk v konsolidiranem navadnem lastniškem temeljnem kapitalu, ki se ne štejejo za manjšinske deleže

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavka 3 člena 479.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

550

Člen 480(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodno priznavanje manjšinskih deležev ter kvalificiranega dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala

Pristojni organi določijo in objavijo vrednost veljavnega faktorja v razponih iz odstavka 2 člena 480.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

560

Člen 481(5)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Dodatni prehodni filtri in odbitki

Pristojni organi za vsak filter ali odbitek iz odstavkov 1 in 2 člena 481 določijo in objavijo veljavne odstotke v razponih iz odstavkov 3 in 4 navedenega člena.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

570

Člen 486(6)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Omejitve glede uporabe predhodnih pravil za postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala

Pristojni organi določijo in objavijo veljavne odstotke v razponih iz odstavka 5 člena 486.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

580

Člen 495(1)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava izpostavljenosti iz naslova lastniških finančnih instrumentov v okviru pristopa IRB

Z odstopanjem od poglavja 3 dela 3 lahko pristojni organi do 31. decembra 2017 izvzamejo iz obravnave IRB nekatere skupine izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki jih imajo institucije in EU podružnice institucij v tej državi članici na dan 31. decembra 2007.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

590

Člen 496(1)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna določba o izračunu kapitalskih zahtev za izpostavljenosti v obliki kritih obveznic

Pristojni organi lahko do 31. decembra 2017 v celoti ali delno opustijo zgornjo mejo 10 % za nadrejene enote, ki jih izdajo francoski Fonds Commun de Créances ali njemu enakovredne ustanove za listinjenje, določeno v točkah (d) in (f) člena 129(1), če sta izpolnjena pogoja iz točk (a) in (b) člena 496(1).

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

600

Člen 10(1)(b)(iii)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Količnik likvidnostnega kritja – likvidna sredstva

Likvidnostna rezerva, ki jo ima kreditna institucija v centralni banki, se pripozna kot sredstvo stopnje 1, če se lahko dvigne v stresnih razmerah. Nameni, za katere se lahko rezerve v centralni banki dvignejo za namene tega člena, morajo biti določeni v sporazumu med pristojnim organom in ECB ali centralno banko.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

610

Člen 10(2)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Količnik likvidnostnega kritja – likvidna sredstva

Za tržno vrednost izjemno visokokakovostnih kritih obveznic iz odstavka 1(f) velja vsaj 7-odstotni odbitek. Za vrednost preostalih sredstev stopnje 1 ni potreben odbitek, razen kot je določeno v zvezi z delnicami in enotami v KNP v točkah (a) in (b) člena 15(2).

Primeri, v katerih so se določili višji odbitki za celoten razred sredstev (vsa sredstva, za katera se uporablja poseben in diferenciran odbitek v delegirani uredbi o količniku likvidnostnega kritja) (npr. za vse krite obveznice stopnje 1 itn.).

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

620

Člen 12(1)(c)(i)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Količnik likvidnostnega kritja – sredstva stopnje 2B

Delnice lahko predstavljajo sredstva stopnje 2B pod pogojem, da so del glavnega borznega indeksa v državi članici ali tretji državi, ki so ga kot takega opredelili pristojni organi v državi članici ali relevantni javni organi v tretji državi.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

630

Člen 12(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Količnik likvidnostnega kritja – sredstva stopnje 2B

Za kreditne institucije, ki so v skladu s svojim statutom iz verskih razlogov ne smejo držati obrestonosnih sredstev, lahko pristojni organ dovoli odstopanje od točk (ii) in (iii) odstavka 1(b) tega člena, če obstajajo dokazi o nezadostni razpoložljivosti neobrestonosnih sredstev, ki izpolnjujejo te zahteve, in če so zadevna neobrestonosna sredstva dovolj likvidna na zasebnih trgih.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

640

Člen 24(6)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Količnik likvidnostnega kritja – odlivi iz stabilnih vlog v tretjih državah, upravičenih do 3-odstotne stopnje

Pristojni organ lahko dovoli kreditnim institucijam, da znesek vloge na drobno, ki je krita s sistemom jamstva za vloge v tretji državi, ki je enakovreden sistemu iz odstavka 1, pomnoži s 3 %, če tretja država dovoli tako obravnavo.

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

DEL 2

Prehodne opcije in diskrecijske pravice iz Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013

| | Direktiva 2013/36/EU | Uredba (EU) št. 575/2013 | Naslovnik | Področje uporabe | Poimenovanje | Opis opcije ali diskrecijske pravice | Leta uporabe in vrednost v % (kadar je ustrezno) | Uporabljena (D/N/ni podatka) | Nacionalno besedilo | Sklicevanja | Na voljo v EN (D/N) | Podrobnosti / Pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) | |
| 011 | Člen 160(6) | | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodne določbe za kapitalske blažilnike | Države članice lahko za kapitalske blažilnike uvedejo krajše prehodno obdobje, kot je obdobje iz odstavkov 1 do 4 člena 160. Takšno krajše prehodno obdobje lahko priznajo druge države članice. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 012 | | Člen 493(3)(a) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo krite obveznice, ki ustrezajo pogojem iz člena 129(1), (3) in (6). | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 013 | | Člen 493(3)(b) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve do enot regionalne ali lokalne ravni držav članic. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 014 | | Člen 493(3)(c) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti institucije do njene nadrejene osebe ali podrejenih družb. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 015 | | Člen 493(3)(d) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do regionalnih ali centralnih kreditnih institucij, s katerimi je kreditna institucija povezana v mrežo in ki so odgovorne za operacije kliringa gotovinskih transakcij v okviru mreže. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 016 | | Člen 493(3)(e) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do kreditnih institucij, od katerih ena posluje na nekonkurenčni osnovi in zagotavlja kredite ali jamči zanje na podlagi zakonsko določenih programov ali svojih statutov za spodbujanje določenih gospodarskih sektorjev pod določeno obliko vladnega nadzora ter z omejitvami glede uporabe kreditov, če te izpostavljenosti izhajajo iz takih kreditov ali jamstev za take kredite, ki se prek kreditnih institucij prenesejo na upravičence. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 017 | | Člen 493(3)(f) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do institucij, če navedene izpostavljenosti niso del kapitala takih institucij, ne trajajo dlje kot do naslednjega delovnega dne in niso denominirane v glavni trgovalni valuti. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 018 | | Člen 493(3)(g) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do centralnih bank v obliki zahtevanih minimalnih rezerv, ki se hranijo v teh centralnih bankah in so denominirane v njihovih nacionalnih valutah. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 019 | | Člen 493(3)(h) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do enot centralnih ravni države v obliki zakonsko predpisanih likvidnostnih zahtev v državne vrednostne papirje, ki so denominirani in vplačani v njihovih nacionalnih valutah, če je po presoji pristojnega organa bonitetna ocena zadevnih enot centralne ravni države, ki je določena s strani imenovane zunanje bonitetne agencije, naložbeni razred. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 020 | | Člen 493(3)(i) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo 50 % zunajbilančnih dokumentarnih akreditivov s srednjim/nizkim tveganjem in zunajbilančnih prevzetih kreditnih obveznosti s srednjim/nizkim tveganjem iz Priloge I in, če se s tem strinjajo pristojni organi, 80 % jamstev, ki niso jamstva za kredite ter imajo zakonsko ali regulatorno podlago in jih dajejo za svoje člane vzajemne jamstvene sheme s statusom kreditnih institucij. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 021 | | Člen 493(3)(j) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo zakonsko zahtevana jamstva, ki se uporabljajo, ko se hipotekarni kredit, financiran z izdajo hipotekarnih obveznic, izplača hipotekarnemu kreditojemalcu pred dokončnim vpisom hipoteke v zemljiško knjigo, pod pogojem, da to jamstvo ni uporabljeno za zmanjševanje tveganja pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 022 | | Člen 493(3)(k) | Države članice | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti | Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do priznanih borz. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 023 | | Člen 412(5) | Države članice | Kreditne institucije | Zahteva glede likvidnostnega kritja | Države članice lahko ohranijo ali uvedejo nacionalne določbe na področju likvidnostnih zahtev, preden se v Uniji v skladu s členom 460 za zahteve po likvidnostnem kritju določijo in v celoti uvedejo zavezujoči minimalni standardi. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 024 | | Člen 412(5) | Države članice ali pristojni organi | Kreditne institucije | Zahteva glede likvidnostnega kritja | Države članice ali pristojni organi lahko od institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, ali podskupine teh institucij zahtevajo, da ohranijo višjo zahtevo po likvidnostnem kritju do 100 %, dokler se v skladu s členom 460 v celoti ne uvede zavezujoč minimalni standard v višini 100 %. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 025 | | Člen 413(3) | Države članice | Kreditne institucije | Zahteva po stabilnem financiranju | Države članice lahko ohranijo ali uvedejo nacionalne določbe na področju zahtev po stabilnem financiranju, preden se v Uniji v skladu s členom 510 za zahteve po neto stabilnem financiranju določijo in uvedejo zavezujoči minimalni standardi. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 026 | | Člen 415(3) | Pristojni organi | Kreditne institucije | Zahteve glede poročanja o likvidnosti | Pristojni organi lahko do popolne uvedbe zavezujočih likvidnostnih zahtev še naprej zbirajo informacijo prek orodij za spremljanje, da bi svoje spremljanje uskladili z veljavnimi nacionalnimi standardi glede likvidnosti. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 027 | | Člen 467(2) | Pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodna obravnava nerealiziranih izgub, merjenih po pošteni vrednosti | Z odstopanjem od člena 467(1) lahko pristojni organi institucijam dovolijo, da med sestavine kapitala ne vključijo nerealiziranih dobičkov ali izgub iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo „razpoložljiv za prodajo“ v skladu z mednarodnim računovodskim standardom 39, ki ga je odobrila EU, če je bila takšna obravnava v uporabi pred 1. januarjem 2014. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 028 | | Člen 467(3) | Pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodna obravnava nerealiziranih izgub, merjenih po pošteni vrednosti | Veljavni odstotek nerealiziranih izgub v skladu s členom 467(1), ki so vključene v izračun postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala (odstotek v razponih iz odstavka 2 navedenega člena). | 2014 (20 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 029 | 2015 (40 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 030 | 2016 (60 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 031 | 2017 (80 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 032 | | Člen 468(2) drugi pododstavek | Pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodna obravnava nerealiziranih dobičkov, merjenih po pošteni vrednosti | Kadar morajo na podlagi člena 467 institucije v izračun navadnega lastniškega temeljnega kapitala vključiti svoje nerealizirane izgube, merjene po pošteni vrednosti, lahko pristojni organi institucijam dovolijo, da v izračun navadnega lastniškega temeljnega kapitala v višini 100 % vključijo svoje nerealizirane dobičke, merjene po pošteni vrednosti. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 033 | | Člen 468(3) | Pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodna obravnava nerealiziranih dobičkov, merjenih po pošteni vrednosti | Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek nerealiziranih dobičkov v razponih iz člena 468(2)(a) do (c), ki se izključi iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala. | 2015 (60 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 034 | 2016 (40 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 035 | 2017 (20 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 036 | | Člen 471(1) | Pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Izvzetje iz odbitka deležev v lastniškem kapitalu zavarovalnic od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala | Z odstopanjem od člena 49(1) lahko pristojni organi v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2022 institucijam dovolijo, da ne odbijejo deležev v lastniškem kapitalu zavarovalnic, pozavarovalnic in zavarovalnih holdingov, če so izpolnjeni pogoji iz člena 471(1). | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 037 | | Člen 473(1) | Pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Uvedba sprememb mednarodnega računovodskega standarda 19 | Z odstopanjem od člena 481 lahko pristojni organi v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2018 institucijam, ki pripravljajo svoje računovodske izkaze skladno z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002, dovolijo, da k svojemu navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu dodajo ustrezen znesek v skladu z odstavkom 2 ali 3 člena 473, kot je ustrezno, ki ga pomnožijo s faktorjem v skladu z odstavkom 4 člena 473. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 038 | | Člen 478(2) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala za odložene terjatve za davek, ki so obstajale pred 1. januarjem 2014 | Veljavni odstotek, če se uporablja drugačen odstotek (odstotek v razponih iz člena 478(2)). | 2014 (0 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 039 | 2015 (10 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 040 | 2016 (20 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 041 | 2017 (30 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 042 | 2018 (40 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 043 | 2019 (50 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 044 | 2020 (60 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 045 | 2021 (70 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 046 | 2022 (80 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 047 | 2023 (90 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 048 | | Člen 478(3)(a) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodni odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala | Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavkov 1 in 2 člena 478 za (a) posamezne odbitke, ki se zahtevajo v skladu s točkami (a) do (h) člena 36(1), razen odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik. | 2014 (20 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 049 | 2015 (40 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 050 | 2016 (60 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 051 | 2017 (80 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 052 | | Člen 478(3)(b) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodni odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala | Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavkov 1 in 2 člena 478 za (b) celotni znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ter postavke iz točke (i) člena 36(1), ki ga je treba odšteti v skladu s členom 48. | 2014 (20 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 053 | 2015 (40 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 054 | 2016 (60 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 055 | 2017 (80 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 056 | | Člen 478(3)(c) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodni odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala | Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavkov 1 in 2 člena 478 za (c) vsakega od odbitkov, ki se zahteva v skladu s točkami (b) do (d) člena 56. | 2014 (20 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 057 | 2015 (40 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 058 | 2016 (60 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 059 | 2017 (80 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 060 | | Člen 478(3)(d) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodni odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala | Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavkov 1 in 2 člena 478 za (d) vsakega od odbitkov, ki se zahteva v skladu s točkami (b) do (d) člena 66. | 2014 (20 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 061 | 2015 (40 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 062 | 2016 (60 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 063 | 2017 (80 % do 100 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 064 | | Člen 479(4) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodno priznavanje instrumentov in postavk v konsolidiranem navadnem lastniškem temeljnem kapitalu, ki se ne štejejo za manjšinske deleže | Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavka 3 člena 479. | 2014 (0 % do 80 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 065 | 2015 (0 % do 60 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 066 | 2016 (0 % do 40 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 067 | 2017 (0 % do 20 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 068 | | Člen 480(3) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodno priznavanje manjšinskih deležev ter kvalificiranega dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala | Pristojni organi določijo in objavijo vrednost veljavnega faktorja v razponih iz odstavka 2 člena 480. | 2014 (0,2 do 1,0) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 069 | 2015 (0,4 do 1,0) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 070 | 2016 (0,6 do 1,0) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 071 | 2017 (0,8 do 1,0) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 072 | | Člen 481(1) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | | Veljavni odstotek, če se uporablja enotni odstotek (odstotek v razponih iz člena 481(3)) | 2014 (0 % do 80 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 073 | 2015 (0 % do 60 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 074 | 2016 (0 % do 40 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 075 | 2017 (0 % do 20 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 076 | | Člen 481(5) | | | Dodatni prehodni filtri in odbitki | Pristojni organi za vsak filter ali odbitek iz odstavkov 1 in 2 člena 481 določijo in objavijo veljavne odstotke v razponih iz odstavkov 3 in 4 navedenega člena. | 2014 (0 % do 80 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 077 | 2015 (0 % do 60 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 078 | 2016 (0 % do 40 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 079 | 2017 (0 % do 20 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 080 | | Člen 486(6) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Omejitve glede uporabe predhodnih pravil za postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala | Veljavni odstotek za določitev omejitev glede uporabe predhodnih pravil za postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu z odstavkom 2 člena 486 (odstotek v razponih iz odstavka 5 navedenega člena). | 2014 (60 % do 80 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 081 | 2015 (40 % do 70 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 082 | 2016 (20 % do 60 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 083 | 2017 (0 % do 50 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 084 | 2018 (0 % do 40 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 085 | 2019 (0 % do 30 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 086 | 2020 (0 % do 20 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 087 | 2021 (0 % do 10 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 088 | Veljavni odstotek za določitev omejitev glede uporabe predhodnih pravil za postavke dodatnega temeljnega kapitala v skladu z odstavkom 3 člena 486 (odstotek v razponih iz odstavka 5 navedenega člena). | 2014 (60 % do 80 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 089 | 2015 (40 % do 70 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 090 | 2016 (20 % do 60 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 091 | 2017 (0 % do 50 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 092 | 2018 (0 % do 40 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 093 | 2019 (0 % do 30 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 094 | 2020 (0 % do 20 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 095 | 2021 (0 % do 10 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 096 | Veljavni odstotek za določitev omejitev glede uporabe predhodnih pravil za postavke dodatnega kapitala v skladu z odstavkom 4 člena 486 (odstotek v razponih iz odstavka 5 navedenega člena). | 2014 (60 % do 80 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 097 | 2015 (40 % do 70 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 098 | 2016 (20 % do 60 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 099 | 2017 (0 % do 50 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 100 | 2018 (0 % do 40 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 101 | 2019 (0 % do 30 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 102 | 2020 (0 % do 20 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 103 | 2021 (0 % do 10 %) | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 104 | | Člen 495(1) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodna obravnava izpostavljenosti iz naslova lastniških finančnih instrumentov v okviru pristopa IRB | Z odstopanjem od poglavja 3 dela 3 lahko pristojni organi do 31. decembra 2017 izvzamejo iz obravnave IRB nekatere skupine izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki jih imajo institucije in EU podružnice institucij v tej državi članici na dan 31. decembra 2007. | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 105 | | Člen 496(1) | | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Prehodna določba o izračunu kapitalskih zahtev za izpostavljenosti v obliki kritih obveznic | Pristojni organi lahko do 31. decembra 2017 v celoti ali delno opustijo zgornjo mejo 10 % za nadrejene enote, ki jih izdajo francoski Fonds Commun de Créances ali njemu enakovredne ustanove za listinjenje, določeno v točkah (d) in (f) člena 129(1), če sta izpolnjena pogoja iz točk (a) in (b) člena 496(1). | [Leto] | [D/N/ni podatka] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |

Direktiva 2013/36/EU

Uredba (EU) št. 575/2013

Naslovnik

Področje uporabe

Poimenovanje

Opis opcije ali diskrecijske pravice

Leta uporabe in vrednost v % (kadar je ustrezno)

Uporabljena (D/N/ni podatka)

Nacionalno besedilo

Sklicevanja

Na voljo v EN (D/N)

Podrobnosti / Pripombe

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

011

Člen 160(6)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodne določbe za kapitalske blažilnike

Države članice lahko za kapitalske blažilnike uvedejo krajše prehodno obdobje, kot je obdobje iz odstavkov 1 do 4 člena 160. Takšno krajše prehodno obdobje lahko priznajo druge države članice.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

012

Člen 493(3)(a)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo krite obveznice, ki ustrezajo pogojem iz člena 129(1), (3) in (6).

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

013

Člen 493(3)(b)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve do enot regionalne ali lokalne ravni držav članic.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

014

Člen 493(3)(c)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti institucije do njene nadrejene osebe ali podrejenih družb.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

015

Člen 493(3)(d)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do regionalnih ali centralnih kreditnih institucij, s katerimi je kreditna institucija povezana v mrežo in ki so odgovorne za operacije kliringa gotovinskih transakcij v okviru mreže.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

016

Člen 493(3)(e)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do kreditnih institucij, od katerih ena posluje na nekonkurenčni osnovi in zagotavlja kredite ali jamči zanje na podlagi zakonsko določenih programov ali svojih statutov za spodbujanje določenih gospodarskih sektorjev pod določeno obliko vladnega nadzora ter z omejitvami glede uporabe kreditov, če te izpostavljenosti izhajajo iz takih kreditov ali jamstev za take kredite, ki se prek kreditnih institucij prenesejo na upravičence.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

017

Člen 493(3)(f)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do institucij, če navedene izpostavljenosti niso del kapitala takih institucij, ne trajajo dlje kot do naslednjega delovnega dne in niso denominirane v glavni trgovalni valuti.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

018

Člen 493(3)(g)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do centralnih bank v obliki zahtevanih minimalnih rezerv, ki se hranijo v teh centralnih bankah in so denominirane v njihovih nacionalnih valutah.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

019

Člen 493(3)(h)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti do enot centralnih ravni države v obliki zakonsko predpisanih likvidnostnih zahtev v državne vrednostne papirje, ki so denominirani in vplačani v njihovih nacionalnih valutah, če je po presoji pristojnega organa bonitetna ocena zadevnih enot centralne ravni države, ki je določena s strani imenovane zunanje bonitetne agencije, naložbeni razred.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

020

Člen 493(3)(i)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo 50 % zunajbilančnih dokumentarnih akreditivov s srednjim/nizkim tveganjem in zunajbilančnih prevzetih kreditnih obveznosti s srednjim/nizkim tveganjem iz Priloge I in, če se s tem strinjajo pristojni organi, 80 % jamstev, ki niso jamstva za kredite ter imajo zakonsko ali regulatorno podlago in jih dajejo za svoje člane vzajemne jamstvene sheme s statusom kreditnih institucij.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

021

Člen 493(3)(j)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo zakonsko zahtevana jamstva, ki se uporabljajo, ko se hipotekarni kredit, financiran z izdajo hipotekarnih obveznic, izplača hipotekarnemu kreditojemalcu pred dokončnim vpisom hipoteke v zemljiško knjigo, pod pogojem, da to jamstvo ni uporabljeno za zmanjševanje tveganja pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

022

Člen 493(3)(k)

Države članice

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetja ali delna izvzetja iz omejitev velikih izpostavljenosti

Pristojni organi lahko v celoti ali delno izvzamejo aktivne postavke, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do priznanih borz.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

023

Člen 412(5)

Države članice

Kreditne institucije

Zahteva glede likvidnostnega kritja

Države članice lahko ohranijo ali uvedejo nacionalne določbe na področju likvidnostnih zahtev, preden se v Uniji v skladu s členom 460 za zahteve po likvidnostnem kritju določijo in v celoti uvedejo zavezujoči minimalni standardi.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

024

Člen 412(5)

Države članice ali pristojni organi

Kreditne institucije

Zahteva glede likvidnostnega kritja

Države članice ali pristojni organi lahko od institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, ali podskupine teh institucij zahtevajo, da ohranijo višjo zahtevo po likvidnostnem kritju do 100 %, dokler se v skladu s členom 460 v celoti ne uvede zavezujoč minimalni standard v višini 100 %.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

025

Člen 413(3)

Države članice

Kreditne institucije

Zahteva po stabilnem financiranju

Države članice lahko ohranijo ali uvedejo nacionalne določbe na področju zahtev po stabilnem financiranju, preden se v Uniji v skladu s členom 510 za zahteve po neto stabilnem financiranju določijo in uvedejo zavezujoči minimalni standardi.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

026

Člen 415(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije

Zahteve glede poročanja o likvidnosti

Pristojni organi lahko do popolne uvedbe zavezujočih likvidnostnih zahtev še naprej zbirajo informacijo prek orodij za spremljanje, da bi svoje spremljanje uskladili z veljavnimi nacionalnimi standardi glede likvidnosti.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

027

Člen 467(2)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava nerealiziranih izgub, merjenih po pošteni vrednosti

Z odstopanjem od člena 467(1) lahko pristojni organi institucijam dovolijo, da med sestavine kapitala ne vključijo nerealiziranih dobičkov ali izgub iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo „razpoložljiv za prodajo“ v skladu z mednarodnim računovodskim standardom 39, ki ga je odobrila EU, če je bila takšna obravnava v uporabi pred 1. januarjem 2014.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

028

Člen 467(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava nerealiziranih izgub, merjenih po pošteni vrednosti

Veljavni odstotek nerealiziranih izgub v skladu s členom 467(1), ki so vključene v izračun postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala (odstotek v razponih iz odstavka 2 navedenega člena).

2014 (20 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

029

2015 (40 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

030

2016 (60 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

031

2017 (80 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

032

Člen 468(2) drugi pododstavek

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava nerealiziranih dobičkov, merjenih po pošteni vrednosti

Kadar morajo na podlagi člena 467 institucije v izračun navadnega lastniškega temeljnega kapitala vključiti svoje nerealizirane izgube, merjene po pošteni vrednosti, lahko pristojni organi institucijam dovolijo, da v izračun navadnega lastniškega temeljnega kapitala v višini 100 % vključijo svoje nerealizirane dobičke, merjene po pošteni vrednosti.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

033

Člen 468(3)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava nerealiziranih dobičkov, merjenih po pošteni vrednosti

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek nerealiziranih dobičkov v razponih iz člena 468(2)(a) do (c), ki se izključi iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

2015 (60 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

034

2016 (40 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

035

2017 (20 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

036

Člen 471(1)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Izvzetje iz odbitka deležev v lastniškem kapitalu zavarovalnic od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala

Z odstopanjem od člena 49(1) lahko pristojni organi v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2022 institucijam dovolijo, da ne odbijejo deležev v lastniškem kapitalu zavarovalnic, pozavarovalnic in zavarovalnih holdingov, če so izpolnjeni pogoji iz člena 471(1).

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

037

Člen 473(1)

Pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Uvedba sprememb mednarodnega računovodskega standarda 19

Z odstopanjem od člena 481 lahko pristojni organi v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2018 institucijam, ki pripravljajo svoje računovodske izkaze skladno z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002, dovolijo, da k svojemu navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu dodajo ustrezen znesek v skladu z odstavkom 2 ali 3 člena 473, kot je ustrezno, ki ga pomnožijo s faktorjem v skladu z odstavkom 4 člena 473.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

038

Člen 478(2)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala za odložene terjatve za davek, ki so obstajale pred 1. januarjem 2014

Veljavni odstotek, če se uporablja drugačen odstotek (odstotek v razponih iz člena 478(2)).

2014 (0 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

039

2015 (10 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

040

2016 (20 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

041

2017 (30 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

042

2018 (40 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

043

2019 (50 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

044

2020 (60 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

045

2021 (70 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

046

2022 (80 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

047

2023 (90 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

048

Člen 478(3)(a)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodni odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavkov 1 in 2 člena 478 za (a) posamezne odbitke, ki se zahtevajo v skladu s točkami (a) do (h) člena 36(1), razen odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik.

2014 (20 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

049

2015 (40 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

050

2016 (60 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

051

2017 (80 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

052

Člen 478(3)(b)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodni odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavkov 1 in 2 člena 478 za (b) celotni znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ter postavke iz točke (i) člena 36(1), ki ga je treba odšteti v skladu s členom 48.

2014 (20 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

053

2015 (40 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

054

2016 (60 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

055

2017 (80 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

056

Člen 478(3)(c)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodni odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavkov 1 in 2 člena 478 za (c) vsakega od odbitkov, ki se zahteva v skladu s točkami (b) do (d) člena 56.

2014 (20 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

057

2015 (40 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

058

2016 (60 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

059

2017 (80 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

060

Člen 478(3)(d)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodni odbitki od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavkov 1 in 2 člena 478 za (d) vsakega od odbitkov, ki se zahteva v skladu s točkami (b) do (d) člena 66.

2014 (20 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

061

2015 (40 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

062

2016 (60 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

063

2017 (80 % do 100 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

064

Člen 479(4)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodno priznavanje instrumentov in postavk v konsolidiranem navadnem lastniškem temeljnem kapitalu, ki se ne štejejo za manjšinske deleže

Pristojni organi določijo in objavijo veljavni odstotek v razponih iz odstavka 3 člena 479.

2014 (0 % do 80 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

065

2015 (0 % do 60 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

066

2016 (0 % do 40 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

067

2017 (0 % do 20 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

068

Člen 480(3)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodno priznavanje manjšinskih deležev ter kvalificiranega dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala

Pristojni organi določijo in objavijo vrednost veljavnega faktorja v razponih iz odstavka 2 člena 480.

2014 (0,2 do 1,0)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

069

2015 (0,4 do 1,0)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

070

2016 (0,6 do 1,0)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

071

2017 (0,8 do 1,0)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

072

Člen 481(1)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Veljavni odstotek, če se uporablja enotni odstotek (odstotek v razponih iz člena 481(3))

2014 (0 % do 80 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

073

2015 (0 % do 60 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

074

2016 (0 % do 40 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

075

2017 (0 % do 20 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

076

Člen 481(5)

Dodatni prehodni filtri in odbitki

Pristojni organi za vsak filter ali odbitek iz odstavkov 1 in 2 člena 481 določijo in objavijo veljavne odstotke v razponih iz odstavkov 3 in 4 navedenega člena.

2014 (0 % do 80 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

077

2015 (0 % do 60 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

078

2016 (0 % do 40 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

079

2017 (0 % do 20 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

080

Člen 486(6)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Omejitve glede uporabe predhodnih pravil za postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala

Veljavni odstotek za določitev omejitev glede uporabe predhodnih pravil za postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu z odstavkom 2 člena 486 (odstotek v razponih iz odstavka 5 navedenega člena).

2014 (60 % do 80 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

081

2015 (40 % do 70 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

082

2016 (20 % do 60 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

083

2017 (0 % do 50 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

084

2018 (0 % do 40 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

085

2019 (0 % do 30 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

086

2020 (0 % do 20 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

087

2021 (0 % do 10 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

088

Veljavni odstotek za določitev omejitev glede uporabe predhodnih pravil za postavke dodatnega temeljnega kapitala v skladu z odstavkom 3 člena 486 (odstotek v razponih iz odstavka 5 navedenega člena).

2014 (60 % do 80 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

089

2015 (40 % do 70 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

090

2016 (20 % do 60 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

091

2017 (0 % do 50 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

092

2018 (0 % do 40 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

093

2019 (0 % do 30 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

094

2020 (0 % do 20 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

095

2021 (0 % do 10 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

096

Veljavni odstotek za določitev omejitev glede uporabe predhodnih pravil za postavke dodatnega kapitala v skladu z odstavkom 4 člena 486 (odstotek v razponih iz odstavka 5 navedenega člena).

2014 (60 % do 80 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

097

2015 (40 % do 70 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

098

2016 (20 % do 60 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

099

2017 (0 % do 50 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

100

2018 (0 % do 40 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

101

2019 (0 % do 30 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

102

2020 (0 % do 20 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

103

2021 (0 % do 10 %)

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

104

Člen 495(1)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna obravnava izpostavljenosti iz naslova lastniških finančnih instrumentov v okviru pristopa IRB

Z odstopanjem od poglavja 3 dela 3 lahko pristojni organi do 31. decembra 2017 izvzamejo iz obravnave IRB nekatere skupine izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki jih imajo institucije in EU podružnice institucij v tej državi članici na dan 31. decembra 2007.

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

105

Člen 496(1)

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Prehodna določba o izračunu kapitalskih zahtev za izpostavljenosti v obliki kritih obveznic

Pristojni organi lahko do 31. decembra 2017 v celoti ali delno opustijo zgornjo mejo 10 % za nadrejene enote, ki jih izdajo francoski Fonds Commun de Créances ali njemu enakovredne ustanove za listinjenje, določeno v točkah (d) in (f) člena 129(1), če sta izpolnjena pogoja iz točk (a) in (b) člena 496(1).

[Leto]

[D/N/ni podatka]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

Obvezno, če D

DEL 3

Variabilni elementi prejemkov (člen 94 Direktive 2013/36/EU)

| | Direktiva 2013/36/EU | Naslovnik | Področje uporabe | Določbe | Informacije, ki jih je treba razkriti | Uporabljena (D/N/ni podatka) | Sklicevanja | Na voljo v EN (D/N) | Podrobnosti / Pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) | |
| 020 | Člen 94(1)(g)(i) | Države članice ali pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Najvišje razmerje med fiksnim in variabilnim delom prejemkov (% določen v nacionalni zakonodaji, izračunan kot variabilni del, deljen s fiksnim delom prejemkov). | [Vrednost v %] | [D/N] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 030 | Člen 94(1)(g)(ii) | Države članice ali pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Najvišja raven razmerja med fiksnim in variabilnim delom prejemkov, ki ga lahko odobrijo delničarji, lastniki ali družbeniki institucije (% določen v nacionalni zakonodaji, izračunan kot variabilni del, deljen s fiksnim delom prejemkov). | [Vrednost v %] | [D/N] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 040 | Člen 94(1)(g)(iii) | Države članice ali pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Največji del skupnih variabilnih prejemkov, za katere se lahko uporablja diskontna stopnja (% skupnih variabilnih prejemkov). | [Vrednost v %] | [D/N] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |
| 050 | Člen 94(1)(l) | Države članice ali pristojni organi | Kreditne institucije in investicijska podjetja | Opis kakršnih koli omejitev ali prepovedi glede vrst in oblik instrumentov, ki se lahko uporabijo za dodelitev variabilnih prejemkov. | [prosto besedilo/vrednost] | [D/N] | Obvezno, če D | Obvezno, če D | |

Direktiva 2013/36/EU

Naslovnik

Področje uporabe

Določbe

Informacije, ki jih je treba razkriti

Uporabljena (D/N/ni podatka)

Sklicevanja

Na voljo v EN (D/N)

Podrobnosti / Pripombe

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

Člen 94(1)(g)(i)

Države članice ali pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Najvišje razmerje med fiksnim in variabilnim delom prejemkov (% določen v nacionalni zakonodaji, izračunan kot variabilni del, deljen s fiksnim delom prejemkov).

[Vrednost v %]

[D/N]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

030

Člen 94(1)(g)(ii)

Države članice ali pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Najvišja raven razmerja med fiksnim in variabilnim delom prejemkov, ki ga lahko odobrijo delničarji, lastniki ali družbeniki institucije (% določen v nacionalni zakonodaji, izračunan kot variabilni del, deljen s fiksnim delom prejemkov).

[Vrednost v %]

[D/N]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

040

Člen 94(1)(g)(iii)

Države članice ali pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Največji del skupnih variabilnih prejemkov, za katere se lahko uporablja diskontna stopnja (% skupnih variabilnih prejemkov).

[Vrednost v %]

[D/N]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

050

Člen 94(1)(l)

Države članice ali pristojni organi

Kreditne institucije in investicijska podjetja

Opis kakršnih koli omejitev ali prepovedi glede vrst in oblik instrumentov, ki se lahko uporabijo za dodelitev variabilnih prejemkov.

[prosto besedilo/vrednost]

[D/N]

Obvezno, če D

Obvezno, če D

---

(1)  
  „D“ (Da) pomeni, da je pristojni organ ali država članica, ki je pooblaščena za uporabo zadevne opcije ali diskrecijske pravice, to uporabila.

„N“ (Ne) pomeni, da pristojni organ ali država članica, ki je pooblaščena za uporabo zadevne opcije ali diskrecijske pravice, te ni uporabila.

„Ni podatka“ pomeni, da uporaba opcije ni možna ali da diskrecijska pravica ne obstaja.

(2)  Besedilo določbe v nacionalni zakonodaji.

(3)  Sklic v nacionalni zakonodaji in hiperpovezave do spletne strani, ki vsebuje nacionalno besedilo, ki prenaša zadevno določbo Unije v nacionalno zakonodajo.

---

PRILOGA III

Proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (SREP)
   (1)

| 010 | Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi | (dd/mm/llll) |
| --- | --- | --- |
| 020 | Področje uporabe SREP

  (členi 108 do 110 CRD) | Opis pristopa pristojnega organa glede področja uporabe SREP, vključno z naslednjim:






  — | katere vrste institucij so vključene v SREP/izključene iz SREP, zlasti, če se področje uporabe razlikuje od tistega iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU; |

010

Datum zadnje posodobitve informacij v tej predlogi

(dd/mm/llll)

020

Področje uporabe SREP

(členi 108 do 110 CRD)

Opis pristopa pristojnega organa glede področja uporabe SREP, vključno z naslednjim:

—

katere vrste institucij so vključene v SREP/izključene iz SREP, zlasti, če se področje uporabe razlikuje od tistega iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU;

| — | pregledom na visoki ravni, kako pristojni organ upošteva načelo sorazmernosti pri obravnavi področja uporabe SREP ter pogostosti ocenjevanja različnih elementov SREP (2). |
| --- | --- |

—

pregledom na visoki ravni, kako pristojni organ upošteva načelo sorazmernosti pri obravnavi področja uporabe SREP ter pogostosti ocenjevanja različnih elementov SREP (2).

[prosto besedilo, sklic na take smernice ali hiperpovezava do njih]

030

Ocena elementov SREP

(členi 74 do 96 CRD)

Opis pristopa pristojnega organa k ocenjevanju posameznih elementov SREP (kot je navedeno v smernicah EBA o skupnih postopkih in metodologijah za proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (SREP) – EBA/GL/2014/13), vključno z naslednjim:

| — | pregledom na visoki ravni, usmerjenim v postopke in metodologije, ki se uporabljajo za ocenjevanje elementov SREP, vključno z: (1) analizo poslovnega modela, (2) oceno notranjega upravljanja in kontrol na ravni institucije, (3) oceno tveganj za kapital in (4) oceno tveganj za likvidnost in financiranje; |
| --- | --- |

—

pregledom na visoki ravni, usmerjenim v postopke in metodologije, ki se uporabljajo za ocenjevanje elementov SREP, vključno z: (1) analizo poslovnega modela, (2) oceno notranjega upravljanja in kontrol na ravni institucije, (3) oceno tveganj za kapital in (4) oceno tveganj za likvidnost in financiranje;

| — | pregledom na visoki ravni, kako pristojni organ upošteva načelo sorazmernosti pri obravnavi posameznih elementov SREP, vključno s tem, kako se je uporabila kategorizacija institucij (3). |
| --- | --- |

—

pregledom na visoki ravni, kako pristojni organ upošteva načelo sorazmernosti pri obravnavi posameznih elementov SREP, vključno s tem, kako se je uporabila kategorizacija institucij (3).

[prosto besedilo, sklic na take smernice ali hiperpovezava do njih]

040

Pregled in vrednotenje procesa ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala (ICAAP) in procesa ocenjevanja ustrezne notranje likvidnosti (ILAAP)

(členi 73, 86, 97, 98 in 103 CRD)

Opis pristopa pristojnega organa k pregledu in vrednotenju procesa ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala (ICAAP) in procesa ocenjevanja ustrezne notranje likvidnosti (ILAAP) kot del SREP ter zlasti k ocenjevanju zanesljivosti kapitalskih izračunov in izračunov likvidnosti v okviru ICAAP in ILAAP za določanje dodatne kapitalske zahteve in zahteve glede likvidnostnega kritja, vključno z naslednjim (4):

| — | pregledom metodologije, ki jo uporablja pristojni organ pri pregledu ICAAP in ILAAP institucij, |
| --- | --- |

—

pregledom metodologije, ki jo uporablja pristojni organ pri pregledu ICAAP in ILAAP institucij,

| — | informacijami/sklici na zahteve pristojnega organa po predložitvi informacij v zvezi z ICAAP in ILAAP, zlasti glede tega, katere informacije je treba predložiti; |
| --- | --- |

—

informacijami/sklici na zahteve pristojnega organa po predložitvi informacij v zvezi z ICAAP in ILAAP, zlasti glede tega, katere informacije je treba predložiti;

| — | informacijami o tem, ali se od institucije zahteva neodvisen pregled ICAAP in ILAAP. |
| --- | --- |

—

informacijami o tem, ali se od institucije zahteva neodvisen pregled ICAAP in ILAAP.

[prosto besedilo, sklic na take smernice ali hiperpovezava do njih]

050

Skupna ocena SREP in nadzorniški ukrepi

(člena 102 in 104 CRD)

Opis pristopa pristojnega organa k skupni oceni SREP (povzetek) in uporabi nadzorniških ukrepov na podlagi skupne ocene SREP (5).

Opis, kako so rezultati SREP povezani z uporabo ukrepov za zgodnje posredovanje v skladu s členom 27 Direktive 2014/59/EU in določitvijo pogojev, ali se za institucijo lahko šteje, da propada ali bo verjetno propadla, v skladu s členom 32 navedene direktive (6).

[prosto besedilo, sklic na take smernice ali hiperpovezava do njih]

---

(1)  Pristojni organi razkrijejo merila in metodologije, uporabljene v vrsticah 020 do 040 in v vrstici 050 za splošno oceno. Vrsta informacij, ki se razkrijejo v obliki pojasnjevalne opombe, je opisana v drugem stolpcu.

(2)  Področje uporabe SREP se obravnava na ravni institucije in glede na njena lastna sredstva.

Pristojni organ pojasni pristop, uporabljen za razvrstitev institucij v različne kategorije za namene SREP, pri čemer opiše uporabo kvantitativnih in kvalitativnih meril ter kako taka kategorizacija vpliva na finančno stabilnost ali druge splošne nadzorne cilje.

Pristojni organ pojasni tudi, kako se kategorizacija uporablja za zagotavljanje vsaj minimalnega posredovanja v ocenah SREP, vključno z opisom pogostosti ocen vseh elementov SREP za različne kategorije institucij.

(3)  Vključno z delovnimi orodji, npr. preverjanji na kraju samem in zunaj njega, kvalitativnimi in kvantitativnimi merili, statističnimi podatki, uporabljenimi pri ocenah. Priporočene so hiperpovezave do vseh smernic na spletnih straneh.

(4)  Pristojni organi pojasnijo tudi, kako je ocena ICAAP in ILAAP zajeta v modelih minimalnega posredovanja, uporabljenih za namene sorazmernosti na podlagi kategorij SREP, ter kako je sorazmernost uporabljena za namene določitve nadzorniških pričakovanj pri ICAAP in ILAAP ter zlasti vse smernice ali minimalne zahteve za ICAAP in ILAAP, ki so jih izdali pristojni organi.

(5)  Pristop, ki ga pristojni organi uporabijo, da dobijo skupno oceno SREP, ter posredovanje te ocene institucijam. Skupna ocena pristojnih organov temelji na pregledu vseh elementov iz vrstic 020 do 040, skupaj z vsemi drugimi relevantnimi informacijami o instituciji, ki jih morda pridobi pristojni organ.

(6)  Pristojni organi lahko razkrijejo tudi politike, ki usmerjajo njihove odločitve za sprejetje nadzorniških ukrepov (v smislu členov 102 in 104 CRD) ter ukrepov za zgodnje posredovanje (v smislu člena 27 direktive o sanaciji in reševanju bank (BRRD)), kadar se v oceni institucije ugotovijo pomanjkljivosti ali neustreznosti, ki zahtevajo nadzorniško posredovanje. Taka razkritja lahko vključujejo objavo notranjih smernic ali drugih dokumentov, ki opisujejo splošne nadzorne prakse. Vendar se ne zahteva razkritje v zvezi z odločitvami o posameznih institucijah, da se spoštuje načelo zaupnosti.

Poleg tega lahko pristojni organi zagotovijo informacije v zvezi s posledicami, če institucija krši zadevne pravne določbe ali ne spoštuje nadzorniških ukrepov ali ukrepov za zgodnje posredovanje, naloženih na podlagi rezultatov SREP, npr. navedejo vzpostavljene postopke izvrševanja (kjer je primerno).

---

PRILOGA IV

ZBIRNI STATISTIČNI PODATKI

Seznam predlog

| Del 1 | Konsolidirani podatki po pristojnem organu |
| --- | --- |
| Del 2 | Podatki o kreditnem tveganju |
| Del 3 | Podatki o tržnem tveganju |
| Del 4 | Podatki o operativnem tveganju |
| Del 5 | Podatki o nadzorniških ukrepih in upravnih kaznih |
| Del 6 | Podatki o opustitvah |

Del 1

Konsolidirani podatki po pristojnem organu

Del 2

Podatki o kreditnem tveganju

Del 3

Podatki o tržnem tveganju

Del 4

Podatki o operativnem tveganju

Del 5

Podatki o nadzorniških ukrepih in upravnih kaznih

Del 6

Podatki o opustitvah

Splošne opombe o izpolnjevanju predlog v Prilogi IV

| — | Pristojni organi ne razkrijejo nadzorniških ukrepov ali odločitev, namenjenih določenim institucijam. Pri objavljanju informacij o splošnih merilih in metodologijah pristojni organi ne razkrijejo nadzorniških ukrepov, namenjenih določenim institucijam, ne glede na to, ali so sprejeti v zvezi s posamezno institucijo ali skupino institucij. |
| --- | --- |

—

| — | Numerična polja lahko vsebujejo samo številke. Nacionalne valute se ne navedejo. Uporabljena valuta je euro in države članice, ki niso v euroobmočju, svoje nacionalne valute pretvorijo v eure na podlagi menjalnih tečajev ECB (na skupni referenčni datum, npr. zadnji dan leta, ki se pregleduje), pri čemer navedejo eno decimalno mesto, kadar se zneski razkrivajo v milijonih. |
| --- | --- |

—

| — | Enota razkritja za sporočene monetarne zneske je milijon eurov (v nadaljnjem besedilu: milijon EUR). |
| --- | --- |

—

| — | Odstotki se razkrijejo na dve decimalni mesti natančno. |
| --- | --- |

—

| — | Če se podatki ne razkrijejo, se navede razlog za to z uporabo nomenklature EBA, npr. N/A (ni na voljo) ali C (zaupno). |
| --- | --- |

—

| — | Podatki se razkrijejo na zbirni podlagi, pri čemer se ne navedejo posamezne kreditne institucije ali investicijska podjetja. |
| --- | --- |

—

| — | Sklicevanja na predloge COREP v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014 se navedejo v delih 1 do 4, kadar so na voljo. |
| --- | --- |

—

| — | Pristojni organi zbirajo podatke po letu XXXX na konsolidirani osnovi. Tako se bo zagotovila doslednost zbranih informacij. |
| --- | --- |

—

| — | Predloge iz te priloge se berejo v povezavi z obsegom konsolidacije pri poročanju, ki se opredeli v tej predlogi. Za zagotovitev učinkovitega zbiranja podatkov se informacije za kreditne institucije in investicijska podjetja poročajo ločeno, vendar se v obeh primerih uporabi enaka raven konsolidacije. |
| --- | --- |

—

| — | Za zagotovitev doslednosti in primerljivosti sporočenih podatkov ECB objavi samo zbirne statistične podatke za nadzorovane subjekte, za katere opravlja in izvaja neposredni nadzor na referenčni datum razkritja, nacionalni pristojni organi pa objavijo zbirne statistične podatke samo za kreditne institucije, ki jih ECB ne nadzira neposredno. |
| --- | --- |

—

| — | Podatki se zberejo samo za investicijska podjetja, za katera se uporablja CRD. Investicijska podjetja, za katera se CRD ne uporablja, so izključena iz zbiranja podatkov. |
| --- | --- |

—

DEL 1

Konsolidirani podatki po pristojnem organu (leto XXXX)

| | Sklicevanje na predlogo COREP | Podatki |
| --- | --- | --- |
| | Število in velikost kreditnih institucij | | |
| 010 | Število kreditnih institucij | | [Vrednost] |
| 020 | Bilančna vsota jurisdikcije (v milijonih EUR) (1) | | [Vrednost] |
| 030 | Bilančna vsota jurisdikcije (1) kot % BDP (2) | | [Vrednost] |
| | Število in velikost tujih kreditnih institucij
   (3) | | |
| 040 | Iz tretjih držav | Število podružnic (4) | | [Vrednost] |
| 050 | Bilančna vsota podružnic (v milijonih EUR) | | [Vrednost] |
| 060 | Število podrejenih družb (5) | | [Vrednost] |
| 070 | Bilančna vsota podrejenih družb (v milijonih EUR) | | [Vrednost] |
| | Skupni kapital in kapitalske zahteve kreditnih institucij | | |
| 080 | Skupni navadni lastniški temeljni kapital kot % skupnega kapitala (6) | CA1 (vrstica 020/vrstica 010) | [Vrednost] |
| 090 | Skupni dodatni temeljni kapital kot % skupnega kapitala (7) | CA1 (vrstica 530/vrstica 010) | [Vrednost] |
| 100 | Skupni dodatni kapital kot % skupnega kapitala (8) | CA1 (vrstica 750/vrstica 010) | [Vrednost] |
| 110 | Skupne kapitalske zahteve (v milijonih EUR) (9) | CA2 (vrstica 010) * 8 % | [Vrednost] |
| 120 | Količnik skupnega kapitala (%) (10) | CA3 (vrstica 050) | [Vrednost] |
| | Število in velikost investicijskih podjetij | | |
| 130 | Število investicijskih podjetij | | [Vrednost] |
| 140 | Bilančna vsota (v milijonih EUR) (1) | | [Vrednost] |
| 150 | Bilančna vsota kot % BDP | | [Vrednost] |
| | Skupni kapital in kapitalske zahteve investicijskih podjetij | | |
| 160 | Skupni navadni lastniški temeljni kapital kot % skupnega kapitala (6) | CA1 (vrstica 020/vrstica 010) | [Vrednost] |
| 170 | Skupni dodatni temeljni kapital kot % skupnega kapitala (7) | CA1 (vrstica 530/vrstica 010) | [Vrednost] |
| 180 | Skupni dodatni kapital kot % skupnega kapitala (8) | CA1 (vrstica 750/vrstica 010) | [Vrednost] |
| 190 | Skupne kapitalske zahteve (v milijonih EUR) (9) | CA2 (vrstica 010) * 8 % | [Vrednost] |
| 200 | Količnik skupnega kapitala (%) (10) | CA3 (vrstica 050) | [Vrednost] |

Sklicevanje na predlogo COREP

Podatki

Število in velikost kreditnih institucij

010

Število kreditnih institucij

[Vrednost]

020

Bilančna vsota jurisdikcije (v milijonih EUR) (1)

[Vrednost]

030

Bilančna vsota jurisdikcije (1) kot % BDP (2)

[Vrednost]

Število in velikost tujih kreditnih institucij
   (3)

040

Iz tretjih držav

Število podružnic (4)

[Vrednost]

050

Bilančna vsota podružnic (v milijonih EUR)

[Vrednost]

060

Število podrejenih družb (5)

[Vrednost]

070

Bilančna vsota podrejenih družb (v milijonih EUR)

[Vrednost]

Skupni kapital in kapitalske zahteve kreditnih institucij

080

Skupni navadni lastniški temeljni kapital kot % skupnega kapitala (6)

CA1 (vrstica 020/vrstica 010)

[Vrednost]

090

Skupni dodatni temeljni kapital kot % skupnega kapitala (7)

CA1 (vrstica 530/vrstica 010)

[Vrednost]

100

Skupni dodatni kapital kot % skupnega kapitala (8)

CA1 (vrstica 750/vrstica 010)

[Vrednost]

110

Skupne kapitalske zahteve (v milijonih EUR) (9)

CA2 (vrstica 010) * 8 %

[Vrednost]

120

Količnik skupnega kapitala (%) (10)

CA3 (vrstica 050)

[Vrednost]

Število in velikost investicijskih podjetij

130

Število investicijskih podjetij

[Vrednost]

140

Bilančna vsota (v milijonih EUR) (1)

[Vrednost]

150

Bilančna vsota kot % BDP

[Vrednost]

Skupni kapital in kapitalske zahteve investicijskih podjetij

160

Skupni navadni lastniški temeljni kapital kot % skupnega kapitala (6)

CA1 (vrstica 020/vrstica 010)

[Vrednost]

170

Skupni dodatni temeljni kapital kot % skupnega kapitala (7)

CA1 (vrstica 530/vrstica 010)

[Vrednost]

180

Skupni dodatni kapital kot % skupnega kapitala (8)

CA1 (vrstica 750/vrstica 010)

[Vrednost]

190

Skupne kapitalske zahteve (v milijonih EUR) (9)

CA2 (vrstica 010) * 8 %

[Vrednost]

200

Količnik skupnega kapitala (%) (10)

CA3 (vrstica 050)

[Vrednost]

DEL 2

Podatki o kreditnem tveganju (leto XXXX)

| | Podatki o kreditnem tveganju | Sklicevanje na predlogo COREP | Podatki |
| --- | --- | --- | --- |
| | Kreditne institucije: kapitalske zahteve za kreditno tveganje | | |
| 010 | Kreditne institucije: kapitalske zahteve za kreditno tveganje | % skupnih kapitalskih zahtev
   (11) | CA2 (vrstica 040)/(vrstica 010) | [Vrednost] |
| 020 | Kreditne institucije: razčlenitev glede na pristop | % na podlagi skupnega števila kreditnih institucij
   (12) | Standardizirani pristop (SA) | | [Vrednost] |
| 030 | Pristop IRB, kadar se ne uporabljajo niti lastne ocene izgube ob neplačilu niti konverzijski faktorji | | [Vrednost] |
| 040 | Pristop IRB, kadar se uporabljajo lastne ocene izgube ob neplačilu in/ali konverzijski faktorji | | [Vrednost] |
| 050 | % na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za kreditno tveganje | SA | CA2 (vrstica 050)/(vrstica 040) | [Vrednost] |
| 060 | Pristop IRB, kadar se ne uporabljajo niti lastne ocene izgube ob neplačilu niti konverzijski faktorji | CR IRB, temeljni IRB (vrstica 010, stol. 260)/CA2 (vrstica 040) | [Vrednost] |
| 070 | Pristop IRB, kadar se uporabljajo lastne ocene izgube ob neplačilu in/ali konverzijski faktorji | CR IRB, napredni IRB (vrstica 010, stol. 260)/CA2 (vrstica 040) | [Vrednost] |
| 080 | Kreditne institucije: razčlenitev glede na kategorijo izpostavljenosti IRB | % na podlagi vsote zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti IRB | Pristop IRB, kadar se ne uporabljajo niti lastne ocene izgube ob neplačilu niti konverzijski faktorji | CA2 (vrstica 250/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 090 | Enote centralne ravni držav in centralne banke | CA2 (vrstica 260/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 100 | Institucije | CA2 (vrstica 270/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 110 | Podjetja – MSP | CA2 (vrstica 280/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 120 | Podjetja – posebni kreditni aranžmaji | CA2 (vrstica 290/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 130 | Podjetja – drugo | CA2 (vrstica 300/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 140 | Pristop IRB, kadar se uporabljajo lastne ocene izgube ob neplačilu in/ali konverzijski faktorji | CA2 (vrstica 310/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 150 | Enote centralne ravni držav in centralne banke | CA2 (vrstica 320/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 160 | Institucije | CA2 (vrstica 330/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 170 | Podjetja – MSP | CA2 (vrstica 340/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 180 | Podjetja – posebni kreditni aranžmaji | CA2 (vrstica 350/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 190 | Podjetja – drugo | CA2 (vrstica 360/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 200 | Na drobno – zavarovano z nepremičninami MSP | CA2 (vrstica 370/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 210 | Na drobno – zavarovano z nepremičninami podjetij, ki niso MSP | CA2 (vrstica 380/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 220 | Na drobno – kvalificirane obnavljajoče se | CA2 (vrstica 390/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 230 | Na drobno – druga MSP | CA2 (vrstica 400/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 240 | Na drobno – druga podjetja, ki niso MSP | CA2 (vrstica 410/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 250 | Lastniški finančni instrumenti v okviru pristopa IRB | CA2 (vrstica 420/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 260 | Pozicije v listinjenju v okviru pristopa IRB | CA2 (vrstica 430/vrstica 240) | [Vrednost] |
| 270 | Druga sredstva iz naslova nekreditnih obveznosti | CA2 (vrstica 450/vrstica 240) | [Vrednost] |
| | Podatki o kreditnem tveganju | Sklicevanje na predlogo COREP | Podatki |
| 280 | Kreditne institucije: kapitalske zahteve za kreditno tveganje | | |
| 290 | Kreditne institucije: razčlenitev glede na kategorijo izpostavljenosti SA | % na podlagi vsote zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti SA | Enote centralne ravni držav ali centralne banke | CA2 (vrstica 070/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 300 | Enote regionalne ali lokalne ravni držav | CA2 (vrstica 080/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 310 | Subjekti javnega sektorja | CA2 (vrstica 090/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 320 | Multilateralne razvojne banke | CA2 (vrstica 100/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 330 | Mednarodne organizacije | CA2 (vrstica 110/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 340 | Institucije | CA2 (vrstica 120/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 350 | Podjetja | CA2 (vrstica 130/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 360 | Na drobno | CA2 (vrstica 140/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 370 | Zavarovano s hipotekami na nepremičnine | CA2 (vrstica 150/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 380 | Neplačane izpostavljenosti | CA2 (vrstica 160/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 390 | Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem | CA2 (vrstica 170/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 400 | Krite obveznice | CA2 (vrstica 180/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 410 | Terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno | CA2 (vrstica 190/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 420 | Kolektivni naložbeni podjemi | CA2 (vrstica 200/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 430 | Lastniški kapital | CA2 (vrstica 210/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 440 | Druge postavke | CA2 (vrstica 211/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 450 | Pozicije v listinjenju SA | CA2 (vrstica 220/vrstica 050) | [Vrednost] |
| 460 | Kreditne institucije: razčlenitev glede na pristop zmanjševanja kreditnega tveganja (CRM) | % na podlagi skupnega števila kreditnih institucij
   (13) | Enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem | | [Vrednost] |
| 470 | Razvita metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem | | [Vrednost] |
| | Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za kreditno tveganje | | |
| 480 | Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za kreditno tveganje | % skupnih kapitalskih zahtev
   (14) | CA2 (vrstica 040)/(vrstica 010) | [Vrednost] |
| 490 | Investicijska podjetja: razčlenitev glede na pristop | % na podlagi skupnega števila investicijskih podjetij
   (12) | SA | | [Vrednost] |
| 500 | IRB | | [Vrednost] |
| 510 | % na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za kreditno tveganje
   (15) | SA | CA2 (vrstica 050)/(vrstica 040) | [Vrednost] |
| 520 | IRB | CA2 (vrstica 240)/(vrstica 040) | [Vrednost] |
| | | | | | |
| | Dodatne informacije o listinjenju (v milijonih EUR) | Sklicevanje na predlogo COREP | Podatki |
| | Kreditne institucije: originator | | |
| 530 | Skupni znesek bilančnih in zunajbilančnih izpostavljenosti v listinjenju | CR SEC SA (vrstica 030, stol. 010) + CR SEC IRB (vrstica 030, stol. 010) | [Vrednost] |
| 540 | Skupni znesek zadržanih bilančnih in zunajbilančnih izpostavljenosti v listinjenju (izpostavljenosti v listinjenju – originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev) | CR SEC SA (vrstica 030, stol. 050) + CR SEC IRB (vrstica 030, stol. 050) | [Vrednost] |
| | | | | | |
| | Izpostavljenosti in izgube iz naslova kreditov, zavarovanih z nepremičninami (v milijonih EUR)
   (16) | Sklicevanje na predlogo COREP | Podatki |
| 550 | Uporaba stanovanjskih nepremičnin kot zavarovanje | Vsota izpostavljenosti, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami
   (17) | Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 050) | [Vrednost] |
| 560 | Vsota izgub iz naslova kreditov do referenčnih ravni
   (18) | Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 010) | [Vrednost] |
| 570 | Od tega: nepremičnine, katerih vrednost je ocenjena s hipotekarno kreditno vrednostjo
   (19) | Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 020) | [Vrednost] |
| 580 | Vsota skupnih izgub
   (20) | Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 030) | [Vrednost] |
| 590 | Od tega: nepremičnine, katerih vrednost je ocenjena s hipotekarno kreditno vrednostjo
   (19) | Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 040) | [Vrednost] |
| 600 | Uporaba poslovnih nepremičnin kot zavarovanje | Vsota izpostavljenosti, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami
   (17) | Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 050) | [Vrednost] |
| 610 | Vsota izgub iz naslova kreditov do referenčnih ravni
   (18) | Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 010) | [Vrednost] |
| 620 | Od tega: nepremičnine, katerih vrednost je ocenjena s hipotekarno kreditno vrednostjo
   (19) | Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 020) | [Vrednost] |
| 630 | Vsota skupnih izgub
   (20) | Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 030) | [Vrednost] |
| 640 | Od tega: nepremičnine, katerih vrednost je ocenjena s hipotekarno kreditno vrednostjo
   (19) | Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 040) | [Vrednost] |

Podatki o kreditnem tveganju

Sklicevanje na predlogo COREP

Podatki

Kreditne institucije: kapitalske zahteve za kreditno tveganje

010

Kreditne institucije: kapitalske zahteve za kreditno tveganje

% skupnih kapitalskih zahtev
   (11)

CA2 (vrstica 040)/(vrstica 010)

[Vrednost]

020

Kreditne institucije: razčlenitev glede na pristop

% na podlagi skupnega števila kreditnih institucij
   (12)

Standardizirani pristop (SA)

[Vrednost]

030

Pristop IRB, kadar se ne uporabljajo niti lastne ocene izgube ob neplačilu niti konverzijski faktorji

[Vrednost]

040

Pristop IRB, kadar se uporabljajo lastne ocene izgube ob neplačilu in/ali konverzijski faktorji

[Vrednost]

050

% na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za kreditno tveganje

SA

CA2 (vrstica 050)/(vrstica 040)

[Vrednost]

060

Pristop IRB, kadar se ne uporabljajo niti lastne ocene izgube ob neplačilu niti konverzijski faktorji

CR IRB, temeljni IRB (vrstica 010, stol. 260)/CA2 (vrstica 040)

[Vrednost]

070

Pristop IRB, kadar se uporabljajo lastne ocene izgube ob neplačilu in/ali konverzijski faktorji

CR IRB, napredni IRB (vrstica 010, stol. 260)/CA2 (vrstica 040)

[Vrednost]

080

Kreditne institucije: razčlenitev glede na kategorijo izpostavljenosti IRB

% na podlagi vsote zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti IRB

Pristop IRB, kadar se ne uporabljajo niti lastne ocene izgube ob neplačilu niti konverzijski faktorji

CA2 (vrstica 250/vrstica 240)

[Vrednost]

090

Enote centralne ravni držav in centralne banke

CA2 (vrstica 260/vrstica 240)

[Vrednost]

100

Institucije

CA2 (vrstica 270/vrstica 240)

[Vrednost]

110

Podjetja – MSP

CA2 (vrstica 280/vrstica 240)

[Vrednost]

120

Podjetja – posebni kreditni aranžmaji

CA2 (vrstica 290/vrstica 240)

[Vrednost]

130

Podjetja – drugo

CA2 (vrstica 300/vrstica 240)

[Vrednost]

140

Pristop IRB, kadar se uporabljajo lastne ocene izgube ob neplačilu in/ali konverzijski faktorji

CA2 (vrstica 310/vrstica 240)

[Vrednost]

150

Enote centralne ravni držav in centralne banke

CA2 (vrstica 320/vrstica 240)

[Vrednost]

160

Institucije

CA2 (vrstica 330/vrstica 240)

[Vrednost]

170

Podjetja – MSP

CA2 (vrstica 340/vrstica 240)

[Vrednost]

180

Podjetja – posebni kreditni aranžmaji

CA2 (vrstica 350/vrstica 240)

[Vrednost]

190

Podjetja – drugo

CA2 (vrstica 360/vrstica 240)

[Vrednost]

200

Na drobno – zavarovano z nepremičninami MSP

CA2 (vrstica 370/vrstica 240)

[Vrednost]

210

Na drobno – zavarovano z nepremičninami podjetij, ki niso MSP

CA2 (vrstica 380/vrstica 240)

[Vrednost]

220

Na drobno – kvalificirane obnavljajoče se

CA2 (vrstica 390/vrstica 240)

[Vrednost]

230

Na drobno – druga MSP

CA2 (vrstica 400/vrstica 240)

[Vrednost]

240

Na drobno – druga podjetja, ki niso MSP

CA2 (vrstica 410/vrstica 240)

[Vrednost]

250

Lastniški finančni instrumenti v okviru pristopa IRB

CA2 (vrstica 420/vrstica 240)

[Vrednost]

260

Pozicije v listinjenju v okviru pristopa IRB

CA2 (vrstica 430/vrstica 240)

[Vrednost]

270

Druga sredstva iz naslova nekreditnih obveznosti

CA2 (vrstica 450/vrstica 240)

[Vrednost]

Podatki o kreditnem tveganju

Sklicevanje na predlogo COREP

Podatki

280

Kreditne institucije: kapitalske zahteve za kreditno tveganje

290

Kreditne institucije: razčlenitev glede na kategorijo izpostavljenosti SA

% na podlagi vsote zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti SA

Enote centralne ravni držav ali centralne banke

CA2 (vrstica 070/vrstica 050)

[Vrednost]

300

Enote regionalne ali lokalne ravni držav

CA2 (vrstica 080/vrstica 050)

[Vrednost]

310

Subjekti javnega sektorja

CA2 (vrstica 090/vrstica 050)

[Vrednost]

320

Multilateralne razvojne banke

CA2 (vrstica 100/vrstica 050)

[Vrednost]

330

Mednarodne organizacije

CA2 (vrstica 110/vrstica 050)

[Vrednost]

340

Institucije

CA2 (vrstica 120/vrstica 050)

[Vrednost]

350

Podjetja

CA2 (vrstica 130/vrstica 050)

[Vrednost]

360

Na drobno

CA2 (vrstica 140/vrstica 050)

[Vrednost]

370

Zavarovano s hipotekami na nepremičnine

CA2 (vrstica 150/vrstica 050)

[Vrednost]

380

Neplačane izpostavljenosti

CA2 (vrstica 160/vrstica 050)

[Vrednost]

390

Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem

CA2 (vrstica 170/vrstica 050)

[Vrednost]

400

Krite obveznice

CA2 (vrstica 180/vrstica 050)

[Vrednost]

410

Terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno

CA2 (vrstica 190/vrstica 050)

[Vrednost]

420

Kolektivni naložbeni podjemi

CA2 (vrstica 200/vrstica 050)

[Vrednost]

430

Lastniški kapital

CA2 (vrstica 210/vrstica 050)

[Vrednost]

440

Druge postavke

CA2 (vrstica 211/vrstica 050)

[Vrednost]

450

Pozicije v listinjenju SA

CA2 (vrstica 220/vrstica 050)

[Vrednost]

460

Kreditne institucije: razčlenitev glede na pristop zmanjševanja kreditnega tveganja (CRM)

% na podlagi skupnega števila kreditnih institucij
   (13)

Enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem

[Vrednost]

470

Razvita metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem

[Vrednost]

Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za kreditno tveganje

480

Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za kreditno tveganje

% skupnih kapitalskih zahtev
   (14)

CA2 (vrstica 040)/(vrstica 010)

[Vrednost]

490

Investicijska podjetja: razčlenitev glede na pristop

% na podlagi skupnega števila investicijskih podjetij
   (12)

SA

[Vrednost]

500

IRB

[Vrednost]

510

% na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za kreditno tveganje
   (15)

SA

CA2 (vrstica 050)/(vrstica 040)

[Vrednost]

520

IRB

CA2 (vrstica 240)/(vrstica 040)

[Vrednost]

Dodatne informacije o listinjenju (v milijonih EUR)

Sklicevanje na predlogo COREP

Podatki

Kreditne institucije: originator

530

Skupni znesek bilančnih in zunajbilančnih izpostavljenosti v listinjenju

CR SEC SA (vrstica 030, stol. 010) + CR SEC IRB (vrstica 030, stol. 010)

[Vrednost]

540

Skupni znesek zadržanih bilančnih in zunajbilančnih izpostavljenosti v listinjenju (izpostavljenosti v listinjenju – originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev)

CR SEC SA (vrstica 030, stol. 050) + CR SEC IRB (vrstica 030, stol. 050)

[Vrednost]

Izpostavljenosti in izgube iz naslova kreditov, zavarovanih z nepremičninami (v milijonih EUR)
   (16)

Sklicevanje na predlogo COREP

Podatki

550

Uporaba stanovanjskih nepremičnin kot zavarovanje

Vsota izpostavljenosti, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami
   (17)

Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 050)

[Vrednost]

560

Vsota izgub iz naslova kreditov do referenčnih ravni
   (18)

Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 010)

[Vrednost]

570

Od tega: nepremičnine, katerih vrednost je ocenjena s hipotekarno kreditno vrednostjo
   (19)

Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 020)

[Vrednost]

580

Vsota skupnih izgub
   (20)

Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 030)

[Vrednost]

590

Od tega: nepremičnine, katerih vrednost je ocenjena s hipotekarno kreditno vrednostjo
   (19)

Izgube CR IP (vrstica 010, stol. 040)

[Vrednost]

600

Uporaba poslovnih nepremičnin kot zavarovanje

Vsota izpostavljenosti, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami
   (17)

Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 050)

[Vrednost]

610

Vsota izgub iz naslova kreditov do referenčnih ravni
   (18)

Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 010)

[Vrednost]

620

Od tega: nepremičnine, katerih vrednost je ocenjena s hipotekarno kreditno vrednostjo
   (19)

Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 020)

[Vrednost]

630

Vsota skupnih izgub
   (20)

Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 030)

[Vrednost]

640

Od tega: nepremičnine, katerih vrednost je ocenjena s hipotekarno kreditno vrednostjo
   (19)

Izgube CR IP (vrstica 020, stol. 040)

[Vrednost]

DEL 3

Podatki o tržnem tveganju
   (21)
  (leto XXXX)

| | Podatki o tržnem tveganju | Sklicevanje na predlogo COREP | Podatki |
| --- | --- | --- | --- |
| | Kreditne institucije: kapitalske zahteve za tržno tveganje | | |
| 010 | Kreditne institucije: kapitalske zahteve za tržno tveganje | % skupnih kapitalskih zahtev
   (22) | CA2 (vrstica 520)/(vrstica 010) | [Vrednost] |
| 020 | Kreditne institucije: razčlenitev glede na pristop | % na podlagi skupnega števila kreditnih institucij
   (23) | Standardizirani pristop | | [Vrednost] |
| 030 | Notranji modeli | | [Vrednost] |
| 040 | % na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za tržno tveganje | Standardizirani pristop | CA2 (vrstica 530)/(vrstica 520) | [Vrednost] |
| 050 | Notranji modeli | CA2 (vrstica 580)/(vrstica 520) | [Vrednost] |
| | Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za tržno tveganje | | |
| 060 | Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za tržno tveganje | % skupnih kapitalskih zahtev
   (22) | CA2 (vrstica 520)/(vrstica 010) | [Vrednost] |
| 070 | Investicijska podjetja: razčlenitev glede na pristop | % na podlagi skupnega števila investicijskih podjetij
   (23) | Standardizirani pristop | | [Vrednost] |
| 080 | Notranji modeli | | [Vrednost] |
| 090 | % na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za tržno tveganje | Standardizirani pristop | CA2 (vrstica 530)/(vrstica 520) | [Vrednost] |
| 100 | Notranji modeli | CA2 (vrstica 580)/(vrstica 520) | [Vrednost] |

Podatki o tržnem tveganju

Sklicevanje na predlogo COREP

Podatki

Kreditne institucije: kapitalske zahteve za tržno tveganje

010

Kreditne institucije: kapitalske zahteve za tržno tveganje

% skupnih kapitalskih zahtev
   (22)

CA2 (vrstica 520)/(vrstica 010)

[Vrednost]

020

Kreditne institucije: razčlenitev glede na pristop

% na podlagi skupnega števila kreditnih institucij
   (23)

Standardizirani pristop

[Vrednost]

030

Notranji modeli

[Vrednost]

040

% na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za tržno tveganje

Standardizirani pristop

CA2 (vrstica 530)/(vrstica 520)

[Vrednost]

050

Notranji modeli

CA2 (vrstica 580)/(vrstica 520)

[Vrednost]

Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za tržno tveganje

060

Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za tržno tveganje

% skupnih kapitalskih zahtev
   (22)

CA2 (vrstica 520)/(vrstica 010)

[Vrednost]

070

Investicijska podjetja: razčlenitev glede na pristop

% na podlagi skupnega števila investicijskih podjetij
   (23)

Standardizirani pristop

[Vrednost]

080

Notranji modeli

[Vrednost]

090

% na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za tržno tveganje

Standardizirani pristop

CA2 (vrstica 530)/(vrstica 520)

[Vrednost]

100

Notranji modeli

CA2 (vrstica 580)/(vrstica 520)

[Vrednost]

DEL 4

Podatki o operativnem tveganju (leto XXXX)

| | Podatki o operativnem tveganju | Sklicevanje na predlogo COREP | Podatki |
| --- | --- | --- | --- |
| | Kreditne institucije: kapitalske zahteve za operativno tveganje | | |
| 010 | Kreditne institucije: kapitalske zahteve za operativno tveganje | % skupnih kapitalskih zahtev
   (24) | CA2 (vrstica 590)/(vrstica 010) | [Vrednost] |
| 020 | Kreditne institucije: razčlenitev glede na pristop | % na podlagi skupnega števila kreditnih institucij
   (25) | Enostavni pristop (BIA) | | [Vrednost] |
| 030 | Standardizirani pristop (TSA)/


  Alternativni standardizirani pristop (ASA) | | [Vrednost] |
| 040 | Napredni pristopi za merjenje (AMA) | | [Vrednost] |
| 050 | % na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za operativno tveganje | BIA | CA2 (vrstica 600)/(vrstica 590) | [Vrednost] |
| 060 | TSA/ASA | CA2 (vrstica 610)/(vrstica 590) | [Vrednost] |
| 070 | AMA | CA2 (vrstica 620)/(vrstica 590) | [Vrednost] |
| | Kreditne institucije: izgube zaradi operativnega tveganja | | |
| 080 | Kreditne institucije: skupna bruto izguba | Skupna bruto izguba kot % skupnega bruto dohodka
   (26) | OPR Details (vrstica 920, stol. 080)/OPR (vsota (vrstica 010 do vrstice 130), stol. 030) | [Vrednost] |
| | Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za operativno tveganje | | |
| 090 | Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za operativno tveganje | % skupnih kapitalskih zahtev
   (24) | CA2 (vrstica 590)/(vrstica 010) | [Vrednost] |
| 100 | Investicijska podjetja: razčlenitev glede na pristop | % na podlagi skupnega števila investicijskih podjetij
   (25) | BIA | | [Vrednost] |
| 110 | TSA/ASA | | [Vrednost] |
| 120 | AMA | | [Vrednost] |
| 130 | % na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za operativno tveganje | BIA | CA2 (vrstica 600)/(vrstica 590) | [Vrednost] |
| 140 | TSA/ASA | CA2 (vrstica 610)/(vrstica 590) | [Vrednost] |
| 150 | AMA | CA2 (vrstica 620)/(vrstica 590) | [Vrednost] |
| | Investicijska podjetja: izgube zaradi operativnega tveganja | | |
| 160 | Investicijska podjetja: skupna bruto izguba | Skupna bruto izguba kot % skupnega bruto dohodka
   (26) | OPR Details (vrstica 920, stol. 080)/OPR (vsota (vrstica 010 do vrstice 130), stol. 030) | [Vrednost] |

Podatki o operativnem tveganju

Sklicevanje na predlogo COREP

Podatki

Kreditne institucije: kapitalske zahteve za operativno tveganje

010

Kreditne institucije: kapitalske zahteve za operativno tveganje

% skupnih kapitalskih zahtev
   (24)

CA2 (vrstica 590)/(vrstica 010)

[Vrednost]

020

Kreditne institucije: razčlenitev glede na pristop

% na podlagi skupnega števila kreditnih institucij
   (25)

Enostavni pristop (BIA)

[Vrednost]

030

Standardizirani pristop (TSA)/

Alternativni standardizirani pristop (ASA)

[Vrednost]

040

Napredni pristopi za merjenje (AMA)

[Vrednost]

050

% na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za operativno tveganje

BIA

CA2 (vrstica 600)/(vrstica 590)

[Vrednost]

060

TSA/ASA

CA2 (vrstica 610)/(vrstica 590)

[Vrednost]

070

AMA

CA2 (vrstica 620)/(vrstica 590)

[Vrednost]

Kreditne institucije: izgube zaradi operativnega tveganja

080

Kreditne institucije: skupna bruto izguba

Skupna bruto izguba kot % skupnega bruto dohodka
   (26)

OPR Details (vrstica 920, stol. 080)/OPR (vsota (vrstica 010 do vrstice 130), stol. 030)

[Vrednost]

Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za operativno tveganje

090

Investicijska podjetja: kapitalske zahteve za operativno tveganje

% skupnih kapitalskih zahtev
   (24)

CA2 (vrstica 590)/(vrstica 010)

[Vrednost]

100

Investicijska podjetja: razčlenitev glede na pristop

% na podlagi skupnega števila investicijskih podjetij
   (25)

BIA

[Vrednost]

110

TSA/ASA

[Vrednost]

120

AMA

[Vrednost]

130

% na podlagi skupnih kapitalskih zahtev za operativno tveganje

BIA

CA2 (vrstica 600)/(vrstica 590)

[Vrednost]

140

TSA/ASA

CA2 (vrstica 610)/(vrstica 590)

[Vrednost]

150

AMA

CA2 (vrstica 620)/(vrstica 590)

[Vrednost]

Investicijska podjetja: izgube zaradi operativnega tveganja

160

Investicijska podjetja: skupna bruto izguba

Skupna bruto izguba kot % skupnega bruto dohodka
   (26)

OPR Details (vrstica 920, stol. 080)/OPR (vsota (vrstica 010 do vrstice 130), stol. 030)

[Vrednost]

DEL 5

Podatki o nadzorniških ukrepih in upravnih kaznih
   (27)
  (leto XXXX)

| | Nadzorniški ukrepi | Podatki |
| --- | --- | --- |
| | Kreditne institucije | |
| 010 | Nadzorniški ukrepi, sprejeti v skladu s členom 102(1)(a) | Skupno število nadzorniških ukrepov, sprejetih v skladu s členom 104(1) Direktive 2013/36/EU: | [Vrednost] |
| 011 | za razpolaganje s kapitalom, ki presega minimalne kapitalske zahteve [člen 104(1)(a)] | [Vrednost] |
| 012 | za okrepitev ureditev upravljanja in upravljanja notranjega kapitala [člen 104(1)(b)] | [Vrednost] |
| 013 | za predstavitev načrta za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami [člen 104(1)(c)] | [Vrednost] |
| 014 | za uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev [člen 104(1)(d)] | [Vrednost] |
| 015 | za omejitev poslovanja ali dejavnosti [člen 104(1)(e)] | [Vrednost] |
| 016 | za zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi [člen 104(1)(f)] | [Vrednost] |
| 017 | za omejitev variabilnih prejemkov [člen 104(1)(g)] | [Vrednost] |
| 018 | za povečanje kapitala z uporabo čistega dobička [člen 104(1)(h)] | [Vrednost] |
| 019 | za omejitev/prepoved izplačila dobička ali plačila obresti [člen 104(1)(i)] | [Vrednost] |
| 020 | za določitev zahtev glede dodatnega ali pogostejšega poročanja [člen 104(1)(j)] | [Vrednost] |
| 021 | za določitev posebnih likvidnostnih zahtev [člen 104(1)(k)] | [Vrednost] |
| 022 | za določitev dodatnih zahtev glede razkritij [člen 104(1)(l)] | [Vrednost] |
| 023 | Število in vrsta drugih sprejetih nadzorniških ukrepov (ki niso navedeni v členu 104(1) Direktive 2013/36/EU) | [Vrednost] |
| 024 | Nadzorniški ukrepi, sprejeti v skladu s členom 102(1)(b) in drugimi določbami Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013 | Skupno število nadzorniških ukrepov, sprejetih v skladu s členom 104(1) Direktive 2013/36/EU: | [Vrednost] |
| 025 | za razpolaganje s kapitalom, ki presega minimalne kapitalske zahteve [člen 104(1)(a)] | [Vrednost] |
| 026 | za okrepitev ureditev upravljanja in upravljanja notranjega kapitala [člen 104(1)(b)] | [Vrednost] |
| 027 | za predstavitev načrta za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami [člen 104(1)(c)] | [Vrednost] |
| 028 | za uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev [člen 104(1)(d)] | [Vrednost] |
| 029 | za omejitev poslovanja ali dejavnosti [člen 104(1)(e)] | [Vrednost] |
| 030 | za zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi [člen 104(1)(f)] | [Vrednost] |
| 031 | za omejitev variabilnih prejemkov [člen 104(1)(g)] | [Vrednost] |
| 032 | za povečanje kapitala z uporabo čistega dobička [člen 104(1)(h)] | [Vrednost] |
| 033 | za omejitev/prepoved izplačila dobička ali plačila obresti [člen 104(1)(i)] | [Vrednost] |
| 034 | za določitev zahtev glede dodatnega ali pogostejšega poročanja [člen 104(1)(j)] | [Vrednost] |
| 035 | za določitev posebnih likvidnostnih zahtev [člen 104(1)(k)] | [Vrednost] |
| 036 | za določitev dodatnih zahtev glede razkritij [člen 104(1)(l)] | [Vrednost] |
| 037 | Število in vrsta drugih sprejetih nadzorniških ukrepov (ki niso navedeni v členu 104(1) Direktive 2013/36/EU) | [Vrednost] |
| | | | |
| | Nadzorniški ukrepi | Podatki |
| | Investicijska podjetja | |
| 037 | Nadzorniški ukrepi, sprejeti v skladu s členom 102(1)(a) | Skupno število nadzorniških ukrepov, sprejetih v skladu s členom 104(1) Direktive 2013/36/EU: | [Vrednost] |
| 038 | za razpolaganje s kapitalom, ki presega minimalne kapitalske zahteve [člen 104(1)(a)] | [Vrednost] |
| 039 | za okrepitev ureditev upravljanja in upravljanja notranjega kapitala [člen 104(1)(b)] | [Vrednost] |
| 040 | za predstavitev načrta za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami [člen 104(1)(c)] | [Vrednost] |
| 041 | za uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev [člen 104(1)(d)] | [Vrednost] |
| 042 | za omejitev poslovanja ali dejavnosti [člen 104(1)(e)] | [Vrednost] |
| 043 | za zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi [člen 104(1)(f)] | [Vrednost] |
| 044 | za omejitev variabilnih prejemkov [člen 104(1)(g)] | [Vrednost] |
| 045 | za povečanje kapitala z uporabo čistega dobička [člen 104(1)(h)] | [Vrednost] |
| 046 | za omejitev/prepoved izplačila dobička ali plačila obresti [člen 104(1)(i)] | [Vrednost] |
| 047 | za določitev zahtev glede dodatnega ali pogostejšega poročanja [člen 104(1)(j)] | [Vrednost] |
| 048 | za določitev posebnih likvidnostnih zahtev [člen 104(1)(k)] | [Vrednost] |
| 049 | za določitev dodatnih zahtev glede razkritij [člen 104(1)(l)] | [Vrednost] |
| 050 | Število in vrsta drugih sprejetih nadzorniških ukrepov (ki niso navedeni v členu 104(1) Direktive 2013/36/EU) | [Vrednost] |
| 051 | Nadzorniški ukrepi, sprejeti v skladu s členom 102(1)(b) in drugimi določbami Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013 | Skupno število nadzorniških ukrepov, sprejetih v skladu s členom 104(1) Direktive 2013/36/EU: | [Vrednost] |
| 052 | za razpolaganje s kapitalom, ki presega minimalne kapitalske zahteve [člen 104(1)(a)] | [Vrednost] |
| 053 | za okrepitev ureditev upravljanja in upravljanja notranjega kapitala [člen 104(1)(b)] | [Vrednost] |
| 054 | za predstavitev načrta za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami [člen 104(1)(c)] | [Vrednost] |
| 055 | za uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev [člen 104(1)(d)] | [Vrednost] |
| 056 | za omejitev poslovanja ali dejavnosti [člen 104(1)(e)] | [Vrednost] |
| 057 | za zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi [člen 104(1)(f)] | [Vrednost] |
| 058 | za omejitev variabilnih prejemkov [člen 104(1)(g)] | [Vrednost] |
| 059 | za povečanje kapitala z uporabo čistega dobička [člen 104(1)(h)] | [Vrednost] |
| 060 | za omejitev/prepoved izplačila dobička ali plačila obresti [člen 104(1)(i)] | [Vrednost] |
| 061 | za določitev zahtev glede dodatnega ali pogostejšega poročanja [člen 104(1)(j)] | [Vrednost] |
| 062 | za določitev posebnih likvidnostnih zahtev [člen 104(1)(k)] | [Vrednost] |
| 063 | za določitev dodatnih zahtev glede razkritij [člen 104(1)(l)] | [Vrednost] |
| 064 | Število in vrsta drugih sprejetih nadzorniških ukrepov (ki niso navedeni v členu 104(1) Direktive 2013/36/EU) | [Vrednost] |
| | | | |
| | Upravne kazni (28) | Podatki |
| | Kreditne institucije | |
| 065 | Upravne kazni (za kršitve zahtev glede dovoljenj/pridobitev kvalificiranih deležev) | Skupno število uporabljenih upravnih kazni iz člena 66(2) Direktive 2013/36/EU: | [Vrednost] |
| 066 | javne izjave, v katerih sta opredeljeni odgovorna fizična/pravna oseba in narava kršitve [člen 66(2)(a)] | [Vrednost] |
| 067 | odredbe, ki od odgovorne fizične/pravne osebe zahtevajo, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi [člen 66(2)(b)] | [Vrednost] |
| 068 | upravne denarne kazni za pravno/fizično osebo [točke (c) do (e) člena 66(2)] | [Vrednost] |
| 069 | preklic glasovalnih pravic delničarjev [člen 66 (2)(f)] | [Vrednost] |
| 070 | Število in vrsta drugih uporabljenih upravnih kazni (ki niso opredeljene v členu 66(2) Direktive 2013/36/EU) | [prosto besedilo] |
| 071 | Upravne kazni (za druge kršitve zahtev iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013) | Skupno število uporabljenih upravnih kazni iz člena 67(2) Direktive 2013/36/EU: | [Vrednost] |
| 072 | javne izjave, v katerih sta opredeljeni odgovorna fizična/pravna oseba in narava kršitve [člen 67(2)(a)] | [Vrednost] |
| 073 | odredbe, ki od odgovorne fizične/pravne osebe zahtevajo, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi [člen 67(2)(b)] | [Vrednost] |
| 074 | odvzemi dovoljenja kreditni instituciji [člen 67(2)(c)] | [Vrednost] |
| 075 | začasne prepovedi opravljanja funkcij v kreditnih institucijah za fizično osebo [člen 67(2)(d)] | [Vrednost] |
| 076 | upravne denarne kazni za pravno/fizično osebo [točke (e) do (g) člena 67(2)] | [Vrednost] |
| 077 | Število in vrsta drugih uporabljenih upravnih kazni (ki niso opredeljene v členu 67(2) Direktive 2013/36/EU) | [prosto besedilo] |
| | Investicijska podjetja | |
| 078 | Upravne kazni (za kršitve zahtev glede dovoljenj/pridobitev kvalificiranih deležev) | Skupno število uporabljenih upravnih kazni iz člena 66(2) Direktive 2013/36/EU: | [Vrednost] |
| 079 | javne izjave, v katerih sta opredeljeni odgovorna fizična/pravna oseba in narava kršitve [člen 66(2)(a)] | [Vrednost] |
| 080 | odredbe, ki od odgovorne fizične/pravne osebe zahtevajo, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi [člen 66(2)(b)] | [Vrednost] |
| 081 | upravne denarne kazni za pravno osebo [točke (c) do (e) člena 66(2)] | [Vrednost] |
| 082 | preklic glasovalnih pravic delničarjev [člen 66 (2)(f)] | [Vrednost] |
| 083 | Število in vrsta drugih uporabljenih upravnih kazni (ki niso opredeljene v členu 66(2) Direktive 2013/36/EU) | [Vrednost] |
| 084 | Upravne kazni (za druge kršitve zahtev iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013) | Skupno število uporabljenih upravnih kazni iz člena 66(2) Direktive 2013/36/EU: | [Vrednost] |
| 085 | javne izjave, v katerih sta opredeljeni odgovorna fizična/pravna oseba in narava kršitve [člen 67(2)(a)] | [Vrednost] |
| 086 | odredbe, ki od odgovorne fizične/pravne osebe zahtevajo, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi [člen 67(2)(b)] | [Vrednost] |
| 087 | odvzemi dovoljenja investicijskim podjetjem [člen 67(2)(c)] | [Vrednost] |
| 088 | začasne prepovedi opravljanja funkcij v investicijskih podjetjih za fizično osebo [člen 67(2)(d)] | [Vrednost] |
| 089 | upravne denarne kazni za pravno/fizično osebo [točke (e) do (g) člena 67(2)] | [Vrednost] |
| 090 | Število in vrsta drugih uporabljenih upravnih kazni (ki niso opredeljene v členu 67(2) Direktive 2013/36/EU) | [prosto besedilo] |
| Pristojni organi ne razkrijejo nadzorniških ukrepov ali odločitev, namenjenih določenim institucijam. Pri objavljanju informacij o splošnih merilih in metodologijah pristojni organi ne razkrijejo nadzorniških ukrepov, namenjenih določenim institucijam, ne glede na to, ali so sprejeti v zvezi s posamezno institucijo ali skupino institucij. |

Nadzorniški ukrepi

Podatki

Kreditne institucije

010

Nadzorniški ukrepi, sprejeti v skladu s členom 102(1)(a)

Skupno število nadzorniških ukrepov, sprejetih v skladu s členom 104(1) Direktive 2013/36/EU:

[Vrednost]

011

za razpolaganje s kapitalom, ki presega minimalne kapitalske zahteve [člen 104(1)(a)]

[Vrednost]

012

za okrepitev ureditev upravljanja in upravljanja notranjega kapitala [člen 104(1)(b)]

[Vrednost]

013

za predstavitev načrta za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami [člen 104(1)(c)]

[Vrednost]

014

za uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev [člen 104(1)(d)]

[Vrednost]

015

za omejitev poslovanja ali dejavnosti [člen 104(1)(e)]

[Vrednost]

016

za zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi [člen 104(1)(f)]

[Vrednost]

017

za omejitev variabilnih prejemkov [člen 104(1)(g)]

[Vrednost]

018

za povečanje kapitala z uporabo čistega dobička [člen 104(1)(h)]

[Vrednost]

019

za omejitev/prepoved izplačila dobička ali plačila obresti [člen 104(1)(i)]

[Vrednost]

020

za določitev zahtev glede dodatnega ali pogostejšega poročanja [člen 104(1)(j)]

[Vrednost]

021

za določitev posebnih likvidnostnih zahtev [člen 104(1)(k)]

[Vrednost]

022

za določitev dodatnih zahtev glede razkritij [člen 104(1)(l)]

[Vrednost]

023

Število in vrsta drugih sprejetih nadzorniških ukrepov (ki niso navedeni v členu 104(1) Direktive 2013/36/EU)

[Vrednost]

024

Nadzorniški ukrepi, sprejeti v skladu s členom 102(1)(b) in drugimi določbami Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013

Skupno število nadzorniških ukrepov, sprejetih v skladu s členom 104(1) Direktive 2013/36/EU:

[Vrednost]

025

za razpolaganje s kapitalom, ki presega minimalne kapitalske zahteve [člen 104(1)(a)]

[Vrednost]

026

za okrepitev ureditev upravljanja in upravljanja notranjega kapitala [člen 104(1)(b)]

[Vrednost]

027

za predstavitev načrta za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami [člen 104(1)(c)]

[Vrednost]

028

za uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev [člen 104(1)(d)]

[Vrednost]

029

za omejitev poslovanja ali dejavnosti [člen 104(1)(e)]

[Vrednost]

030

za zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi [člen 104(1)(f)]

[Vrednost]

031

za omejitev variabilnih prejemkov [člen 104(1)(g)]

[Vrednost]

032

za povečanje kapitala z uporabo čistega dobička [člen 104(1)(h)]

[Vrednost]

033

za omejitev/prepoved izplačila dobička ali plačila obresti [člen 104(1)(i)]

[Vrednost]

034

za določitev zahtev glede dodatnega ali pogostejšega poročanja [člen 104(1)(j)]

[Vrednost]

035

za določitev posebnih likvidnostnih zahtev [člen 104(1)(k)]

[Vrednost]

036

za določitev dodatnih zahtev glede razkritij [člen 104(1)(l)]

[Vrednost]

037

Število in vrsta drugih sprejetih nadzorniških ukrepov (ki niso navedeni v členu 104(1) Direktive 2013/36/EU)

[Vrednost]

Nadzorniški ukrepi

Podatki

Investicijska podjetja

037

Nadzorniški ukrepi, sprejeti v skladu s členom 102(1)(a)

Skupno število nadzorniških ukrepov, sprejetih v skladu s členom 104(1) Direktive 2013/36/EU:

[Vrednost]

038

za razpolaganje s kapitalom, ki presega minimalne kapitalske zahteve [člen 104(1)(a)]

[Vrednost]

039

za okrepitev ureditev upravljanja in upravljanja notranjega kapitala [člen 104(1)(b)]

[Vrednost]

040

za predstavitev načrta za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami [člen 104(1)(c)]

[Vrednost]

041

za uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev [člen 104(1)(d)]

[Vrednost]

042

za omejitev poslovanja ali dejavnosti [člen 104(1)(e)]

[Vrednost]

043

za zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi [člen 104(1)(f)]

[Vrednost]

044

za omejitev variabilnih prejemkov [člen 104(1)(g)]

[Vrednost]

045

za povečanje kapitala z uporabo čistega dobička [člen 104(1)(h)]

[Vrednost]

046

za omejitev/prepoved izplačila dobička ali plačila obresti [člen 104(1)(i)]

[Vrednost]

047

za določitev zahtev glede dodatnega ali pogostejšega poročanja [člen 104(1)(j)]

[Vrednost]

048

za določitev posebnih likvidnostnih zahtev [člen 104(1)(k)]

[Vrednost]

049

za določitev dodatnih zahtev glede razkritij [člen 104(1)(l)]

[Vrednost]

050

Število in vrsta drugih sprejetih nadzorniških ukrepov (ki niso navedeni v členu 104(1) Direktive 2013/36/EU)

[Vrednost]

051

Nadzorniški ukrepi, sprejeti v skladu s členom 102(1)(b) in drugimi določbami Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013

Skupno število nadzorniških ukrepov, sprejetih v skladu s členom 104(1) Direktive 2013/36/EU:

[Vrednost]

052

za razpolaganje s kapitalom, ki presega minimalne kapitalske zahteve [člen 104(1)(a)]

[Vrednost]

053

za okrepitev ureditev upravljanja in upravljanja notranjega kapitala [člen 104(1)(b)]

[Vrednost]

054

za predstavitev načrta za ponovno zagotovitev skladnosti z nadzorniškimi zahtevami [člen 104(1)(c)]

[Vrednost]

055

za uporabo posebne politike oblikovanja oslabitev in rezervacij ali obravnave sredstev [člen 104(1)(d)]

[Vrednost]

056

za omejitev poslovanja ali dejavnosti [člen 104(1)(e)]

[Vrednost]

057

za zmanjšanje tveganja, ki je povezano z dejavnostmi, produkti in sistemi [člen 104(1)(f)]

[Vrednost]

058

za omejitev variabilnih prejemkov [člen 104(1)(g)]

[Vrednost]

059

za povečanje kapitala z uporabo čistega dobička [člen 104(1)(h)]

[Vrednost]

060

za omejitev/prepoved izplačila dobička ali plačila obresti [člen 104(1)(i)]

[Vrednost]

061

za določitev zahtev glede dodatnega ali pogostejšega poročanja [člen 104(1)(j)]

[Vrednost]

062

za določitev posebnih likvidnostnih zahtev [člen 104(1)(k)]

[Vrednost]

063

za določitev dodatnih zahtev glede razkritij [člen 104(1)(l)]

[Vrednost]

064

Število in vrsta drugih sprejetih nadzorniških ukrepov (ki niso navedeni v členu 104(1) Direktive 2013/36/EU)

[Vrednost]

Upravne kazni (28)

Podatki

Kreditne institucije

065

Upravne kazni (za kršitve zahtev glede dovoljenj/pridobitev kvalificiranih deležev)

Skupno število uporabljenih upravnih kazni iz člena 66(2) Direktive 2013/36/EU:

[Vrednost]

066

javne izjave, v katerih sta opredeljeni odgovorna fizična/pravna oseba in narava kršitve [člen 66(2)(a)]

[Vrednost]

067

odredbe, ki od odgovorne fizične/pravne osebe zahtevajo, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi [člen 66(2)(b)]

[Vrednost]

068

upravne denarne kazni za pravno/fizično osebo [točke (c) do (e) člena 66(2)]

[Vrednost]

069

preklic glasovalnih pravic delničarjev [člen 66 (2)(f)]

[Vrednost]

070

Število in vrsta drugih uporabljenih upravnih kazni (ki niso opredeljene v členu 66(2) Direktive 2013/36/EU)

[prosto besedilo]

071

Upravne kazni (za druge kršitve zahtev iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013)

Skupno število uporabljenih upravnih kazni iz člena 67(2) Direktive 2013/36/EU:

[Vrednost]

072

javne izjave, v katerih sta opredeljeni odgovorna fizična/pravna oseba in narava kršitve [člen 67(2)(a)]

[Vrednost]

073

odredbe, ki od odgovorne fizične/pravne osebe zahtevajo, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi [člen 67(2)(b)]

[Vrednost]

074

odvzemi dovoljenja kreditni instituciji [člen 67(2)(c)]

[Vrednost]

075

začasne prepovedi opravljanja funkcij v kreditnih institucijah za fizično osebo [člen 67(2)(d)]

[Vrednost]

076

upravne denarne kazni za pravno/fizično osebo [točke (e) do (g) člena 67(2)]

[Vrednost]

077

Število in vrsta drugih uporabljenih upravnih kazni (ki niso opredeljene v členu 67(2) Direktive 2013/36/EU)

[prosto besedilo]

Investicijska podjetja

078

Upravne kazni (za kršitve zahtev glede dovoljenj/pridobitev kvalificiranih deležev)

Skupno število uporabljenih upravnih kazni iz člena 66(2) Direktive 2013/36/EU:

[Vrednost]

079

javne izjave, v katerih sta opredeljeni odgovorna fizična/pravna oseba in narava kršitve [člen 66(2)(a)]

[Vrednost]

080

odredbe, ki od odgovorne fizične/pravne osebe zahtevajo, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi [člen 66(2)(b)]

[Vrednost]

081

upravne denarne kazni za pravno osebo [točke (c) do (e) člena 66(2)]

[Vrednost]

082

preklic glasovalnih pravic delničarjev [člen 66 (2)(f)]

[Vrednost]

083

Število in vrsta drugih uporabljenih upravnih kazni (ki niso opredeljene v členu 66(2) Direktive 2013/36/EU)

[Vrednost]

084

Upravne kazni (za druge kršitve zahtev iz Direktive 2013/36/EU ali Uredbe (EU) št. 575/2013)

Skupno število uporabljenih upravnih kazni iz člena 66(2) Direktive 2013/36/EU:

[Vrednost]

085

javne izjave, v katerih sta opredeljeni odgovorna fizična/pravna oseba in narava kršitve [člen 67(2)(a)]

[Vrednost]

086

odredbe, ki od odgovorne fizične/pravne osebe zahtevajo, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi [člen 67(2)(b)]

[Vrednost]

087

odvzemi dovoljenja investicijskim podjetjem [člen 67(2)(c)]

[Vrednost]

088

začasne prepovedi opravljanja funkcij v investicijskih podjetjih za fizično osebo [člen 67(2)(d)]

[Vrednost]

089

upravne denarne kazni za pravno/fizično osebo [točke (e) do (g) člena 67(2)]

[Vrednost]

090

Število in vrsta drugih uporabljenih upravnih kazni (ki niso opredeljene v členu 67(2) Direktive 2013/36/EU)

[prosto besedilo]

Pristojni organi ne razkrijejo nadzorniških ukrepov ali odločitev, namenjenih določenim institucijam. Pri objavljanju informacij o splošnih merilih in metodologijah pristojni organi ne razkrijejo nadzorniških ukrepov, namenjenih določenim institucijam, ne glede na to, ali so sprejeti v zvezi s posamezno institucijo ali skupino institucij.

DEL 6

Podatki o opustitvah
   (29)
  (leto XXXX)

| | Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 5, 7 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 |
| --- | --- |
| | Pravna podlaga v Uredbi (EU) št. 575/2013 | Člen 7(1) in (2)

  (opustitve za podrejene družbe) (30) | Člen 7(3)


  (opustitve za nadrejene institucije) |
| 010 | Skupno število odobrenih opustitev | [Vrednost] | [Vrednost] |
| 011 | Število opustitev, odobrenih nadrejenim institucijam, ki imajo delež ali so udeležene v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah | ni podatkov | [Vrednost] |
| 012 | Skupni znesek konsolidiranega kapitala v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah (v milijonih EUR) | ni podatkov | [Vrednost] |
| 013 | Odstotek skupnega konsolidiranega kapitala v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah (v %) | ni podatkov | [Vrednost] |
| 014 | Odstotek konsolidiranih kapitalskih zahtev, dodeljenih podrejenim družbam, ustanovljenim v tretjih državah (v %) | ni podatkov | [Vrednost] |
| | Dovoljenje, da nadrejene institucije vključijo podrejene družbe v izračun svojih bonitetnih zahtev iz delov 2 do 5 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 |
| | Pravna podlaga v Uredbi (EU) št. 575/2013 | Člen 9(1)


  (metoda individualne konsolidacije) |
| 015 | Skupno število izdanih dovoljenj | [Vrednost] |
| 016 | Število dovoljenj, izdanih nadrejenim institucijam za vključitev podrejenih družb, ustanovljenih v tretjih državah, v izračun njihove zahteve | [Vrednost] |
| 017 | Skupni znesek konsolidiranega kapitala v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah (v milijonih EUR) | [Vrednost] |
| 018 | Odstotek skupnega konsolidiranega kapitala v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah (v %) | [Vrednost] |
| 019 | Odstotek konsolidiranih kapitalskih zahtev, dodeljenih podrejenim družbam, ustanovljenim v tretjih državah (v %) | [Vrednost] |
| | Izvzetje iz uporabe likvidnostnih zahtev na posamični podlagi iz dela 6 Uredbe (EU) št. 575/2013 |
| | Pravna podlaga v Uredbi (EU) št. 575/2013 | Člen 8


  (opustitve v zvezi z likvidnostjo za podrejene družbe) |
| 020 | Skupno število odobrenih opustitev | [Vrednost] |
| 021 | Število opustitev, odobrenih v skladu s členom 8(2), če imajo vse institucije enotne likvidnostne podskupine dovoljenje v isti državi članici | [Vrednost] |
| 022 | Število opustitev, odobrenih v skladu s členom 8(1), če imajo vse institucije enotne likvidnostne podskupine dovoljenje v več državah članicah | [Vrednost] |
| 023 | Število opustitev, odobrenih institucijam, ki so članice iste institucionalne sheme za zaščito vlog, v skladu s členom 8(3) | [Vrednost] |
| | Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 |
| | Pravna podlaga v Uredbi (EU) št. 575/2013 | Člen 10


  (kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom) |
| 024 | Skupno število odobrenih opustitev | [Vrednost] |
| 025 | Število opustitev, odobrenih kreditnim institucijam, ki so stalno povezane s centralnim organom | [Vrednost] |
| 026 | Število opustitev, odobrenih centralnim organom | [Vrednost] |

Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 5, 7 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013

Pravna podlaga v Uredbi (EU) št. 575/2013

Člen 7(1) in (2)

(opustitve za podrejene družbe) (30)

Člen 7(3)

(opustitve za nadrejene institucije)

010

Skupno število odobrenih opustitev

[Vrednost]

[Vrednost]

011

Število opustitev, odobrenih nadrejenim institucijam, ki imajo delež ali so udeležene v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah

ni podatkov

[Vrednost]

012

Skupni znesek konsolidiranega kapitala v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah (v milijonih EUR)

ni podatkov

[Vrednost]

013

Odstotek skupnega konsolidiranega kapitala v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah (v %)

ni podatkov

[Vrednost]

014

Odstotek konsolidiranih kapitalskih zahtev, dodeljenih podrejenim družbam, ustanovljenim v tretjih državah (v %)

ni podatkov

[Vrednost]

Dovoljenje, da nadrejene institucije vključijo podrejene družbe v izračun svojih bonitetnih zahtev iz delov 2 do 5 in 8 Uredbe (EU) št. 575/2013

Pravna podlaga v Uredbi (EU) št. 575/2013

Člen 9(1)

(metoda individualne konsolidacije)

015

Skupno število izdanih dovoljenj

[Vrednost]

016

Število dovoljenj, izdanih nadrejenim institucijam za vključitev podrejenih družb, ustanovljenih v tretjih državah, v izračun njihove zahteve

[Vrednost]

017

Skupni znesek konsolidiranega kapitala v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah (v milijonih EUR)

[Vrednost]

018

Odstotek skupnega konsolidiranega kapitala v podrejenih družbah, ustanovljenih v tretjih državah (v %)

[Vrednost]

019

Odstotek konsolidiranih kapitalskih zahtev, dodeljenih podrejenim družbam, ustanovljenim v tretjih državah (v %)

[Vrednost]

Izvzetje iz uporabe likvidnostnih zahtev na posamični podlagi iz dela 6 Uredbe (EU) št. 575/2013

Pravna podlaga v Uredbi (EU) št. 575/2013

Člen 8

(opustitve v zvezi z likvidnostjo za podrejene družbe)

020

Skupno število odobrenih opustitev

[Vrednost]

021

Število opustitev, odobrenih v skladu s členom 8(2), če imajo vse institucije enotne likvidnostne podskupine dovoljenje v isti državi članici

[Vrednost]

022

Število opustitev, odobrenih v skladu s členom 8(1), če imajo vse institucije enotne likvidnostne podskupine dovoljenje v več državah članicah

[Vrednost]

023

Število opustitev, odobrenih institucijam, ki so članice iste institucionalne sheme za zaščito vlog, v skladu s členom 8(3)

[Vrednost]

Izvzetje iz uporabe bonitetnih zahtev na posamični podlagi iz delov 2 do 8 Uredbe (EU) št. 575/2013

Pravna podlaga v Uredbi (EU) št. 575/2013

Člen 10

(kreditne institucije, ki so stalno povezane s centralnim organom)

024

Skupno število odobrenih opustitev

[Vrednost]

025

Število opustitev, odobrenih kreditnim institucijam, ki so stalno povezane s centralnim organom

[Vrednost]

026

Število opustitev, odobrenih centralnim organom

[Vrednost]

---

(1)  Podatek o bilančni vsoti je vrednost bilančne vsote države za nacionalne pristojne organe, samo za vrstici 020 in 030, za ECB pa vrednost bilančne vsote pomembnih institucij za celotni enotni mehanizem nadzora.

(2)  BDP po tržni ceni; predlagan vir – Eurostat/ECB.

(3)  Države EGP se ne vključijo.

(4)  Število podružnic, kot so opredeljene v točki (1) člena 4(1) CRR. Poslovne enote, ki jih v isti državi ustanovi kreditna institucija s sedežem v tretji državi, je treba ne glede na število šteti kot eno samo podružnico.

(5)  Število podrejenih družb, kot so opredeljene v točki (16) člena 4(1) CRR. Vsaka podrejena družba podrejene družbe se šteje za podrejeno družbo nadrejene osebe, ki je na čelu takšnih družb.

(6)  Razmerje navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kot je opredeljen v členu 50 CRR, in kapitala, kot je opredeljen v točki (118) člena 4(1) in členu 72 CRR, izraženo v odstotkih (%).

(7)  Razmerje dodatnega temeljnega kapitala, kot je opredeljen v členu 61 CRR, in kapitala, kot je opredeljen v točki (118) člena 4(1) in členu 72 CRR, izraženo v odstotkih (%).

(8)  Razmerje dodatnega kapitala, kot je opredeljen v členu 71 CRR, in kapitala, kot je opredeljen v točki (118) člena 4(1) in členu 72 CRR, izraženo v odstotkih (%).

(9)  8-odstotni znesek skupne izpostavljenosti tveganju, kot je opredeljen v členu 92(3) ter členih 95, 96 in 98 CRR.

(10)  Razmerje kapitala in zneska skupne izpostavljenosti tveganju, kot je opredeljena v točki (c) člena 92(2) CRR, izraženo v odstotkih (%).

(11)  Razmerje med kapitalskimi zahtevami za kreditno tveganje, kot so opredeljene v točkah (a) in (f) člena 92(3) CRR, in skupnimi kapitalskimi zahtevami, kot so opredeljene v členu 92(3) in členih 95, 96 in 98 CRR.

(12)  Če institucija uporablja več pristopov, se šteje pri vsakem pristopu. Zato je lahko vsota sporočenih odstotkov za tri pristope višja od 100 %.

(13)  V izjemnih primerih, če institucija uporablja več pristopov, se šteje pri vsakem pristopu. Zato je lahko vsota sporočenih odstotkov višja od 100 %.

(14)  Razmerje med kapitalskimi zahtevami za kreditno tveganje, kot so opredeljene v točkah (a) in (f) člena 92(3) CRR, in skupnimi kapitalskimi zahtevami, kot so opredeljene v členu 92(3) in členih 95, 96 in 98 CRR.

(15)  Odstotek kapitalskih zahtev investicijskih podjetij, ki uporabljajo standardni pristop oziroma pristop IRB, glede na skupne kapitalske zahteve za kreditno tveganje, kot so opredeljene v točkah (a) in (f) člena 92(3) CRR.

(16)  Znesek ocenjenih izgub se sporoči na referenčni datum poročanja.

(17)  Kot je opredeljena v točkah (c) oziroma (f) člena 101(1) CRR; tržna vrednost in hipotekarna kreditna vrednost v skladu s točkama (74) in (76) člena 4(1); samo za del izpostavljenosti, ki se obravnava kot v celoti zavarovan v skladu s členom 124(1).

(18)  Kot je opredeljena v točkah (a) oziroma (d) člena 101(1) CRR; tržna vrednost in hipotekarna kreditna vrednost v skladu s točkama (74) in (76) člena 4(1).

(19)  Kadar se je vrednost zavarovanja s premoženjem izračunala kot hipotekarna kreditna vrednost.

(20)  Kot je opredeljena v točkah (b) oziroma (e) člena 101(1) CRR; tržna vrednost in hipotekarna kreditna vrednost v skladu s točkama (74) in (76) člena 4(1).

(21)  Predloga vsebuje informacije o vseh institucijah, ne samo o tistih s pozicijami tržnega tveganja.

(22)  Razmerje med zneskom skupne izpostavljenosti za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga, kot so opredeljena v točki (i) točke (b) in točkah (i) in (iii) točke (c) člena 92(3) CRR in točki (b) člena 92(4) CRR, in zneskom skupne izpostavljenosti tveganju, kot je opredeljen v členu 92(3) in členih 95, 96 in 98 CRR (v %).

(23)  Če institucija uporablja več pristopov, se šteje pri vsakem pristopu. Zato je vsota sporočenih odstotkov lahko višja kot 100 %, a tudi nižja od 100 %, saj subjektom z majhnim trgovalnim portfeljem ni treba določiti tržnega tveganja.

(24)  Razmerje med zneskom skupne izpostavljenosti tveganju za operativna tveganja, kot je opredeljena v točkah (a) in (f) člena 92(3) CRR, in zneskom skupne izpostavljenosti tveganju, kot je opredeljen v členu 92(3) in členih 95, 96 in 98 CRR.

(25)  Če institucija uporablja več pristopov, se šteje pri vsakem pristopu. Zato je vsota sporočenih odstotkov lahko višja kot 100 %, a tudi nižja od 100 %, saj nekaterim investicijskim podjetjem ni treba šteti kapitalskih zahtev za operativno tveganje.

(26)  Samo v zvezi s subjekti, ki uporabljajo pristop AMA ali TSA/ASA; razmerje med skupnim zneskom izgube za vsa poslovna področja in vsoto zadevnega indikatorja za bančne dejavnosti, za katere so se v prejšnjem letu uporabljali TSA/ASA in AMA (v %).

(27)  Informacije se poročajo na podlagi datuma odločitve.

Zaradi razlik v nacionalnih predpisih ter nadzorniških praksah in pristopih nadzornih organov je mogoče, da zneski iz te razpredelnice ne omogočajo smiselne primerjave med jurisdikcijami. Kakršni koli sklepi brez ustreznega upoštevanja teh razlik so lahko zavajajoči.

(28)  Upravne kazni, ki jih naložijo pristojni organi. Pristojni organi sporočijo vse upravne kazni, na katere od referenčnega datuma razkritja pritožba v njihovi jurisdikciji ni mogoča. Pristojni organi države članice, kjer je dovoljeno objaviti upravne kazni, na katere je mogoče vložiti pritožbo, sporočijo tudi te upravne kazni, razen če se izda pritožba, ki razveljavi upravno kazen.

(29)  Pristojni organi sporočijo informacije o uporabi opustitev na podlagi skupnega števila opustitev s strani pristojnega organa, ki še vedno učinkujejo ali veljajo. Informacije, ki se sporočijo, so omejene na tiste subjekte, ki jim je bila odobrena opustitev. Kadar informacije niso na voljo, tj. niso del rednega poročanja, se sporočijo kot „ni podatkov“.

(30)  Kot osnova za štetje opustitev se uporabi število institucij, ki jim je bila odobrena opustitev.

---

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/57

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/913

z dne 29. maja 2019

o podaljšanju dovoljenja za lantanov karbonat oktahidrat kot krmni dodatek za mačke in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 163/2008 (imetnik dovoljenja Bayer HealthCare AG)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenja za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenja za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj.

| (2) | Lantanov karbonat oktahidrat je bil z Uredbo Komisije (ES) št. 163/2008 (2) odobren za deset let kot krmni dodatek za mačke. |
| --- | --- |

(2)

Lantanov karbonat oktahidrat je bil z Uredbo Komisije (ES) št. 163/2008 (2) odobren za deset let kot krmni dodatek za mačke.

| (3) | V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je imetnik navedenega dovoljenja vložil zahtevek za podaljšanje dovoljenja za lantanov karbonat oktahidrat kot krmni dodatek za mačke ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je imetnik navedenega dovoljenja vložil zahtevek za podaljšanje dovoljenja za lantanov karbonat oktahidrat kot krmni dodatek za mačke ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 29. novembra 2018 (3) ugotovila, da je vložnik predložil podatke, ki dokazujejo, da dodatek izpolnjuje pogoje za dovoljenje. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 29. novembra 2018 (3) ugotovila, da je vložnik predložil podatke, ki dokazujejo, da dodatek izpolnjuje pogoje za dovoljenje.

| (5) | Ocena lantanovega karbonata oktahidrata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba podaljšati dovoljenje za navedeni dodatek, kakor je opredeljen v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena lantanovega karbonata oktahidrata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba podaljšati dovoljenje za navedeni dodatek, kakor je opredeljen v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Zaradi podaljšanja dovoljenja za lantanov karbonat oktahidrat kot krmni dodatek pod pogoji iz Priloge k tej uredbi bi bilo treba Uredbo (ES) št. 163/2008 razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi podaljšanja dovoljenja za lantanov karbonat oktahidrat kot krmni dodatek pod pogoji iz Priloge k tej uredbi bi bilo treba Uredbo (ES) št. 163/2008 razveljaviti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dovoljenje za dodatek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „drugi zootehnični dodatki“, se podaljša v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Uredba (ES) št. 163/2008 se razveljavi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. maja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 163/2008 z dne 22. februarja 2008 o izdaji dovoljenja za pripravek lantanov karbonat oktahidrat (Lantharenol) kot krmni dodatek (UL L 50, 23.2.2008, str. 3).

2

(3)  
  EFSA Journal 2018;16(12):5542.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg dodatka/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: drugi zootehnični dodatki (zmanjšanje izločanja fosforja s sečnino) |
| 4d1 | Bayer HealthCare AG | lantanov karbonat oktahidrat | Sestava dodatka

  Pripravek iz lantanovega karbonata oktahidrata
  Vsaj 85 % lantanovega karbonata oktahidrata kot aktivne snovi

  Lastnosti aktivne snovi

  lantanov karbonat oktahidrat
  La2(CO3)3*8H2O
  št. CAS 6487-39-4

  Analizna metoda
   (1)

  Za določanje količine karbonata v krmnem dodatku:
  metoda Skupnosti (Uredba (ES) št. 152/2009 – Priloga III-O)
  Za določanje količine lantana v krmnem dodatku in krmi:
  atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) | mačke | 1 500 | 7 500 | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

mg dodatka/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: drugi zootehnični dodatki (zmanjšanje izločanja fosforja s sečnino)

4d1

Bayer HealthCare AG

lantanov karbonat oktahidrat

Sestava dodatka

Pripravek iz lantanovega karbonata oktahidrata

Vsaj 85 % lantanovega karbonata oktahidrata kot aktivne snovi

Lastnosti aktivne snovi

lantanov karbonat oktahidrat

La2(CO3)3*8H2O

št. CAS 6487-39-4

Analizna metoda
   (1)

Za določanje količine karbonata v krmnem dodatku:

metoda Skupnosti (Uredba (ES) št. 152/2009 – Priloga III-O)

Za določanje količine lantana v krmnem dodatku in krmi:

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES)

mačke

1 500

7 500

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj, ki izhajajo iz uporabe dodatka in premiksov, za uporabnike določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala. |
| --- | --- |

2.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj, ki izhajajo iz uporabe dodatka in premiksov, za uporabnike določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala.

| 3. | V navodilih za uporabo dodatka se navede naslednje:
  „Izogibati se je treba hkratni uporabi krme z visoko vsebnostjo fosforja.“ |
| --- | --- |

3.

V navodilih za uporabo dodatka se navede naslednje:

„Izogibati se je treba hkratni uporabi krme z visoko vsebnostjo fosforja.“

25. junij 2029

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/60

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/914

z dne 29. maja 2019

o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod in manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesenje jajc (imetnik dovoljenja Huvepharma NV)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljenje za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljenje za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) navedene uredbe.

| (3) | Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod in manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesenje jajc ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod in manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesenje jajc ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1904 (2) je bila za deset let dovoljena uporaba pripravka iz Bacillus licheniformis DSM 28710, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“, kot krmnega dodatka za pitovne piščance in piščance za nesenje jajc. |
| --- | --- |

(4)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1904 (2) je bila za deset let dovoljena uporaba pripravka iz Bacillus licheniformis DSM 28710, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“, kot krmnega dodatka za pitovne piščance in piščance za nesenje jajc.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 28. novembra 2018 (3) ugotovila, da pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in okolje. Ugotovila je tudi, da se dodatek obravnava kot morebitni povzročitelj preobčutljivosti dihal in da ni mogoče sklepati, ali dodatek povzroča preobčutljivost ali draženje kože ali oči. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da je dodatek lahko učinkovit pri izboljšanju razmerja med krmo in prirastom teže pri pitovnih puranih v priporočenem odmerku ter da se ta ugotovitev lahko razširi na purane za razplod in manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesenje jajc. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 28. novembra 2018 (3) ugotovila, da pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in okolje. Ugotovila je tudi, da se dodatek obravnava kot morebitni povzročitelj preobčutljivosti dihal in da ni mogoče sklepati, ali dodatek povzroča preobčutljivost ali draženje kože ali oči. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da je dodatek lahko učinkovit pri izboljšanju razmerja med krmo in prirastom teže pri pitovnih puranih v priporočenem odmerku ter da se ta ugotovitev lahko razširi na purane za razplod in manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesenje jajc. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (6) | Ocena pripravka iz Bacillus licheniformis DSM 28710 je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Ocena pripravka iz Bacillus licheniformis DSM 28710 je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „stabilizatorji mikroflore“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. maja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1904 z dne 18. oktobra 2017 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 kot krmni dodatek za piščance za pitanje in piščance za nesenje jajc (imetnik dovoljenja Huvepharma NV) (UL L 269, 19.10.2017, str. 27).

2

Bacillus licheniformis

(3)  
  EFSA Journal 2019;17(1):5536.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore |
| 4b1828 | HuvePharma NV | Bacillus licheniformis DSM 28710 | Sestava dodatka

  pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 z najnižjo vsebnostjo
  3,2 × 109 CFU/g dodatka
  v trdni obliki

  Lastnosti aktivne snovi

  žive spore Bacillus licheniformis DSM 28710

  Analizna metoda
   (1)

  Za štetje Bacillus licheniformis DSM 28710 v krmnem dodatku, premiksu in krmi:






  — | metoda razmaza na plošči EN 15784. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore

4b1828

HuvePharma NV

Bacillus licheniformis DSM 28710

Sestava dodatka

pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 28710 z najnižjo vsebnostjo

3,2 × 109 CFU/g dodatka

v trdni obliki

Lastnosti aktivne snovi

žive spore Bacillus licheniformis DSM 28710

Analizna metoda
   (1)

Za štetje Bacillus licheniformis DSM 28710 v krmnem dodatku, premiksu in krmi:

—

metoda razmaza na plošči EN 15784.

Za identifikacijo Bacillus licheniformis DSM 28710:

| — | gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

—

gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE).

pitovni purani

purani za razplod

manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesenje jajc

—

1,6 × 109

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Uporaba je dovoljena v krmi za purane, ki vsebuje enega od naslednjih odobrenih kokcidiostatikov: diklazuril, halofuginon, robenidin, lasalocid, maduramicin ali monenzin. |
| --- | --- |

2.

Uporaba je dovoljena v krmi za purane, ki vsebuje enega od naslednjih odobrenih kokcidiostatikov: diklazuril, halofuginon, robenidin, lasalocid, maduramicin ali monenzin.

| 3. | Uporaba je dovoljena v krmi za manj pomembne vrste perutnine za pitanje ali za nesenje jajc, ki vsebuje enega od naslednjih dovoljenih kokcidiostatikov: diklazuril ali lasalocid. |
| --- | --- |

3.

Uporaba je dovoljena v krmi za manj pomembne vrste perutnine za pitanje ali za nesenje jajc, ki vsebuje enega od naslednjih dovoljenih kokcidiostatikov: diklazuril ali lasalocid.

| 4. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi nevarnosti pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in ustrezne organizacijske ukrepe. Kadar izpostavljenosti prek kože, oči ali vdihavanja s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo. |
| --- | --- |

4.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi nevarnosti pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo postopke varnega ravnanja in ustrezne organizacijske ukrepe. Kadar izpostavljenosti prek kože, oči ali vdihavanja s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo.

25. junij 2029

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/63 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/63

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/915

z dne 4. junija 2019

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je marca 2013 po protidampinški preiskavi (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) z Izvedbeno uredbo (EU) št. 217/2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: dokončna uredba) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7607 11 11 in ex 7607 19 10, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK). |
| --- | --- |

(1)

Svet je marca 2013 po protidampinški preiskavi (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) z Izvedbeno uredbo (EU) št. 217/2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: dokončna uredba) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7607 11 11 in ex 7607 19 10, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK).

2

| (2) | Z dokončno uredbo je bila uvedena protidampinška dajatev v višini 14,2 % do 15,6 % na uvoz vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, 14,6 % za nevzorčene sodelujoče družbe in 35,6 % za vse ostale proizvajalce izvoznike v LRK. |
| --- | --- |

(2)

Z dokončno uredbo je bila uvedena protidampinška dajatev v višini 14,2 % do 15,6 % na uvoz vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, 14,6 % za nevzorčene sodelujoče družbe in 35,6 % za vse ostale proizvajalce izvoznike v LRK.

1.2   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (3) | Komisija je 14. junija 2017 v Uradnem listu Evropske unije (3) objavila obvestilo o bližnjem izteku protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 14. junija 2017 v Uradnem listu Evropske unije (3) objavila obvestilo o bližnjem izteku protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz LRK.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (4) | 14. decembra 2017 je osem proizvajalcev Unije (ALEURO Converting Sp. Z o.o., CeDo Sp. z o.o., Cuki Cofresco SpA, Fora Folienfabrik GmbH, ITS BV, Rul-Let A/S, SPHERE SA in Wrapex Ltd) (v nadaljnjem besedilu: vložniki), ki predstavljajo več kot 40 % skupne proizvodnje nekaterih aluminijastih folij v zvitkih v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Unija), vložilo zahtevek za pregled na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

14. decembra 2017 je osem proizvajalcev Unije (ALEURO Converting Sp. Z o.o., CeDo Sp. z o.o., Cuki Cofresco SpA, Fora Folienfabrik GmbH, ITS BV, Rul-Let A/S, SPHERE SA in Wrapex Ltd) (v nadaljnjem besedilu: vložniki), ki predstavljajo več kot 40 % skupne proizvodnje nekaterih aluminijastih folij v zvitkih v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Unija), vložilo zahtevek za pregled na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe.

| (5) | Vložniki so zahtevek utemeljili s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(5)

Vložniki so zahtevek utemeljili s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

| (6) | Komisija je po ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, 13. marca 2018 v Uradnem listu Evropske unije (4) objavila obvestilo o začetku (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, 13. marca 2018 v Uradnem listu Evropske unije (4) objavila obvestilo o začetku (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

4

1.3   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (7) | Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2017 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). |
| --- | --- |

(7)

Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2017 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP).

| (8) | Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(8)

Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.4   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (9) | Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Komisija je posebej obvestila vložnike, znane proizvajalce Unije in njihova združenja, znane uvoznike nekaterih aluminijastih folij v zvitkih v Uniji, organe LRK in znane proizvajalce izvoznike v LRK o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa ter jih pozvala k sodelovanju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Komisija je posebej obvestila vložnike, znane proizvajalce Unije in njihova združenja, znane uvoznike nekaterih aluminijastih folij v zvitkih v Uniji, organe LRK in znane proizvajalce izvoznike v LRK o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa ter jih pozvala k sodelovanju.

| (10) | Vse zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku preiskave in zahtevati, da jih zasliši Komisija in/ali pooblaščenec za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanja ni zahtevala nobena zainteresirana stran. |
| --- | --- |

(10)

Vse zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku preiskave in zahtevati, da jih zasliši Komisija in/ali pooblaščenec za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanja ni zahtevala nobena zainteresirana stran.

1.5   Vzorčenje

Vzorčenje

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.5.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije.

| (13) | Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje podobnega izdelka, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje podobnega izdelka, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času.

| (14) | Začasno izbrani vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije, ki so predstavljali približno 66 % celotnega obsega proizvodnje sodelujočih proizvajalcev Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o začasnem vzorcu, pripombe pa je prejela le od družbe Sphere SA, ki je zahtevala potrditev, da bo v vzorec vključena le njena proizvodna družba Sphere France SAS. Zato je bilo ugotovljeno, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(14)

Začasno izbrani vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije, ki so predstavljali približno 66 % celotnega obsega proizvodnje sodelujočih proizvajalcev Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o začasnem vzorcu, pripombe pa je prejela le od družbe Sphere SA, ki je zahtevala potrditev, da bo v vzorec vključena le njena proizvodna družba Sphere France SAS. Zato je bilo ugotovljeno, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije.

1.5.2   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (15) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je v obvestilu o začetku pozvala uvoznike in njihova predstavniška združenja, naj se javijo in predložijo določene informacije. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je v obvestilu o začetku pozvala uvoznike in njihova predstavniška združenja, naj se javijo in predložijo določene informacije.

| (16) | Noben nepovezan uvoznik ni predložil zahtevanih informacij in se strinjal z vključitvijo v vzorec. Ena družba je odgovorila, da ni niti uvoznik niti uporabnik izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(16)

Noben nepovezan uvoznik ni predložil zahtevanih informacij in se strinjal z vključitvijo v vzorec. Ena družba je odgovorila, da ni niti uvoznik niti uporabnik izdelka, ki se pregleduje.

1.5.3   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

| (17) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo LRK pri Evropski uniji pozvala, naj sodeluje in navede morebitne druge proizvajalce, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo LRK pri Evropski uniji pozvala, naj sodeluje in navede morebitne druge proizvajalce, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (18) | Izpolnjene obrazce za vzorčenje so predložile štiri skupine kitajskih proizvajalcev. Glede na majhno število izpolnjenih obrazcev se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno, in vse kitajske proizvajalce, ki so predložili izpolnjene obrazce za vzorčenje, pozvala, naj izpolnijo vprašalnik. |
| --- | --- |

(18)

Izpolnjene obrazce za vzorčenje so predložile štiri skupine kitajskih proizvajalcev. Glede na majhno število izpolnjenih obrazcev se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno, in vse kitajske proizvajalce, ki so predložili izpolnjene obrazce za vzorčenje, pozvala, naj izpolnijo vprašalnik.

1.5.4   Uporabniki

| (19) | Komisija je v obvestilu o začetku pozvala uporabnike in njihova predstavniška združenja ter reprezentativne potrošniške organizacije, naj se javijo in sodelujejo. Javil se ni noben uporabnik v Uniji ali združenje uporabnikov. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v obvestilu o začetku pozvala uporabnike in njihova predstavniška združenja ter reprezentativne potrošniške organizacije, naj se javijo in sodelujejo. Javil se ni noben uporabnik v Uniji ali združenje uporabnikov.

1.5.5   Vprašalniki in preveritveni obiski

| (20) | Komisija je poslala vprašalnike trem vzorčenim proizvajalcem Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, so bili vprašalniki poslani tudi štirim skupinam proizvajalcev v LRK. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je poslala vprašalnike trem vzorčenim proizvajalcem Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, so bili vprašalniki poslani tudi štirim skupinam proizvajalcev v LRK.

| (21) | Izpolnjene vprašalnike so predložili trije vzorčeni proizvajalci Unije. Vendar nobeden od kitajskih proizvajalcev, ki so predložili izpolnjene obrazce za vzorčenje, ni predložil izpolnjenega vprašalnika. Komisija je proizvajalce izvoznike obvestila o posledicah nesodelovanja, vendar kljub temu v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(21)

Izpolnjene vprašalnike so predložili trije vzorčeni proizvajalci Unije. Vendar nobeden od kitajskih proizvajalcev, ki so predložili izpolnjene obrazce za vzorčenje, ni predložil izpolnjenega vprašalnika. Komisija je proizvajalce izvoznike obvestila o posledicah nesodelovanja, vendar kljub temu v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik.

| (22) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev Unije:






  — | CeDo Sp. z o.o., Katy Wrocławskie, Poljska, |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev Unije:

—

CeDo Sp. z o.o., Katy Wrocławskie, Poljska,

| — | ITS BV, Apeldoorn, Nizozemska, |
| --- | --- |

—

ITS BV, Apeldoorn, Nizozemska,

| — | SPHERE SA, Pariz, Francija. |
| --- | --- |

—

SPHERE SA, Pariz, Francija.

1.6   Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

| (23) | Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi kazali na znatna izkrivljanja v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija menila, da je primerno začeti preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi kazali na znatna izkrivljanja v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija menila, da je primerno začeti preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (24) | Da bi se torej zbrali potrebni podatki za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija v obvestilu o začetku vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj predložijo informacije, zahtevane v Prilogi III k obvestilu o začetku, o proizvodnih sredstvih, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Informacije v zvezi s tem so zagotovile štiri skupine kitajskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se torej zbrali potrebni podatki za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija v obvestilu o začetku vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj predložijo informacije, zahtevane v Prilogi III k obvestilu o začetku, o proizvodnih sredstvih, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Informacije v zvezi s tem so zagotovile štiri skupine kitajskih proizvajalcev.

| (25) | Da bi pridobila informacije, za katere meni, da jih potrebuje pri preiskavi o domnevnih znatnih izkrivljanjih v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija vprašalnik poslala tudi vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada). Od kitajske vlade ni prejela nobenega odgovora. |
| --- | --- |

(25)

Da bi pridobila informacije, za katere meni, da jih potrebuje pri preiskavi o domnevnih znatnih izkrivljanjih v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija vprašalnik poslala tudi vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada). Od kitajske vlade ni prejela nobenega odgovora.

| (26) | Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani tudi pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z ustreznostjo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave navedenega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada in proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih stališč ali dodatnih dokazov v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani tudi pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z ustreznostjo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave navedenega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada in proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih stališč ali dodatnih dokazov v zvezi s tem.

Uradnem listu Evropske unije

| (27) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da se določi normalna vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da se določi normalna vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

| (28) | Komisija je 19. aprila 2018 objavila prvo obvestilo za dokumentacijo (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 19. aprila 2018), v katerem je zaprosila za mnenje zainteresiranih strani o ustreznih virih, ki jih Komisija lahko uporabi za določitev normalne vrednosti. V obvestilu z dne 19. aprila 2018 je Komisija predložila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, energija in delovna sila, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je Komisija ob upoštevanju meril za izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti v tej fazi opredelila Turčijo kot potencialno reprezentativno državo. Komisija je navedla tudi, da je opredelila proizvajalca, družbo Sedat Tahir A.S., katerega računovodski izkazi so bili javno dostopni in ki je proizvajal izdelek, ki se pregleduje, v potencialni reprezentativni državi. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je 19. aprila 2018 objavila prvo obvestilo za dokumentacijo (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 19. aprila 2018), v katerem je zaprosila za mnenje zainteresiranih strani o ustreznih virih, ki jih Komisija lahko uporabi za določitev normalne vrednosti. V obvestilu z dne 19. aprila 2018 je Komisija predložila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, energija in delovna sila, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je Komisija ob upoštevanju meril za izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti v tej fazi opredelila Turčijo kot potencialno reprezentativno državo. Komisija je navedla tudi, da je opredelila proizvajalca, družbo Sedat Tahir A.S., katerega računovodski izkazi so bili javno dostopni in ki je proizvajal izdelek, ki se pregleduje, v potencialni reprezentativni državi.

| (29) | Komisija je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da v 10 dneh predložijo pripombe, vendar pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da v 10 dneh predložijo pripombe, vendar pripomb ni prejela.

| (30) | V „drugem obvestilu o virih za določitev normalne vrednosti“ z dne 3. oktobra 2018 (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 3. oktobra 2018) je Komisija potrdila svoj namen, da uporabi Turčijo kot reprezentativno državo, potrdila posebne carinske oznake in vire podatkov za proizvodne dejavnike ter potrdila prodajne, splošne in upravne stroške in podatke o dobičku, ki se nanašajo na turško podjetje Sedat Tahir A.S., ki naj bi se po potrebi uporabili za konstruiranje normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(30)

V „drugem obvestilu o virih za določitev normalne vrednosti“ z dne 3. oktobra 2018 (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 3. oktobra 2018) je Komisija potrdila svoj namen, da uporabi Turčijo kot reprezentativno državo, potrdila posebne carinske oznake in vire podatkov za proizvodne dejavnike ter potrdila prodajne, splošne in upravne stroške in podatke o dobičku, ki se nanašajo na turško podjetje Sedat Tahir A.S., ki naj bi se po potrebi uporabili za konstruiranje normalne vrednosti.

| (31) | Komisija je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da v 10 dneh predložijo pripombe, vendar pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da v 10 dneh predložijo pripombe, vendar pripomb ni prejela.

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje

| (32) | Izdelek, ki se pregleduje, je isti kot v prvotni preiskavi, in sicer so to aluminijaste folije debeline 0,007 mm ali več, vendar manj kot 0,021 mm, brez podlage, samo valjane in ne dalje obdelane, reliefne ali ne, v lahkih zvitkih z maso največ 10 kg, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7607 11 11 in ex 7607 19 10 (oznaki TARIC 7607111110 in 7607191010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

(32)

Izdelek, ki se pregleduje, je isti kot v prvotni preiskavi, in sicer so to aluminijaste folije debeline 0,007 mm ali več, vendar manj kot 0,021 mm, brez podlage, samo valjane in ne dalje obdelane, reliefne ali ne, v lahkih zvitkih z maso največ 10 kg, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7607 11 11 in ex 7607 19 10 (oznaki TARIC 7607111110 in 7607191010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

| (33) | Izdelek, ki se pregleduje, se na splošno uporablja kot potrošniški izdelek za pakiranje in drugo uporabo v gospodinjstvu/gostinstvu (v nadaljnjem besedilu: gospodinjska aluminijasta folija). |
| --- | --- |

(33)

Izdelek, ki se pregleduje, se na splošno uporablja kot potrošniški izdelek za pakiranje in drugo uporabo v gospodinjstvu/gostinstvu (v nadaljnjem besedilu: gospodinjska aluminijasta folija).

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (34) | Štelo se je, da imajo izdelek, ki se pregleduje in je bil proizveden v LRK ter izvožen v Unijo, izdelek, proizveden v reprezentativni državi Turčiji, in izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo. Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb glede določitve podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(34)

Štelo se je, da imajo izdelek, ki se pregleduje in je bil proizveden v LRK ter izvožen v Unijo, izdelek, proizveden v reprezentativni državi Turčiji, in izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo. Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb glede določitve podobnega izdelka.

| (35) | Komisija se je odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Komisija se je odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (36) | Komisija ni prejela trditev glede obsega izdelka. |
| --- | --- |

(36)

Komisija ni prejela trditev glede obsega izdelka.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (37) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

| (38) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 21, v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik. Tako proizvajalci izvozniki niso predložili izpolnjenih vprašalnikov, niti nikakršnih podatkov o izvoznih cenah in stroških, domačih cenah in stroških, zmogljivostih, proizvodnji, naložbah itd. Poleg tega kitajska vlada in proizvajalci izvozniki niso predložili pripomb glede dokazov v zvezi z zadevo, niti glede „Delovnega dokumenta služb Komisije o znatnem izkrivljanju v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav v zvezi s trgovinsko zaščito“ (5) (v nadaljnjem besedilu: poročilo) ter dodatnih dokazov, ki so jih predložili vložniki, iz katerih je razvidno, da so na take cene in stroške vplivala znatna poseganja države. Zato se je Komisija odločila, da bo v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabila razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(38)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 21, v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik. Tako proizvajalci izvozniki niso predložili izpolnjenih vprašalnikov, niti nikakršnih podatkov o izvoznih cenah in stroških, domačih cenah in stroških, zmogljivostih, proizvodnji, naložbah itd. Poleg tega kitajska vlada in proizvajalci izvozniki niso predložili pripomb glede dokazov v zvezi z zadevo, niti glede „Delovnega dokumenta služb Komisije o znatnem izkrivljanju v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav v zvezi s trgovinsko zaščito“ (5) (v nadaljnjem besedilu: poročilo) ter dodatnih dokazov, ki so jih predložili vložniki, iz katerih je razvidno, da so na take cene in stroške vplivala znatna poseganja države. Zato se je Komisija odločila, da bo v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabila razpoložljiva dejstva.

5

| (39) | Komisija je obvestila kitajske organe in proizvajalce izvoznike iz uvodne izjave 18 o uporabi člena 18 osnovne uredbe in jim dala možnost, da predložijo pripombe. Komisija ni prejela pripomb. V skladu s členom 18(1) osnovne uredbe so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, predloženih pripombah zainteresiranih strani in statističnih podatkih, ki so na voljo v zbirki podatkov iz člena 14(6) oziroma prek Eurostata. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je obvestila kitajske organe in proizvajalce izvoznike iz uvodne izjave 18 o uporabi člena 18 osnovne uredbe in jim dala možnost, da predložijo pripombe. Komisija ni prejela pripomb. V skladu s členom 18(1) osnovne uredbe so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, predloženih pripombah zainteresiranih strani in statističnih podatkih, ki so na voljo v zbirki podatkov iz člena 14(6) oziroma prek Eurostata.

3.2   Nadaljevanje dampinga uvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom

Nadaljevanje dampinga uvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom

| (40) | Za obdobje preiskave v zvezi s pregledom statistični podatki Eurostata kažejo, da se je izdelek, ki se pregleduje, še naprej uvažal iz LRK v Unijo. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je uvoz znašal 1 519 ton in je predstavljal 1,8 % celotne potrošnje Unije. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da takšna raven v okviru pregledov zaradi izteka ukrepov ni neobičajno nizka, saj se pričakuje, da bodo učinkoviti ukrepi za odpravo škodljivih učinkov dampinškega uvoza zmanjšali uvoz s prejšnje škodljive dampinške ravni. Dejansko obseg uvoza iz LRK v OPP znaša 22,9 % celotnega uvoza. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 165, tudi izračun dampinga na podlagi izvoznih cen v tretje države v OPP kaže podobne stopnje dampinga. To potrjuje, da so reprezentativne tudi ugotovitve, sprejete na podlagi obsega uvoza v EU v OPP. Zato je Komisija sklenila, da je bil dejanski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen, in je zato preučila, ali se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(40)

Za obdobje preiskave v zvezi s pregledom statistični podatki Eurostata kažejo, da se je izdelek, ki se pregleduje, še naprej uvažal iz LRK v Unijo. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je uvoz znašal 1 519 ton in je predstavljal 1,8 % celotne potrošnje Unije. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da takšna raven v okviru pregledov zaradi izteka ukrepov ni neobičajno nizka, saj se pričakuje, da bodo učinkoviti ukrepi za odpravo škodljivih učinkov dampinškega uvoza zmanjšali uvoz s prejšnje škodljive dampinške ravni. Dejansko obseg uvoza iz LRK v OPP znaša 22,9 % celotnega uvoza. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 165, tudi izračun dampinga na podlagi izvoznih cen v tretje države v OPP kaže podobne stopnje dampinga. To potrjuje, da so reprezentativne tudi ugotovitve, sprejete na podlagi obsega uvoza v EU v OPP. Zato je Komisija sklenila, da je bil dejanski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen, in je zato preučila, ali se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.3   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (41) | V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „normalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici.“ |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „normalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici.“

| (42) | Vendar pa v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe velja: „Če se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček.“ Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila na podlagi razpoložljivih dokazov in zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe ustrezna. |
| --- | --- |

(42)

Vendar pa v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe velja: „Če se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček.“ Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila na podlagi razpoložljivih dokazov in zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe ustrezna.

3.3.1   Obstoj znatnih izkrivljanj

3.3.1.1   Uvod

| (43) | Člen 2(6a)(b) osnovne uredbe opredeljuje znatno izkrivljanje kot „izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:






  — | ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice, |
| --- | --- | --- |

(43)

Člen 2(6a)(b) osnovne uredbe opredeljuje znatno izkrivljanje kot „izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:

—

ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice,

| — | ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške, |
| --- | --- |

—

ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške,

| — | ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga, |
| --- | --- |

—

ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga,

| — | ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje, |
| --- | --- |

—

ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje,

| — | ali so stroški plač izkrivljeni, |
| --- | --- |

—

ali so stroški plač izkrivljeni,

| — | ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“ |
| --- | --- |

—

ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“

| (44) | Člen 2(6a)(c) osnovne uredbe določa: „Kadar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju.“ |
| --- | --- |

(44)

Člen 2(6a)(c) osnovne uredbe določa: „Kadar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju.“

| (45) | Zainteresirane strani so bile ob začetku pozvane, naj izpodbijajo ali dopolnijo dokaze iz preiskovalne dokumentacije ali predložijo pripombe nanje. Dokumentacija je vsebovala zlasti trditve in dokaze vložnikov o obstoju znatnih izkrivljanj na kitajskem trgu aluminija. Dokumentacija je vsebovala tudi izvod poročila, ki ga je pripravila Komisija in ki kaže obstoj znatnega poseganja države na številnih ravneh gospodarstva, vključno s specifičnim izkrivljanjem glede številnih ključnih proizvodnih dejavnikov (kot so zemljišča, energija, kapital, surovine in delovna sila) ter v specifičnih sektorjih (kot je aluminij). Poročilo je bilo vključeno v dokumentacijo o preiskavi ob njenem začetku. |
| --- | --- |

(45)

Zainteresirane strani so bile ob začetku pozvane, naj izpodbijajo ali dopolnijo dokaze iz preiskovalne dokumentacije ali predložijo pripombe nanje. Dokumentacija je vsebovala zlasti trditve in dokaze vložnikov o obstoju znatnih izkrivljanj na kitajskem trgu aluminija. Dokumentacija je vsebovala tudi izvod poročila, ki ga je pripravila Komisija in ki kaže obstoj znatnega poseganja države na številnih ravneh gospodarstva, vključno s specifičnim izkrivljanjem glede številnih ključnih proizvodnih dejavnikov (kot so zemljišča, energija, kapital, surovine in delovna sila) ter v specifičnih sektorjih (kot je aluminij). Poročilo je bilo vključeno v dokumentacijo o preiskavi ob njenem začetku.

| (46) | Na podlagi razpoložljivih dokazov v dokumentaciji, vključno z dokazi iz poročila, se je Komisija torej odločila, da bo preučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK, in sicer zaradi znatnih izkrivljanj v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe. Navedena analiza je zajemala pregled obsežnih poseganj države v svoje gospodarstvo na splošno, pa tudi specifične tržne razmere v zadevnem sektorju (tj. aluminij), vključno z izdelkom, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(46)

Na podlagi razpoložljivih dokazov v dokumentaciji, vključno z dokazi iz poročila, se je Komisija torej odločila, da bo preučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK, in sicer zaradi znatnih izkrivljanj v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe. Navedena analiza je zajemala pregled obsežnih poseganj države v svoje gospodarstvo na splošno, pa tudi specifične tržne razmere v zadevnem sektorju (tj. aluminij), vključno z izdelkom, ki se pregleduje.

| (47) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 25 in 26, niti kitajska vlada niti proizvajalci izvozniki niso predložili pripomb ali dokazov, ki bi podprli ali ovrgli obstoječe dokaze v dokumentaciji o preiskavi, vključno s poročilom, ter dodatne dokaze, ki so jih predložili vložniki, o obstoju znatnega izkrivljanja in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v tej zadevi. |
| --- | --- |

(47)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 25 in 26, niti kitajska vlada niti proizvajalci izvozniki niso predložili pripomb ali dokazov, ki bi podprli ali ovrgli obstoječe dokaze v dokumentaciji o preiskavi, vključno s poročilom, ter dodatne dokaze, ki so jih predložili vložniki, o obstoju znatnega izkrivljanja in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v tej zadevi.

3.3.1.2   Trditve vložnikov in dokazi, ki podpirajo te trditve

| (48) | Zahtevek je vseboval nekaj relevantnih dokazov, ki podpirajo trditve o znatnih izkrivljanjih in dopolnjujejo poročilo. |
| --- | --- |

(48)

Zahtevek je vseboval nekaj relevantnih dokazov, ki podpirajo trditve o znatnih izkrivljanjih in dopolnjujejo poročilo.

| (49) | Prvič, vložniki so v oddelku III A.1.a zahtevka navedli, da je Komisija že v preiskavi, ki je privedla do sprejetja prvotne uredbe (6), opozorila, da je „cena osnovne surovine, aluminija, ‚izkrivljena‘“ in da „so bila ta izkrivljanja ugotovljena tudi v ceni vmesne surovine, aluminijastih folij v zvitkih“. |
| --- | --- |

(49)

Prvič, vložniki so v oddelku III A.1.a zahtevka navedli, da je Komisija že v preiskavi, ki je privedla do sprejetja prvotne uredbe (6), opozorila, da je „cena osnovne surovine, aluminija, ‚izkrivljena‘“ in da „so bila ta izkrivljanja ugotovljena tudi v ceni vmesne surovine, aluminijastih folij v zvitkih“.

6

| (50) | V zvezi s tem je Komisija v preiskavi, ki je privedla do sprejetja prvotne uredbe, najprej ugotovila, da primarni aluminij predstavlja približno 60–70 % stroškov proizvodnje izdelka, ki se pregleduje, in je zato glavni povzročitelj stroškov pri njegovi proizvodnji. Drugič, Komisija je ugotovila, da so se cene aluminija na kitajskem trgu (tako imenovana cena SHFE) (7) zelo razlikovale od cene na londonski borzi kovin (8), ki je svetovna referenčna cena. Tretjič, Komisija je menila, da je mogoče položaj pojasniti s „številnimi dejavniki, ki jih usmerja država, in znatnim poseganjem države na domači trg z več orodji“ (9). Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v prvotni uredbi sklenila, da so ti dejavniki v bistvu povzročili, da so kitajske cene primarnega aluminija in cene aluminijastih izdelkov nižje v proizvodni verigi rezultat poseganja države, ki je neodvisna od nihanj cen na mednarodnih trgih. |
| --- | --- |

(50)

V zvezi s tem je Komisija v preiskavi, ki je privedla do sprejetja prvotne uredbe, najprej ugotovila, da primarni aluminij predstavlja približno 60–70 % stroškov proizvodnje izdelka, ki se pregleduje, in je zato glavni povzročitelj stroškov pri njegovi proizvodnji. Drugič, Komisija je ugotovila, da so se cene aluminija na kitajskem trgu (tako imenovana cena SHFE) (7) zelo razlikovale od cene na londonski borzi kovin (8), ki je svetovna referenčna cena. Tretjič, Komisija je menila, da je mogoče položaj pojasniti s „številnimi dejavniki, ki jih usmerja država, in znatnim poseganjem države na domači trg z več orodji“ (9). Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v prvotni uredbi sklenila, da so ti dejavniki v bistvu povzročili, da so kitajske cene primarnega aluminija in cene aluminijastih izdelkov nižje v proizvodni verigi rezultat poseganja države, ki je neodvisna od nihanj cen na mednarodnih trgih.

7

8

9

| (51) | Drugič, vložniki so v oddelku III A.1.b zahtevka za pregled navedli, da poleg navedb o dokazih iz poročila še vedno obstajajo izkrivljanja, ki jih je izpostavila Komisija v prvotni uredbi. V zvezi s tem navajajo, da je bilo izkrivljanje trga v kitajski industriji neželeznih kovin poudarjeno v poročilu z dne 24. aprila 2017, ki ga je nemško združenje neželeznih kovin pripravilo za družbo WV Metalle (v nadaljnjem besedilu: poročilo WV Metalle) (Priloga 5 k zahtevku). Poročilo WV Metalle je potrdilo, da je sektor neželeznih kovin osrednji element vladnega načrtovanja v okviru strateške pobude za nastajajoče industrije, načrta Made in China 2025 ter drugih programov na visoki ravni. Navaja, da kitajska vlada neposredno posega v oblikovanje cen kapitala, delovne sile, zemljišč, surovin in osnovnih proizvodnih sredstev v proizvodnem procesu. |
| --- | --- |

(51)

Drugič, vložniki so v oddelku III A.1.b zahtevka za pregled navedli, da poleg navedb o dokazih iz poročila še vedno obstajajo izkrivljanja, ki jih je izpostavila Komisija v prvotni uredbi. V zvezi s tem navajajo, da je bilo izkrivljanje trga v kitajski industriji neželeznih kovin poudarjeno v poročilu z dne 24. aprila 2017, ki ga je nemško združenje neželeznih kovin pripravilo za družbo WV Metalle (v nadaljnjem besedilu: poročilo WV Metalle) (Priloga 5 k zahtevku). Poročilo WV Metalle je potrdilo, da je sektor neželeznih kovin osrednji element vladnega načrtovanja v okviru strateške pobude za nastajajoče industrije, načrta Made in China 2025 ter drugih programov na visoki ravni. Navaja, da kitajska vlada neposredno posega v oblikovanje cen kapitala, delovne sile, zemljišč, surovin in osnovnih proizvodnih sredstev v proizvodnem procesu.

| (52) | Glede na navedbe vložnikov poročilo WV Metalle navaja tudi, da tekoča pobuda menjave dolga za kapitalski delež ni tržno usmerjena, da je bil sektor neželeznih kovin tako v preteklosti kot sedaj stalno upravičen do velikodušne finančne in nedenarne podpore, da je kitajski sektor neželeznih kovin prejel znatne subvencije, vključno s subvencijami za energijo, ki so usmerjene zlasti v podjetja v državni lasti, in da kitajska vlada strogo nadzoruje obseg in cene izdelkov industrije neželeznih kovin, vključno z izvoznimi dajatvami, kvotami, licencami, izvoznimi omejitvami, spodbujevalnimi subvencijami, davki in davčnimi olajšavami. |
| --- | --- |

(52)

Glede na navedbe vložnikov poročilo WV Metalle navaja tudi, da tekoča pobuda menjave dolga za kapitalski delež ni tržno usmerjena, da je bil sektor neželeznih kovin tako v preteklosti kot sedaj stalno upravičen do velikodušne finančne in nedenarne podpore, da je kitajski sektor neželeznih kovin prejel znatne subvencije, vključno s subvencijami za energijo, ki so usmerjene zlasti v podjetja v državni lasti, in da kitajska vlada strogo nadzoruje obseg in cene izdelkov industrije neželeznih kovin, vključno z izvoznimi dajatvami, kvotami, licencami, izvoznimi omejitvami, spodbujevalnimi subvencijami, davki in davčnimi olajšavami.

| (53) | Tretjič, v Prilogi 6 k zahtevku so vložniki navedli, da predhodne pozitivne ugotovitve ministrstva ZDA za trgovino v okviru njegove preiskave v zvezi z izravnalno dajatvijo za nekatere izdelke iz aluminija iz Kitajske kažejo, da 37 % domače porabe aluminija na Kitajskem izvira iz podjetij v državni lasti in da kitajska vlada za primarni aluminij nalaga izvozno tarifo v višini 30 %, kar povzroča izkrivljanje kitajskega domačega trga za aluminij nižje v proizvodni verigi. Ministrstvo ZDA za trgovino je 5. marca 2018 potrdilo začasne ugotovitve v končni ugotovitvi. |
| --- | --- |

(53)

Tretjič, v Prilogi 6 k zahtevku so vložniki navedli, da predhodne pozitivne ugotovitve ministrstva ZDA za trgovino v okviru njegove preiskave v zvezi z izravnalno dajatvijo za nekatere izdelke iz aluminija iz Kitajske kažejo, da 37 % domače porabe aluminija na Kitajskem izvira iz podjetij v državni lasti in da kitajska vlada za primarni aluminij nalaga izvozno tarifo v višini 30 %, kar povzroča izkrivljanje kitajskega domačega trga za aluminij nižje v proizvodni verigi. Ministrstvo ZDA za trgovino je 5. marca 2018 potrdilo začasne ugotovitve v končni ugotovitvi.

| (54) | Poleg tega so vložniki menili, da je ministrstvo ZDA za trgovino ugotovilo, da so bili kitajski proizvajalci aluminijastih folij upravičeni do številnih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, zato so vložniki menili, da kitajski trg aluminija v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, nadzora, nadzora politike ali navodil organov države izvoznice, da javne politike vplivajo na sile prostega trga na kitajskem trgu aluminija in jih izkrivljajo ter da imajo kitajski proizvajalci dostop do financiranja, ki ga dodelijo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali ne delujejo neodvisno od države. To naj bi povzročilo izkrivljanje cen SHFE. |
| --- | --- |

(54)

Poleg tega so vložniki menili, da je ministrstvo ZDA za trgovino ugotovilo, da so bili kitajski proizvajalci aluminijastih folij upravičeni do številnih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, zato so vložniki menili, da kitajski trg aluminija v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, nadzora, nadzora politike ali navodil organov države izvoznice, da javne politike vplivajo na sile prostega trga na kitajskem trgu aluminija in jih izkrivljajo ter da imajo kitajski proizvajalci dostop do financiranja, ki ga dodelijo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali ne delujejo neodvisno od države. To naj bi povzročilo izkrivljanje cen SHFE.

3.3.1.3   Znatno izkrivljanje, ki vpliva na domače cene in stroške v Ljudski republiki Kitajski

| (55) | Bistvo kitajskega gospodarskega sistema, tj. koncepta tako imenovanega „socialističnega tržnega gospodarstva“, je v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil. Ta koncept je vključen v kitajsko ustavo in določa gospodarsko upravljanje LRK. Temeljno načelo tega sistema je „socialistična javna last proizvodnih sredstev, in sicer lastništvo s strani celotnega prebivalstva ter skupno lastništvo s strani delovno aktivnega prebivalstva“. Gospodarstvo v državni lasti se šteje za „vodilno silo nacionalnega gospodarstva“ in poslanstvo države je „zagotovitev njegove konsolidacije in rasti“ (10). Zato splošna ureditev kitajskega gospodarstva ne le omogoča znatno poseganje države v gospodarstvo, temveč ga izrecno predpisuje. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in je v vseh osrednjih zakonodajnih aktih poudarjen kot splošno načelo. Glavni primer te vzročne zveze je kitajsko nepremičninsko pravo. Nanaša se na osnovno stopnjo socializma in državi poverja spoštovanje osnovnega gospodarskega sistema, v katerem ima javno lastništvo prevladujočo vlogo. Druge oblike lastništva se tolerirajo in zakonodaja jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (11). |
| --- | --- |

(55)

Bistvo kitajskega gospodarskega sistema, tj. koncepta tako imenovanega „socialističnega tržnega gospodarstva“, je v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil. Ta koncept je vključen v kitajsko ustavo in določa gospodarsko upravljanje LRK. Temeljno načelo tega sistema je „socialistična javna last proizvodnih sredstev, in sicer lastništvo s strani celotnega prebivalstva ter skupno lastništvo s strani delovno aktivnega prebivalstva“. Gospodarstvo v državni lasti se šteje za „vodilno silo nacionalnega gospodarstva“ in poslanstvo države je „zagotovitev njegove konsolidacije in rasti“ (10). Zato splošna ureditev kitajskega gospodarstva ne le omogoča znatno poseganje države v gospodarstvo, temveč ga izrecno predpisuje. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in je v vseh osrednjih zakonodajnih aktih poudarjen kot splošno načelo. Glavni primer te vzročne zveze je kitajsko nepremičninsko pravo. Nanaša se na osnovno stopnjo socializma in državi poverja spoštovanje osnovnega gospodarskega sistema, v katerem ima javno lastništvo prevladujočo vlogo. Druge oblike lastništva se tolerirajo in zakonodaja jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (11).

10

11

| (56) | Poleg tega se v skladu z zadevno kitajsko zakonodajo socialistična tržna ekonomija razvija pod vodstvom komunistične partije Kitajske. Strukture kitajske države in komunistične partije so prepletene na vseh ravneh (pravnih, institucionalnih, osebnih) in tvorijo nadgradnjo, v kateri vlog komunistične partije in države ni več mogoče razlikovati. Po spremembi kitajske ustave marca 2018 je vodilna vloga komunistične partije dobila še večji pomen, in sicer z navedbo, ki je ponovno potrjena v členu 1 ustave. Za prvim stavkom ustave, ki določa: „Socialistični sistem je osnovni sistem Ljudske republike Kitajske.“ je bil vstavljen nov stavek, ki se glasi: „Bistvena lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo kitajske komunistične partije.“ (12) To ponazarja nedvomen in stalno naraščajoč nadzor komunistične partije nad gospodarskim sistemom LRK. Ta nadzor je del kitajskega sistema in sega precej širše od običajnih razmer v drugih državah, kjer vlade izvajajo širok makroekonomski nadzor v okviru meja, ki jih zagotavljajo sile prostega trga. |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega se v skladu z zadevno kitajsko zakonodajo socialistična tržna ekonomija razvija pod vodstvom komunistične partije Kitajske. Strukture kitajske države in komunistične partije so prepletene na vseh ravneh (pravnih, institucionalnih, osebnih) in tvorijo nadgradnjo, v kateri vlog komunistične partije in države ni več mogoče razlikovati. Po spremembi kitajske ustave marca 2018 je vodilna vloga komunistične partije dobila še večji pomen, in sicer z navedbo, ki je ponovno potrjena v členu 1 ustave. Za prvim stavkom ustave, ki določa: „Socialistični sistem je osnovni sistem Ljudske republike Kitajske.“ je bil vstavljen nov stavek, ki se glasi: „Bistvena lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo kitajske komunistične partije.“ (12) To ponazarja nedvomen in stalno naraščajoč nadzor komunistične partije nad gospodarskim sistemom LRK. Ta nadzor je del kitajskega sistema in sega precej širše od običajnih razmer v drugih državah, kjer vlade izvajajo širok makroekonomski nadzor v okviru meja, ki jih zagotavljajo sile prostega trga.

12

| (57) | Kitajska država izvaja intervencionistično gospodarsko politiko v zasledovanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom komunistične partije in ne odražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (13). Intervencionistična gospodarska orodja, ki jih uporabljajo kitajski organi, so večplastna, vključno s sistemom industrijskega načrtovanja, finančnim sistemom in različnimi vidiki zakonodajnega okolja. |
| --- | --- |

(57)

Kitajska država izvaja intervencionistično gospodarsko politiko v zasledovanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom komunistične partije in ne odražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (13). Intervencionistična gospodarska orodja, ki jih uporabljajo kitajski organi, so večplastna, vključno s sistemom industrijskega načrtovanja, finančnim sistemom in različnimi vidiki zakonodajnega okolja.

13

| (58) | Prvič, na ravni splošnega upravnega nadzora vodenje kitajskega gospodarstva ureja zapleten sistem industrijskega načrtovanja, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti zajemajo celovito in zapleteno matriko sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so običajno precej podrobni, medtem ko nacionalni načrti določajo nekoliko širše cilje. V načrtih je določen tudi nabor orodij za podporo zadevnim industrijam/sektorjem ter časovni okviri za doseganje ciljev. Nekateri načrti še vedno vsebujejo izrecne cilje glede rezultatov, medtem ko so bili ti cilji običajen del prejšnjih načrtovalnih ciklov. V okviru teh načrtov so posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot prednostne (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in se jim dodelijo posebni razvojni cilji (industrijska nadgradnja, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, zasebni in v državni lasti, morajo dejansko prilagoditi svoje poslovne dejavnosti glede na dejansko stanje, ki ga določa sistem načrtovanja. Razlog za to ni le formalno zavezujoča narava načrtov. Bistveno je, da zadevni kitajski organi na vseh ravneh vlade spoštujejo sistem načrtov in v skladu s tem uporabljajo svoja pooblastila, kar pomeni, da morajo gospodarski subjekti upoštevati prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi točko 3.3.1.5 v nadaljevanju) (14). |
| --- | --- |

(58)

Prvič, na ravni splošnega upravnega nadzora vodenje kitajskega gospodarstva ureja zapleten sistem industrijskega načrtovanja, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti zajemajo celovito in zapleteno matriko sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so običajno precej podrobni, medtem ko nacionalni načrti določajo nekoliko širše cilje. V načrtih je določen tudi nabor orodij za podporo zadevnim industrijam/sektorjem ter časovni okviri za doseganje ciljev. Nekateri načrti še vedno vsebujejo izrecne cilje glede rezultatov, medtem ko so bili ti cilji običajen del prejšnjih načrtovalnih ciklov. V okviru teh načrtov so posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot prednostne (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in se jim dodelijo posebni razvojni cilji (industrijska nadgradnja, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, zasebni in v državni lasti, morajo dejansko prilagoditi svoje poslovne dejavnosti glede na dejansko stanje, ki ga določa sistem načrtovanja. Razlog za to ni le formalno zavezujoča narava načrtov. Bistveno je, da zadevni kitajski organi na vseh ravneh vlade spoštujejo sistem načrtov in v skladu s tem uporabljajo svoja pooblastila, kar pomeni, da morajo gospodarski subjekti upoštevati prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi točko 3.3.1.5 v nadaljevanju) (14).

14

| (59) | Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike slediti ciljem vladne industrijske politike in ne ocenam ekonomskih koristi posameznega projekta (glej tudi točko 3.3.1.8 v nadaljevanju) (15). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Čeprav so ti deli finančnega sektorja manj pomembni kot bančni sektor, so institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim bolj učinkovitemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in komunistične partije (16). |
| --- | --- |

(59)

Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike slediti ciljem vladne industrijske politike in ne ocenam ekonomskih koristi posameznega projekta (glej tudi točko 3.3.1.8 v nadaljevanju) (15). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Čeprav so ti deli finančnega sektorja manj pomembni kot bančni sektor, so institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim bolj učinkovitemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in komunistične partije (16).

15

16

| (60) | Tretjič, na ravni regulativnega okolja država posega v gospodarstvo na več načinov. Pravila o javnih naročilih se na primer redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki niso gospodarski, s tem pa spodkopavajo tržno utemeljena načela na tem področju. Veljavna zakonodaja izrecno določa, da se javna naročila izvajajo za lažje doseganje ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev ostaja neopredeljena, zaradi česar imajo organi odločanja široko polje proste presoje (17). Podobno kitajska vlada na področju naložb ohranja precejšen nadzor ter vpliv na cilj in obseg državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo preglede naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi v zvezi z naložbami kot pomembno orodje za podpiranje ciljev industrijske politike, kot je ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (18). |
| --- | --- |

(60)

Tretjič, na ravni regulativnega okolja država posega v gospodarstvo na več načinov. Pravila o javnih naročilih se na primer redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki niso gospodarski, s tem pa spodkopavajo tržno utemeljena načela na tem področju. Veljavna zakonodaja izrecno določa, da se javna naročila izvajajo za lažje doseganje ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev ostaja neopredeljena, zaradi česar imajo organi odločanja široko polje proste presoje (17). Podobno kitajska vlada na področju naložb ohranja precejšen nadzor ter vpliv na cilj in obseg državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo preglede naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi v zvezi z naložbami kot pomembno orodje za podpiranje ciljev industrijske politike, kot je ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (18).

17

18

| (61) | Če povzamemo, kitajski gospodarski model temelji na nekaterih osnovnih aksiomih, ki omogočajo in spodbujajo pogosta poseganja države. Takšna obsežna poseganja države so v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega razporejanja virov v skladu s tržnimi načeli (19). |
| --- | --- |

(61)

Če povzamemo, kitajski gospodarski model temelji na nekaterih osnovnih aksiomih, ki omogočajo in spodbujajo pogosta poseganja države. Takšna obsežna poseganja države so v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega razporejanja virov v skladu s tržnimi načeli (19).

19

3.3.1.4   Znatna izkrivljanja v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice.

| (62) | Ob upoštevanju prevladujočega položaja državnega lastništva v kitajskem gospodarskem modelu so podjetja v državni lasti bistven del kitajskega gospodarstva. Vlada in komunistična partija ohranjata strukture, ki zagotavljajo njun nadaljnji vpliv v podjetjih v državni lasti. Država ne le dejavno oblikuje in nadzoruje izvajanje splošnih gospodarskih politik s strani posameznih podjetij v državni lasti, temveč tudi uveljavlja svoje pravice do sodelovanja pri operativnih odločitvah podjetij v državni lasti. To se običajno izvaja z rotacijo funkcionarjev med državnimi organi in podjetji v državni lasti, in sicer s prisotnostjo članov partije v podjetjih v državni lasti in partijskimi celicami v podjetjih (glej tudi točko 3.3.1.4 v nadaljevanju) ter z oblikovanjem podjetniške strukture sektorja podjetij v državni lasti (20). V zameno imajo podjetja v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu, ki vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih proizvodnih sredstev, vključno s financiranjem (21). |
| --- | --- |

(62)

Ob upoštevanju prevladujočega položaja državnega lastništva v kitajskem gospodarskem modelu so podjetja v državni lasti bistven del kitajskega gospodarstva. Vlada in komunistična partija ohranjata strukture, ki zagotavljajo njun nadaljnji vpliv v podjetjih v državni lasti. Država ne le dejavno oblikuje in nadzoruje izvajanje splošnih gospodarskih politik s strani posameznih podjetij v državni lasti, temveč tudi uveljavlja svoje pravice do sodelovanja pri operativnih odločitvah podjetij v državni lasti. To se običajno izvaja z rotacijo funkcionarjev med državnimi organi in podjetji v državni lasti, in sicer s prisotnostjo članov partije v podjetjih v državni lasti in partijskimi celicami v podjetjih (glej tudi točko 3.3.1.4 v nadaljevanju) ter z oblikovanjem podjetniške strukture sektorja podjetij v državni lasti (20). V zameno imajo podjetja v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu, ki vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih proizvodnih sredstev, vključno s financiranjem (21).

20

21

| (63) | V zvezi s tem se študija OECD, ki je bila objavljena januarja 2019 (v nadaljnjem besedilu: študija OECD) (22), nanaša na podjetja v državni lasti v sektorju aluminija, ki v svojih regulativnih načrtih posebej poudarjajo, kako državno lastništvo vpliva na ustrezne industrijske politike in na kakšen način državno lastništvo pomeni državno podporo. Natančneje, eno podjetje v državni lasti v svojem pregledu obveznic iz leta 2016 navaja, da je eno od 52 osrednjih podjetij v državni lasti, da ima ključno vlogo pri oblikovanju in izvajanju politik v energetskem sektorju ter da od kitajske vlade prejema celovito in trajnostno podporo. Drugo podjetje v državni lasti v pregledu obveznic iz leta 2017 navaja dejstvo, da lahko zadevna vlada province znatno vpliva na skupino (23). |
| --- | --- |

(63)

V zvezi s tem se študija OECD, ki je bila objavljena januarja 2019 (v nadaljnjem besedilu: študija OECD) (22), nanaša na podjetja v državni lasti v sektorju aluminija, ki v svojih regulativnih načrtih posebej poudarjajo, kako državno lastništvo vpliva na ustrezne industrijske politike in na kakšen način državno lastništvo pomeni državno podporo. Natančneje, eno podjetje v državni lasti v svojem pregledu obveznic iz leta 2016 navaja, da je eno od 52 osrednjih podjetij v državni lasti, da ima ključno vlogo pri oblikovanju in izvajanju politik v energetskem sektorju ter da od kitajske vlade prejema celovito in trajnostno podporo. Drugo podjetje v državni lasti v pregledu obveznic iz leta 2017 navaja dejstvo, da lahko zadevna vlada province znatno vpliva na skupino (23).

22

23

| (64) | To je še toliko bolj pomembno, ker je LRK največja proizvajalka aluminija na svetu, več njenih velikih podjetij v državni lasti pa je med največjimi posameznimi svetovnimi proizvajalci. Po ocenah podjetja v državni lasti predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje primarnega aluminija v LRK (24). Nedavna študija industrije neželeznih kovin v LRK prav tako kaže, da imajo podjetja v državni lasti prevladujoč delež na domačem trgu (25). Medtem ko se lahko povečanje zmogljivosti v zadnjih letih delno pripiše podjetjem v zasebni lasti, bi tudi to povečanje zmogljivosti običajno vključevalo različne oblike posredovanja (lokalne) vlade, kot je dopuščanje nezakonitih širitev zmogljivosti (26). Poleg tega se je tudi med glavnimi podjetji v državni lasti povečala proizvodna zmogljivost aluminija, čeprav v manjšem obsegu (27). |
| --- | --- |

(64)

To je še toliko bolj pomembno, ker je LRK največja proizvajalka aluminija na svetu, več njenih velikih podjetij v državni lasti pa je med največjimi posameznimi svetovnimi proizvajalci. Po ocenah podjetja v državni lasti predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje primarnega aluminija v LRK (24). Nedavna študija industrije neželeznih kovin v LRK prav tako kaže, da imajo podjetja v državni lasti prevladujoč delež na domačem trgu (25). Medtem ko se lahko povečanje zmogljivosti v zadnjih letih delno pripiše podjetjem v zasebni lasti, bi tudi to povečanje zmogljivosti običajno vključevalo različne oblike posredovanja (lokalne) vlade, kot je dopuščanje nezakonitih širitev zmogljivosti (26). Poleg tega se je tudi med glavnimi podjetji v državni lasti povečala proizvodna zmogljivost aluminija, čeprav v manjšem obsegu (27).

24

25

26

27

| (65) | Visoka raven poseganja države v industriji aluminija in visok delež podjetij v državni lasti v tem sektorju tudi zasebnim proizvajalcem aluminija preprečujeta poslovanje pod tržnimi pogoji. Tako javna kot zasebna podjetja v sektorju aluminija pa so tudi predmet nadzora politike in navodil, kot je opisano v oddelku 3.3.1.5 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(65)

Visoka raven poseganja države v industriji aluminija in visok delež podjetij v državni lasti v tem sektorju tudi zasebnim proizvajalcem aluminija preprečujeta poslovanje pod tržnimi pogoji. Tako javna kot zasebna podjetja v sektorju aluminija pa so tudi predmet nadzora politike in navodil, kot je opisano v oddelku 3.3.1.5 v nadaljevanju.

| (66) | Državni nadzor in poseganje v proizvodnjo zadevnega izdelka (gospodinjske aluminijaste folije) se izvajata v opisanem splošnem okviru. Glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, so številni glavni proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, v državni lasti. Razpoložljivi dokazi kažejo, da so proizvajalci aluminijastih folij v LRK podvrženi enakemu lastništvu, nadzoru ali nadzoru politike in navodilom kitajske vlade, zato ne delujejo v skladu s tržnimi načeli. |
| --- | --- |

(66)

Državni nadzor in poseganje v proizvodnjo zadevnega izdelka (gospodinjske aluminijaste folije) se izvajata v opisanem splošnem okviru. Glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, so številni glavni proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, v državni lasti. Razpoložljivi dokazi kažejo, da so proizvajalci aluminijastih folij v LRK podvrženi enakemu lastništvu, nadzoru ali nadzoru politike in navodilom kitajske vlade, zato ne delujejo v skladu s tržnimi načeli.

3.3.1.5   Znatna izkrivljanja v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

| (67) | Poleg tega, da nadzoruje gospodarstvo z lastništvom podjetij v državni lasti, lahko kitajska država vpliva na cene in stroške prek svoje prisotnosti v podjetjih. Medtem ko se lahko šteje, da pravica do imenovanja in odstavitve ključnega vodstvenega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je predvideno v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastninske pravice (28), so še en način, na katerega lahko država posega v poslovne odločitve, celice komunistične partije v podjetjih v državni in zasebni lasti. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo komunistične partije (z vsaj tremi člani komunistične partije, kot je določeno v statutu komunistične partije (29)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da v preteklosti ta zahteva ni bila vedno upoštevana ali strogo uveljavljena. Vendar pa je vsaj od leta 2016 komunistična partija okrepila zahtevo po nadzoru nad poslovnimi odločitvami podjetij v državni lasti kot politično načelo. Prav tako naj bi komunistična partija izvajala pritisk nad zasebnimi podjetji, da naj na prvo mesto postavijo „domoljubje“ in da sledijo partijski disciplini (30). Po poročilih naj bi leta 2017 partijske celice obstajale v 70 % od približno 1,86 milijona podjetij v zasebni lasti, pri čemer vse bolj narašča pritisk, da bi imele organizacije komunistične partije zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih podjetjih (31). Ta pravila se na splošno uporabljajo v kitajskem gospodarstvu, tudi med proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, in dobavitelji njihovih proizvodnih sredstev. |
| --- | --- |

(67)

Poleg tega, da nadzoruje gospodarstvo z lastništvom podjetij v državni lasti, lahko kitajska država vpliva na cene in stroške prek svoje prisotnosti v podjetjih. Medtem ko se lahko šteje, da pravica do imenovanja in odstavitve ključnega vodstvenega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je predvideno v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastninske pravice (28), so še en način, na katerega lahko država posega v poslovne odločitve, celice komunistične partije v podjetjih v državni in zasebni lasti. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo komunistične partije (z vsaj tremi člani komunistične partije, kot je določeno v statutu komunistične partije (29)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da v preteklosti ta zahteva ni bila vedno upoštevana ali strogo uveljavljena. Vendar pa je vsaj od leta 2016 komunistična partija okrepila zahtevo po nadzoru nad poslovnimi odločitvami podjetij v državni lasti kot politično načelo. Prav tako naj bi komunistična partija izvajala pritisk nad zasebnimi podjetji, da naj na prvo mesto postavijo „domoljubje“ in da sledijo partijski disciplini (30). Po poročilih naj bi leta 2017 partijske celice obstajale v 70 % od približno 1,86 milijona podjetij v zasebni lasti, pri čemer vse bolj narašča pritisk, da bi imele organizacije komunistične partije zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih podjetjih (31). Ta pravila se na splošno uporabljajo v kitajskem gospodarstvu, tudi med proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, in dobavitelji njihovih proizvodnih sredstev.

28

29

30

31

| (68) | Naslednji primer dobro kaže zgoraj opisani trend krepitve poseganja kitajske vlade v sektor aluminija. |
| --- | --- |

(68)

Naslednji primer dobro kaže zgoraj opisani trend krepitve poseganja kitajske vlade v sektor aluminija.

| (69) | Leta 2017 je kitajski proizvajalec aluminija v državni lasti, tj. China Aluminium International Engineering Corporation Limited (Chalieco), spremenil svoj statut in dal večji pomen vlogi partijskih celic v družbi. Vključil je celo poglavje o partijskem odboru, katerega člen 113 določa: „Pri odločanju o pomembnih poslovnih zadevah se odbor vnaprej posvetuje s partijskim odborom družbe.“ (32) Poleg tega družba Aluminum Corporation of China (Chalco) v svojem letnem poročilu za leto 2017 (33) navaja, da so številni direktorji, nadzorniki in višje vodstvo, vključno s predsednikom in izvršnim direktorjem ter predsednikom nadzornega odbora, člani komunistične partije. |
| --- | --- |

(69)

Leta 2017 je kitajski proizvajalec aluminija v državni lasti, tj. China Aluminium International Engineering Corporation Limited (Chalieco), spremenil svoj statut in dal večji pomen vlogi partijskih celic v družbi. Vključil je celo poglavje o partijskem odboru, katerega člen 113 določa: „Pri odločanju o pomembnih poslovnih zadevah se odbor vnaprej posvetuje s partijskim odborom družbe.“ (32) Poleg tega družba Aluminum Corporation of China (Chalco) v svojem letnem poročilu za leto 2017 (33) navaja, da so številni direktorji, nadzorniki in višje vodstvo, vključno s predsednikom in izvršnim direktorjem ter predsednikom nadzornega odbora, člani komunistične partije.

32

33

| (70) | Prisotnost in poseganje države na finančnih trgih (glej tudi oddelek 3.3.1.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in proizvodnih sredstev dodatno izkrivljajo trg. Zato prisotnost države v podjetjih, vključno s podjetji v državni lasti, v sektorju aluminija in drugih sektorjih (kot so finančni sektor in sektorji proizvodnih sredstev) vladi omogoča, da posega v cene in stroške. |
| --- | --- |

(70)

Prisotnost in poseganje države na finančnih trgih (glej tudi oddelek 3.3.1.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in proizvodnih sredstev dodatno izkrivljajo trg. Zato prisotnost države v podjetjih, vključno s podjetji v državni lasti, v sektorju aluminija in drugih sektorjih (kot so finančni sektor in sektorji proizvodnih sredstev) vladi omogoča, da posega v cene in stroške.

3.3.1.6   Znatna izkrivljanja v skladu s tretjo alineo člena 2 (6a)(b) osnovne uredbe: ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

| (71) | Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morata osredotočiti centralna in lokalna država. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje, cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Na splošno je zaradi sistema načrtovanja v LRK na voljo dovolj sredstev za sektorje, ki jih vlada določi kot strateško ali kako drugače politično pomembne, namesto da bi se razporejali v skladu s tržnimi silami (34). |
| --- | --- |

(71)

Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morata osredotočiti centralna in lokalna država. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje, cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Na splošno je zaradi sistema načrtovanja v LRK na voljo dovolj sredstev za sektorje, ki jih vlada določi kot strateško ali kako drugače politično pomembne, namesto da bi se razporejali v skladu s tržnimi silami (34).

34

| (72) | Vlada ima na primer ključno vlogo pri razvoju kitajskega sektorja aluminija (vključno z izdelkom, ki se pregleduje). Obstajajo številni načrti, smernice in drugi dokumenti v zvezi z aluminijem, izdani na nacionalni, regionalni in občinski ravni, iz katerih je jasno razvidna visoka stopnja poseganja kitajske vlade. S pomočjo teh in drugih instrumentov vlada vodi in nadzoruje tako rekoč vse vidike razvoja in delovanja sektorja aluminija. |
| --- | --- |

(72)

Vlada ima na primer ključno vlogo pri razvoju kitajskega sektorja aluminija (vključno z izdelkom, ki se pregleduje). Obstajajo številni načrti, smernice in drugi dokumenti v zvezi z aluminijem, izdani na nacionalni, regionalni in občinski ravni, iz katerih je jasno razvidna visoka stopnja poseganja kitajske vlade. S pomočjo teh in drugih instrumentov vlada vodi in nadzoruje tako rekoč vse vidike razvoja in delovanja sektorja aluminija.

| (73) | Te politike in cilji za sektor aluminija imajo pomemben neposreden ali posreden vpliv na proizvodne stroške izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(73)

Te politike in cilji za sektor aluminija imajo pomemben neposreden ali posreden vpliv na proizvodne stroške izdelka, ki se pregleduje.

| (74) | Čeprav 13. petletni načrt za gospodarski in socialni razvoj (35) ne vsebuje posebnih določb o aluminiju, za industrijo neželeznih kovin na splošno predvideva strategijo spodbujanja sodelovanja pri mednarodnih proizvodnih zmogljivostih in proizvodnji opreme. Za dosego teh ciljev načrt potrjuje okrepitev podpornih sistemov, povezanih z obdavčenjem, financiranjem, zavarovanjem, naložbami in finančnimi platformami ter platformami za ocenjevanje tveganja (36). |
| --- | --- |

(74)

Čeprav 13. petletni načrt za gospodarski in socialni razvoj (35) ne vsebuje posebnih določb o aluminiju, za industrijo neželeznih kovin na splošno predvideva strategijo spodbujanja sodelovanja pri mednarodnih proizvodnih zmogljivostih in proizvodnji opreme. Za dosego teh ciljev načrt potrjuje okrepitev podpornih sistemov, povezanih z obdavčenjem, financiranjem, zavarovanjem, naložbami in finančnimi platformami ter platformami za ocenjevanje tveganja (36).

35

36

| (75) | Ustrezni sektorski načrt, tj. razvojni načrt za industrijo neželeznih kovin (2016–2020) (v nadaljnjem besedilu: načrt) določa posebne politike in cilje, ki si jih vlada prizadeva doseči za številne sektorje industrije neželeznih kovin (37), vključno s sektorjem aluminija. |
| --- | --- |

(75)

Ustrezni sektorski načrt, tj. razvojni načrt za industrijo neželeznih kovin (2016–2020) (v nadaljnjem besedilu: načrt) določa posebne politike in cilje, ki si jih vlada prizadeva doseči za številne sektorje industrije neželeznih kovin (37), vključno s sektorjem aluminija.

37

| (76) | Cilj načrta je posodobitev nabora izdelkov, ki jih proizvaja kitajska industrija aluminija, med drugim s podpiranjem inovacij. Poziva k hitremu razvoju sistema mešanega lastništva in spodbuditvi vitalnosti podjetij v državni lasti. Nadalje določa možnost kopičenja zalog neželeznih kovin, izboljšanje zaščite virov, vključno z aluminijem, in določa specifične količinske cilje za zmanjšanje porabe energije, povečanje deleža recikliranega aluminija v proizvodnji in povečanje izkoriščenosti zmogljivosti (38). |
| --- | --- |

(76)

Cilj načrta je posodobitev nabora izdelkov, ki jih proizvaja kitajska industrija aluminija, med drugim s podpiranjem inovacij. Poziva k hitremu razvoju sistema mešanega lastništva in spodbuditvi vitalnosti podjetij v državni lasti. Nadalje določa možnost kopičenja zalog neželeznih kovin, izboljšanje zaščite virov, vključno z aluminijem, in določa specifične količinske cilje za zmanjšanje porabe energije, povečanje deleža recikliranega aluminija v proizvodnji in povečanje izkoriščenosti zmogljivosti (38).

38

| (77) | Načrt nadalje določa strukturne prilagoditve s strožjim nadzorom novih obratov za taljenje in odpravo zastarelih zmogljivosti. Zagotavlja geografsko razporeditev predelovalnih obratov, se osredotoča na projekte za povečanje izkoriščanja virov boksita in aluminijevega oksida ter zajema oskrbo z električno energijo in cenovno politiko (39). |
| --- | --- |

(77)

Načrt nadalje določa strukturne prilagoditve s strožjim nadzorom novih obratov za taljenje in odpravo zastarelih zmogljivosti. Zagotavlja geografsko razporeditev predelovalnih obratov, se osredotoča na projekte za povečanje izkoriščanja virov boksita in aluminijevega oksida ter zajema oskrbo z električno energijo in cenovno politiko (39).

39

| (78) | Načrt s širokim naborom ukrepov in politik predstavlja nadaljevanje načrta za prilagoditev in oživitev industrije neželeznih kovin iz leta 2009, ki je bil sprejet, da bi se ublažili negativni učinki finančne krize na industrijo neželeznih kovin. Ključni cilji, določeni v načrtu, med drugim vključujejo nadzor obsega proizvodnje, prestrukturiranje, pridobivanje surovin, politiko izvoznih dajatev, zanesljivost oskrbe z viri, kopičenje zalog, tehnološke inovacije, finančno politiko ter načrtovanje in izvajanje (40). |
| --- | --- |

(78)

Načrt s širokim naborom ukrepov in politik predstavlja nadaljevanje načrta za prilagoditev in oživitev industrije neželeznih kovin iz leta 2009, ki je bil sprejet, da bi se ublažili negativni učinki finančne krize na industrijo neželeznih kovin. Ključni cilji, določeni v načrtu, med drugim vključujejo nadzor obsega proizvodnje, prestrukturiranje, pridobivanje surovin, politiko izvoznih dajatev, zanesljivost oskrbe z viri, kopičenje zalog, tehnološke inovacije, finančno politiko ter načrtovanje in izvajanje (40).

40

| (79) | Drug dokument politike, ki je usmerjen v sektor aluminija, so standardni pogoji, ki veljajo za industrijo aluminija, ki jih je 18. julija 2013 izdalo ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo, da bi pospešilo strukturno prilagoditev in omejilo neurejeno širjenje zmogljivosti za taljenje aluminija. Standardni pogoji uvajajo minimalne količine proizvodnje za nove obrate, standarde kakovosti in zanesljivost oskrbe za uvožen in domač boksit ter aluminijev oksid. Standardni pogoji kažejo, da je ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo organ, ki je odgovoren za standardizacijo in upravljanje industrije aluminija ter objavo seznama družb, ki jim je dovoljeno poslovanje v industriji aluminija (41). |
| --- | --- |

(79)

Drug dokument politike, ki je usmerjen v sektor aluminija, so standardni pogoji, ki veljajo za industrijo aluminija, ki jih je 18. julija 2013 izdalo ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo, da bi pospešilo strukturno prilagoditev in omejilo neurejeno širjenje zmogljivosti za taljenje aluminija. Standardni pogoji uvajajo minimalne količine proizvodnje za nove obrate, standarde kakovosti in zanesljivost oskrbe za uvožen in domač boksit ter aluminijev oksid. Standardni pogoji kažejo, da je ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo organ, ki je odgovoren za standardizacijo in upravljanje industrije aluminija ter objavo seznama družb, ki jim je dovoljeno poslovanje v industriji aluminija (41).

41

| (80) | Glavni cilj vstopnih pogojev za industrijo aluminija, ki jih je oktobra 2007 izdala nacionalna komisija za razvoj in reforme ter so uradno veljali do leta 2016, je bil spodbujanje razvoja industrije aluminija in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (42). |
| --- | --- |

(80)

Glavni cilj vstopnih pogojev za industrijo aluminija, ki jih je oktobra 2007 izdala nacionalna komisija za razvoj in reforme ter so uradno veljali do leta 2016, je bil spodbujanje razvoja industrije aluminija in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (42).

42

| (81) | Nazadnje, v smernicah za pospeševanje prestrukturiranja industrije aluminija (v nadaljnjem besedilu: smernice o prestrukturiranju) (43), ki jih je aprila 2006 izdala nacionalna komisija za razvoj in reforme, je navedeno, da je aluminij temeljni izdelek v razvoju nacionalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(81)

Nazadnje, v smernicah za pospeševanje prestrukturiranja industrije aluminija (v nadaljnjem besedilu: smernice o prestrukturiranju) (43), ki jih je aprila 2006 izdala nacionalna komisija za razvoj in reforme, je navedeno, da je aluminij temeljni izdelek v razvoju nacionalnega gospodarstva.

43

| (82) | Smernice za prestrukturiranje navajajo tudi, da se pri izvajanju industrijske razvojne politike, ki jo je odobril državni svet, na nekaterih področjih dosežejo specifični cilji. Ti cilji so:






  — | povečanje koncentracije v industriji, |
| --- | --- | --- |

(82)

Smernice za prestrukturiranje navajajo tudi, da se pri izvajanju industrijske razvojne politike, ki jo je odobril državni svet, na nekaterih področjih dosežejo specifični cilji. Ti cilji so:

—

povečanje koncentracije v industriji,

| — | dostop do finančnega kapitala (glej tudi oddelek 3.3.1.8 v nadaljevanju), |
| --- | --- |

—

dostop do finančnega kapitala (glej tudi oddelek 3.3.1.8 v nadaljevanju),

| — | organizacija industrije, |
| --- | --- |

—

organizacija industrije,

| — | strog nadzor izvoza elektrolitskega aluminija ter |
| --- | --- |

—

strog nadzor izvoza elektrolitskega aluminija ter

| — | odprava zastarelih zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

odprava zastarelih zmogljivosti.

| (83) | Kar zadeva organizacijo industrije in odpravo zastarelih zmogljivosti, so bili cilji, navedeni v smernicah za prestrukturiranje, doseženi tudi z novejšimi politikami, kot na primer z načrtom, ki spodbuja podjetja, ki proizvajajo neželezne kovine, naj oblikujejo povezave višje in nižje v proizvodni verigi ter s prestrukturiranjem znotraj sektorja in med sektorji povečajo raven koncentracije sektorja in okrepijo povezovanje podjetij in preoblikovanje procesov (glej tudi uvodne izjave 74–76). |
| --- | --- |

(83)

Kar zadeva organizacijo industrije in odpravo zastarelih zmogljivosti, so bili cilji, navedeni v smernicah za prestrukturiranje, doseženi tudi z novejšimi politikami, kot na primer z načrtom, ki spodbuja podjetja, ki proizvajajo neželezne kovine, naj oblikujejo povezave višje in nižje v proizvodni verigi ter s prestrukturiranjem znotraj sektorja in med sektorji povečajo raven koncentracije sektorja in okrepijo povezovanje podjetij in preoblikovanje procesov (glej tudi uvodne izjave 74–76).

| (84) | Iz številnih načrtov, smernic in drugih dokumentov v zvezi z aluminijem, izdanih na nacionalni, regionalni in občinski ravni, je jasno razvidna visoka stopnja poseganja kitajske vlade v sektorju aluminija (44). S pomočjo teh in drugih instrumentov vlada vodi in nadzoruje tako rekoč vse vidike razvoja in delovanja sektorja. |
| --- | --- |

(84)

Iz številnih načrtov, smernic in drugih dokumentov v zvezi z aluminijem, izdanih na nacionalni, regionalni in občinski ravni, je jasno razvidna visoka stopnja poseganja kitajske vlade v sektorju aluminija (44). S pomočjo teh in drugih instrumentov vlada vodi in nadzoruje tako rekoč vse vidike razvoja in delovanja sektorja.

44

| (85) | Poleg načrtov država v sektor med drugim posega v obliki z izvozom povezanih ukrepov, vključno z izvoznimi dajatvami, izvoznimi kvotami, zahtevami glede izvozne zmogljivosti in zahtevami glede minimalne izvozne cene različnih surovin za aluminij. |
| --- | --- |

(85)

Poleg načrtov država v sektor med drugim posega v obliki z izvozom povezanih ukrepov, vključno z izvoznimi dajatvami, izvoznimi kvotami, zahtevami glede izvozne zmogljivosti in zahtevami glede minimalne izvozne cene različnih surovin za aluminij.

| (86) | Kitajska vlada nadalje odvrača od izvoza primarnega aluminija in njegovih proizvodnih sredstev in spodbuja izdelke iz aluminija z večjo dodano vrednostjo. Ta cilj se uresničuje z odobritvijo popolnih ali delnih olajšav DDV za izdelke iz spodnjega dela proizvodne verige v kombinaciji z nepopolnimi olajšavami DDV in izvoznimi dajatvami za primarni aluminij (45). |
| --- | --- |

(86)

Kitajska vlada nadalje odvrača od izvoza primarnega aluminija in njegovih proizvodnih sredstev in spodbuja izdelke iz aluminija z večjo dodano vrednostjo. Ta cilj se uresničuje z odobritvijo popolnih ali delnih olajšav DDV za izdelke iz spodnjega dela proizvodne verige v kombinaciji z nepopolnimi olajšavami DDV in izvoznimi dajatvami za primarni aluminij (45).

45

| (87) | Poleg tega na ceno ključnih proizvodnih sredstev, kot sta energija in elektrika, vplivajo različne vrste poseganja države (46). Druge vrste poseganja države, ki povzročajo izkrivljanje trga, vključujejo politiko kopičenja zalog prek urada za državne rezerve in vlogo SHFE (47). Poleg tega je več preiskav o trgovinski zaščiti ugotovilo, da je kitajska vlada proizvajalcem aluminija dosledno dodeljevala različne vrste ukrepov državne podpore (48). Obsežno poseganje kitajske vlade v sektorju aluminija je privedlo do presežnih zmogljivosti (49), kar najjasneje ponazarja rezultate politik kitajske vlade in posledično izkrivljanje. |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega na ceno ključnih proizvodnih sredstev, kot sta energija in elektrika, vplivajo različne vrste poseganja države (46). Druge vrste poseganja države, ki povzročajo izkrivljanje trga, vključujejo politiko kopičenja zalog prek urada za državne rezerve in vlogo SHFE (47). Poleg tega je več preiskav o trgovinski zaščiti ugotovilo, da je kitajska vlada proizvajalcem aluminija dosledno dodeljevala različne vrste ukrepov državne podpore (48). Obsežno poseganje kitajske vlade v sektorju aluminija je privedlo do presežnih zmogljivosti (49), kar najjasneje ponazarja rezultate politik kitajske vlade in posledično izkrivljanje.

46

47

48

49

| (88) | Študija OECD je opredelila tudi dodatno vladno podporo, ki vpliva na tržne sile v sektorju aluminija. Taka podpora je običajno v obliki proizvodnih sredstev, zlasti električne energije (50) in primarnega aluminija, ki se prodajata po cenah, nižjih od tržnih (51). Študija OECD nadalje opisuje, kako se cilji kitajske vlade za sektor aluminija pretvorijo v industrijske politike in posebne ukrepe na ravni provinc in na lokalni ravni, vključno na primer s kapitalskimi injekcijami, prednostnimi pravicami v zvezi z mineralnimi viri, vladnimi nepovratnimi sredstvi in subvencijami ali davčnimi spodbudami (52). |
| --- | --- |

(88)

Študija OECD je opredelila tudi dodatno vladno podporo, ki vpliva na tržne sile v sektorju aluminija. Taka podpora je običajno v obliki proizvodnih sredstev, zlasti električne energije (50) in primarnega aluminija, ki se prodajata po cenah, nižjih od tržnih (51). Študija OECD nadalje opisuje, kako se cilji kitajske vlade za sektor aluminija pretvorijo v industrijske politike in posebne ukrepe na ravni provinc in na lokalni ravni, vključno na primer s kapitalskimi injekcijami, prednostnimi pravicami v zvezi z mineralnimi viri, vladnimi nepovratnimi sredstvi in subvencijami ali davčnimi spodbudami (52).

50

51

52

| (89) | Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, in surovinami, ki se uporabljajo za njegovo proizvodnjo. Taki ukrepi preprečujejo običajno delovanje trga. |
| --- | --- |

(89)

Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, in surovinami, ki se uporabljajo za njegovo proizvodnjo. Taki ukrepi preprečujejo običajno delovanje trga.

3.3.1.7   Znatna izkrivljanja v skladu s četrto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje

| (90) | Kitajski stečajni sistem se zdi neustrezen za uresničitev lastnih glavnih ciljev, na primer za pošteno poravnavo terjatev in dolgov ter za zaščito zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da čeprav kitajska stečajna zakonodaja formalno temelji na podobnih načelih kot ustrezna zakonodaja v drugih državah, je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje. Število stečajev je še vedno zelo nizko glede na velikost gospodarstva države, tudi zato, ker imajo postopki v primeru insolventnosti številne pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od predlogov za sprožitev stečajnega postopka. Poleg tega je vloga države v postopkih v primeru insolventnosti še vedno močna in dejavna ter pogosto neposredno vpliva na izid postopka (53). |
| --- | --- |

(90)

Kitajski stečajni sistem se zdi neustrezen za uresničitev lastnih glavnih ciljev, na primer za pošteno poravnavo terjatev in dolgov ter za zaščito zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da čeprav kitajska stečajna zakonodaja formalno temelji na podobnih načelih kot ustrezna zakonodaja v drugih državah, je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje. Število stečajev je še vedno zelo nizko glede na velikost gospodarstva države, tudi zato, ker imajo postopki v primeru insolventnosti številne pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od predlogov za sprožitev stečajnega postopka. Poleg tega je vloga države v postopkih v primeru insolventnosti še vedno močna in dejavna ter pogosto neposredno vpliva na izid postopka (53).

53

| (91) | Hkrati so pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic še posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do njihove uporabe v LRK (54). Vsa zemljišča so v lasti države (na podeželju v skupni lasti in na mestnih območjih v državni lasti). Za njihovo dodelitev je še vedno pristojna le država. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je, da se pravice do rabe zemljišč dodelijo na pregleden način in po tržnih cenah, na primer z uvedbo postopkov zbiranja ponudb. Vendar se te določbe večinoma ne spoštujejo, pri čemer nekateri kupci dobijo zemljišča zastonj ali pod tržnimi cenami (55). Poleg tega organi pri dodeljevanju zemljišč pogosto izvajajo specifične politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov (56). |
| --- | --- |

(91)

Hkrati so pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic še posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do njihove uporabe v LRK (54). Vsa zemljišča so v lasti države (na podeželju v skupni lasti in na mestnih območjih v državni lasti). Za njihovo dodelitev je še vedno pristojna le država. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je, da se pravice do rabe zemljišč dodelijo na pregleden način in po tržnih cenah, na primer z uvedbo postopkov zbiranja ponudb. Vendar se te določbe večinoma ne spoštujejo, pri čemer nekateri kupci dobijo zemljišča zastonj ali pod tržnimi cenami (55). Poleg tega organi pri dodeljevanju zemljišč pogosto izvajajo specifične politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov (56).

54

55

56

| (92) | Zato se zdi, da kitajska stečajna in nepremičninska zakonodaja ne deluje ustrezno, kar povzroča izkrivljanja pri ohranjanju insolventnih podjetij, pa tudi pri zagotavljanju in pridobivanju zemljišč v LRK. Zdi se, da ti pomisleki glede na razpoložljive dokaze v celoti veljajo tudi v sektorju aluminija, natančneje v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(92)

Zato se zdi, da kitajska stečajna in nepremičninska zakonodaja ne deluje ustrezno, kar povzroča izkrivljanja pri ohranjanju insolventnih podjetij, pa tudi pri zagotavljanju in pridobivanju zemljišč v LRK. Zdi se, da ti pomisleki glede na razpoložljive dokaze v celoti veljajo tudi v sektorju aluminija, natančneje v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje.

| (93) | To ugotovitev podpira začasna pozitivna ugotovitev ministrstva ZDA za trgovino v preiskavi o izravnalni dajatvi za nekatere aluminijaste folije iz Ljudske republike Kitajske, v kateri je bilo z uporabo razpoložljivih negativnih dejstev ugotovljeno, da zagotavljanje zemljišč s strani kitajske vlade v zameno za nižje nadomestilo od ustreznega pomeni finančni prispevek v smislu člena 771(5)(D) Zakona o tarifah iz leta 1930, kakor je bil spremenjen (57). |
| --- | --- |

(93)

To ugotovitev podpira začasna pozitivna ugotovitev ministrstva ZDA za trgovino v preiskavi o izravnalni dajatvi za nekatere aluminijaste folije iz Ljudske republike Kitajske, v kateri je bilo z uporabo razpoložljivih negativnih dejstev ugotovljeno, da zagotavljanje zemljišč s strani kitajske vlade v zameno za nižje nadomestilo od ustreznega pomeni finančni prispevek v smislu člena 771(5)(D) Zakona o tarifah iz leta 1930, kakor je bil spremenjen (57).

57

3.3.1.8   Znatna izkrivljanja v skladu s peto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali so stroški plač izkrivljeni

| (94) | V LRK ni mogoče v celoti razviti na trgu temelječega sistema plač, saj so pravice delavcev in delodajalcev do organizacije omejene. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih (58). V skladu z nacionalno zakonodajo je dejavna le ena sindikalna organizacija. Vendar ta organizacija ni dovolj neodvisna od državnih organov, njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev pa ostaja nepopolno (59). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena zaradi sistema registracije gospodinjstev, ki dostop do celotnega obsega socialne varnosti in drugih ugodnosti omejuje na lokalne prebivalce določenega upravnega območja. To običajno pomeni, da se delavci, ki nimajo lokalno registriranega prebivališča, znajdejo v ranljivem zaposlitvenem položaju in prejemajo nižje dohodke od delavcev z registriranim prebivališčem (60). Na podlagi tega je mogoče ugotoviti izkrivljanje stroškov plač v LRK. |
| --- | --- |

(94)

V LRK ni mogoče v celoti razviti na trgu temelječega sistema plač, saj so pravice delavcev in delodajalcev do organizacije omejene. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih (58). V skladu z nacionalno zakonodajo je dejavna le ena sindikalna organizacija. Vendar ta organizacija ni dovolj neodvisna od državnih organov, njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev pa ostaja nepopolno (59). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena zaradi sistema registracije gospodinjstev, ki dostop do celotnega obsega socialne varnosti in drugih ugodnosti omejuje na lokalne prebivalce določenega upravnega območja. To običajno pomeni, da se delavci, ki nimajo lokalno registriranega prebivališča, znajdejo v ranljivem zaposlitvenem položaju in prejemajo nižje dohodke od delavcev z registriranim prebivališčem (60). Na podlagi tega je mogoče ugotoviti izkrivljanje stroškov plač v LRK.

58

59

60

| (95) | Komisija ni prejela nobenega dokaza, da za sektor aluminija, vključno z izdelkom, ki se pregleduje, ne bi veljal zgoraj opisani kitajski sistem delovne zakonodaje. Na sektor aluminija torej vpliva izkrivljanje stroškov plač tako neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje) kot posredno (pri dostopu do kapitala ali proizvodnih sredstev družb, za katere velja v LRK isti delovni sistem). |
| --- | --- |

(95)

Komisija ni prejela nobenega dokaza, da za sektor aluminija, vključno z izdelkom, ki se pregleduje, ne bi veljal zgoraj opisani kitajski sistem delovne zakonodaje. Na sektor aluminija torej vpliva izkrivljanje stroškov plač tako neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje) kot posredno (pri dostopu do kapitala ali proizvodnih sredstev družb, za katere velja v LRK isti delovni sistem).

3.3.1.9   Znatna izkrivljanja v skladu s šesto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.

| (96) | Pri dostopu gospodarskih subjektov v LRK do kapitala se pojavljajo različna izkrivljanja. |
| --- | --- |

(96)

Pri dostopu gospodarskih subjektov v LRK do kapitala se pojavljajo različna izkrivljanja.

| (97) | Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan tržni položaj bank v državni lasti (61), ki pri odobritvi dostopa do financiranja upoštevajo drugačna merila od ekonomske upravičenosti projekta. Podobno kot nefinančna podjetja v državni lasti ostajajo banke povezane z državo ne le prek lastništva, temveč tudi prek osebnih odnosov (končno odločitev o imenovanju vodilnih kadrov velikih finančnih institucij v državni lasti sprejme komunistična partija) (62) in, prav tako kot nefinančna podjetja v državni lasti, banke redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem banke izpolnjujejo izrecno zakonsko obveznost vodenja svojega poslovanja v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter pod vodstvom industrijskih politik države (63). To še zaostrujejo dodatna obstoječa pravila, ki financiranje usmerjajo v sektorje, za katere je vlada določila, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (64). |
| --- | --- |

(97)

Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan tržni položaj bank v državni lasti (61), ki pri odobritvi dostopa do financiranja upoštevajo drugačna merila od ekonomske upravičenosti projekta. Podobno kot nefinančna podjetja v državni lasti ostajajo banke povezane z državo ne le prek lastništva, temveč tudi prek osebnih odnosov (končno odločitev o imenovanju vodilnih kadrov velikih finančnih institucij v državni lasti sprejme komunistična partija) (62) in, prav tako kot nefinančna podjetja v državni lasti, banke redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem banke izpolnjujejo izrecno zakonsko obveznost vodenja svojega poslovanja v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter pod vodstvom industrijskih politik države (63). To še zaostrujejo dodatna obstoječa pravila, ki financiranje usmerjajo v sektorje, za katere je vlada določila, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (64).

61

62

63

64

| (98) | Čeprav se priznava, da se različne pravne določbe nanašajo na potrebo po spoštovanju običajnega bančnega poslovanja ter pravil varnega in skrbnega poslovanja, kot je potreba po preučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, prepričljivi dokazi, vključno z ugotovitvami iz preiskav o trgovinski zaščiti, kažejo, da imajo te določbe le drugotno vlogo pri uporabi različnih pravnih instrumentov. |
| --- | --- |

(98)

Čeprav se priznava, da se različne pravne določbe nanašajo na potrebo po spoštovanju običajnega bančnega poslovanja ter pravil varnega in skrbnega poslovanja, kot je potreba po preučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, prepričljivi dokazi, vključno z ugotovitvami iz preiskav o trgovinski zaščiti, kažejo, da imajo te določbe le drugotno vlogo pri uporabi različnih pravnih instrumentov.

| (99) | Poleg tega so ocene obveznic in bonitetne ocene pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vpliva strateški pomen podjetja za kitajsko vlado in moč morebitnega implicitnega jamstva vlade. Ocene močno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim bonitetnim ocenam. |
| --- | --- |

(99)

Poleg tega so ocene obveznic in bonitetne ocene pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vpliva strateški pomen podjetja za kitajsko vlado in moč morebitnega implicitnega jamstva vlade. Ocene močno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim bonitetnim ocenam.

| (100) | To še zaostrujejo dodatna obstoječa pravila, ki financiranje usmerjajo v sektorje, za katere je vlada določila, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (65). V sektorju aluminija je bilo s smernicami za prestrukturiranje predpisano zagotavljanje posojil podjetjem, ki izpolnjujejo ustrezne državne industrijske politike (66). Zaradi takih posegov v dodelitev kapitala so posojila lažje dostopna podjetjem v državni lasti, velikim dobro povezanim zasebnim podjetjem in podjetjem v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in stroški kapitala niso enaki za vse subjekte na trgu. Dejansko obstajajo dokazi, tudi za sektor aluminija, da banke prednostno obravnavajo podjetja v državni lasti v smislu obrestnih mer, zneskov in pogojev za posojila, kar pomeni konkurenčno prednost za podjetja v državni lasti (67). |
| --- | --- |

(100)

To še zaostrujejo dodatna obstoječa pravila, ki financiranje usmerjajo v sektorje, za katere je vlada določila, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (65). V sektorju aluminija je bilo s smernicami za prestrukturiranje predpisano zagotavljanje posojil podjetjem, ki izpolnjujejo ustrezne državne industrijske politike (66). Zaradi takih posegov v dodelitev kapitala so posojila lažje dostopna podjetjem v državni lasti, velikim dobro povezanim zasebnim podjetjem in podjetjem v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in stroški kapitala niso enaki za vse subjekte na trgu. Dejansko obstajajo dokazi, tudi za sektor aluminija, da banke prednostno obravnavajo podjetja v državni lasti v smislu obrestnih mer, zneskov in pogojev za posojila, kar pomeni konkurenčno prednost za podjetja v državni lasti (67).

65

66

67

| (101) | Drugič, stroški posojil so umetno nizki, da bi se spodbudila rast naložb. To je privedlo do čezmerne uporabe kapitalskih naložb, pri čemer se donosnost naložb nenehno zmanjšuje. To ponazarja nedavna rast zadolženosti podjetij v državnem sektorju kljub velikemu zmanjšanju dobičkonosnosti, kar kaže na to, da mehanizmi v bančnem sistemu ne sledijo običajnim tržnim odzivom. |
| --- | --- |

(101)

Drugič, stroški posojil so umetno nizki, da bi se spodbudila rast naložb. To je privedlo do čezmerne uporabe kapitalskih naložb, pri čemer se donosnost naložb nenehno zmanjšuje. To ponazarja nedavna rast zadolženosti podjetij v državnem sektorju kljub velikemu zmanjšanju dobičkonosnosti, kar kaže na to, da mehanizmi v bančnem sistemu ne sledijo običajnim tržnim odzivom.

| (102) | V zvezi s tem se študija OECD nanaša na nepotrjene dokaze, da so nekateri proizvajalci aluminija v LRK pridobili financiranje pod ugodnejšimi pogoji, pri čemer naj bi se stroški financiranja ločili od ustrezne ravni zadolženosti podjetja. V skladu s študijo je en proizvajalec aluminija v državni lasti v svojem pregledu obveznic iz leta 2016 izrecno navedel, da privablja precejšnjo finančno podporo kitajskih bank, ki izvajajo politike države in katerih obrestna mera je pod referenčno vrednostjo. Podobno pregled obveznic iz leta 2017, ki ga je pripravil drug proizvajalec v državni lasti, navaja močne vezi, ki jih ima družba s kitajskimi bankami, vključno z bankami, ki izvajajo politike države in ki so podjetju zagotovile poceni financiranje. Študija OECD v zvezi s tem ugotavlja, da čeprav lahko obstajajo številni razlogi, zakaj so obrestne mere za ta podjetja nizke, pa lahko nasprotje med slabimi finančnimi kazalniki in nizkimi obrestnimi merami kaže na morebitno podcenjevanje tveganja, povezanega s temi posojilojemalci (68). |
| --- | --- |

(102)

V zvezi s tem se študija OECD nanaša na nepotrjene dokaze, da so nekateri proizvajalci aluminija v LRK pridobili financiranje pod ugodnejšimi pogoji, pri čemer naj bi se stroški financiranja ločili od ustrezne ravni zadolženosti podjetja. V skladu s študijo je en proizvajalec aluminija v državni lasti v svojem pregledu obveznic iz leta 2016 izrecno navedel, da privablja precejšnjo finančno podporo kitajskih bank, ki izvajajo politike države in katerih obrestna mera je pod referenčno vrednostjo. Podobno pregled obveznic iz leta 2017, ki ga je pripravil drug proizvajalec v državni lasti, navaja močne vezi, ki jih ima družba s kitajskimi bankami, vključno z bankami, ki izvajajo politike države in ki so podjetju zagotovile poceni financiranje. Študija OECD v zvezi s tem ugotavlja, da čeprav lahko obstajajo številni razlogi, zakaj so obrestne mere za ta podjetja nizke, pa lahko nasprotje med slabimi finančnimi kazalniki in nizkimi obrestnimi merami kaže na morebitno podcenjevanje tveganja, povezanega s temi posojilojemalci (68).

68

| (103) | Tretjič, čeprav je bila oktobra 2015 dosežena nominalna liberalizacija obrestnih mer, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vplivajo izkrivljanja, ki jih povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali nižji od nje, še vedno obsega 45 % vseh posojil in zdi se, da se je pospešila uporaba usmerjenih posojil, saj se je ta delež po letu 2015 kljub poslabšanju gospodarskih razmer izrazito povečal. Posledica umetno nizkih obrestnih mer so prenizke cene in s tem tudi pretirana uporaba kapitala. |
| --- | --- |

(103)

Tretjič, čeprav je bila oktobra 2015 dosežena nominalna liberalizacija obrestnih mer, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vplivajo izkrivljanja, ki jih povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali nižji od nje, še vedno obsega 45 % vseh posojil in zdi se, da se je pospešila uporaba usmerjenih posojil, saj se je ta delež po letu 2015 kljub poslabšanju gospodarskih razmer izrazito povečal. Posledica umetno nizkih obrestnih mer so prenizke cene in s tem tudi pretirana uporaba kapitala.

| (104) | Splošna rast posojil v LRK kaže, da se je poslabšala učinkovitost dodelitve kapitala brez kakršnih koli znakov omejitev kreditiranja, ki bi jih bilo mogoče pričakovati v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečuje. V razmerah naraščajoče stopnje zadolženosti se je kitajska vlada odločila preprečiti neizpolnjevanje plačilnih obveznosti. Zato so se primeri slabega dolga reševali z refinanciranjem dolga, s čimer so bile ustvarjene tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva dolga (npr. z združitvami ali pretvorbo dolga v lastniški delež), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna dolžniška težava ali temeljni vzroki dolga. |
| --- | --- |

(104)

Splošna rast posojil v LRK kaže, da se je poslabšala učinkovitost dodelitve kapitala brez kakršnih koli znakov omejitev kreditiranja, ki bi jih bilo mogoče pričakovati v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečuje. V razmerah naraščajoče stopnje zadolženosti se je kitajska vlada odločila preprečiti neizpolnjevanje plačilnih obveznosti. Zato so se primeri slabega dolga reševali z refinanciranjem dolga, s čimer so bile ustvarjene tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva dolga (npr. z združitvami ali pretvorbo dolga v lastniški delež), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna dolžniška težava ali temeljni vzroki dolga.

| (105) | Kljub nedavnim ukrepom, ki so bili sprejeti za liberalizacijo trga, na sistem kreditiranja podjetij v LRK vplivajo pomembna sistemska vprašanja in izkrivljanja zaradi še vedno razširjene vloge države na kapitalskih trgih. |
| --- | --- |

(105)

Kljub nedavnim ukrepom, ki so bili sprejeti za liberalizacijo trga, na sistem kreditiranja podjetij v LRK vplivajo pomembna sistemska vprašanja in izkrivljanja zaradi še vedno razširjene vloge države na kapitalskih trgih.

| (106) | Predložen ni bil noben dokaz, da bi bil sektor aluminija, vključno z izdelkom, ki se pregleduje, izvzet iz zgoraj opisanega poseganja države v finančni sistem. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva ne tržne razmere na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(106)

Predložen ni bil noben dokaz, da bi bil sektor aluminija, vključno z izdelkom, ki se pregleduje, izvzet iz zgoraj opisanega poseganja države v finančni sistem. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva ne tržne razmere na vseh ravneh.

3.3.1.10   Sistemska narava opisanih izkrivljanj

| (107) | Komisija je ugotovila, da izkrivljanje, opisano v poročilu, ni omejeno na sektor aluminija na splošno ali izrecno na izdelek, ki se pregleduje. Nasprotno, razpoložljivi dokazi kažejo, da dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kot so opisane zgoraj v oddelkih 3.3.1.1 –3.3.1.5 ter v delu I poročila veljajo po vsej državi in v vseh gospodarskih sektorjih. Enako velja za opis proizvodnih dejavnikov, kot je navedeno zgoraj v oddelkih 3.3.1.6–3.3.1.8 in v delu II poročila. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je ugotovila, da izkrivljanje, opisano v poročilu, ni omejeno na sektor aluminija na splošno ali izrecno na izdelek, ki se pregleduje. Nasprotno, razpoložljivi dokazi kažejo, da dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kot so opisane zgoraj v oddelkih 3.3.1.1 –3.3.1.5 ter v delu I poročila veljajo po vsej državi in v vseh gospodarskih sektorjih. Enako velja za opis proizvodnih dejavnikov, kot je navedeno zgoraj v oddelkih 3.3.1.6–3.3.1.8 in v delu II poročila.

| (108) | Za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, so potrebna različna proizvodna sredstva. V dokumentaciji preiskave ni dokazov, da ta proizvodna sredstva ne izvirajo iz LRK. Ko kitajski proizvajalci aluminijaste folije kupijo oziroma nabavijo ta proizvodna sredstva, so cene, ki jih plačajo (in so prikazane kot njihovi stroški), jasno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji proizvodnih sredstev zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju; dobavitelji v LRK si lahko izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju oziroma pri dodelitvi kapitala; zanje velja sistem pravic do uporabe zemljišč, ki izkrivlja stroške uporabe zemljišč; predvsem pa zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh uprave in sektorjev, kar neposredno in posredno vpliva na njihov proizvodni proces. |
| --- | --- |

(108)

Za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, so potrebna različna proizvodna sredstva. V dokumentaciji preiskave ni dokazov, da ta proizvodna sredstva ne izvirajo iz LRK. Ko kitajski proizvajalci aluminijaste folije kupijo oziroma nabavijo ta proizvodna sredstva, so cene, ki jih plačajo (in so prikazane kot njihovi stroški), jasno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji proizvodnih sredstev zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju; dobavitelji v LRK si lahko izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju oziroma pri dodelitvi kapitala; zanje velja sistem pravic do uporabe zemljišč, ki izkrivlja stroške uporabe zemljišč; predvsem pa zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh uprave in sektorjev, kar neposredno in posredno vpliva na njihov proizvodni proces.

| (109) | Posledično ni mogoče uporabiti domačih prodajnih cen izdelka, ki se pregleduje, poleg tega pa so vsi stroški proizvodnih sredstev (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.) na enak način obremenjeni z znatnimi izkrivljanji v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe, ker na oblikovanje njihovih cen vpliva znatno poseganje države, kot je opisano v delih I in II poročila. Poseganja države, opisana v zvezi z dodelitvijo kapitala, zemljišč, dela, energije in surovin, so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je proizvodno sredstvo, ki je bilo že samo proizvedeno v LRK z združitvijo več dejavnikov proizvodnje, verjetno izpostavljeno znatnim izkrivljanjem v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija ni prejela nobenih dokazov – niti ni opredelila nasprotnih dokazov – ki bi izpodbijali to ugotovitev. Enako velja za sredstva za proizvodnjo proizvodnih sredstev in tako naprej. Kitajska vlada in proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih dokazov ali argumentov o nasprotnem. |
| --- | --- |

(109)

Posledično ni mogoče uporabiti domačih prodajnih cen izdelka, ki se pregleduje, poleg tega pa so vsi stroški proizvodnih sredstev (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.) na enak način obremenjeni z znatnimi izkrivljanji v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe, ker na oblikovanje njihovih cen vpliva znatno poseganje države, kot je opisano v delih I in II poročila. Poseganja države, opisana v zvezi z dodelitvijo kapitala, zemljišč, dela, energije in surovin, so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je proizvodno sredstvo, ki je bilo že samo proizvedeno v LRK z združitvijo več dejavnikov proizvodnje, verjetno izpostavljeno znatnim izkrivljanjem v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija ni prejela nobenih dokazov – niti ni opredelila nasprotnih dokazov – ki bi izpodbijali to ugotovitev. Enako velja za sredstva za proizvodnjo proizvodnih sredstev in tako naprej. Kitajska vlada in proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih dokazov ali argumentov o nasprotnem.

3.3.1.11   Sklep

| (110) | Analiza iz oddelkov 3.3.1.2 do 3.3.1.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov v zvezi s poseganjem LRK v gospodarstvu na splošno in v sektorju aluminija (vključno z izdelkom, ki se pregleduje), je pokazala, da cene ali stroški, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga, saj nanje vpliva znatno poseganje države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Na podlagi tega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov je Komisija sklenila, da v tem primeru za določitev normalne vrednosti ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov. |
| --- | --- |

(110)

Analiza iz oddelkov 3.3.1.2 do 3.3.1.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov v zvezi s poseganjem LRK v gospodarstvu na splošno in v sektorju aluminija (vključno z izdelkom, ki se pregleduje), je pokazala, da cene ali stroški, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga, saj nanje vpliva znatno poseganje države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Na podlagi tega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov je Komisija sklenila, da v tem primeru za določitev normalne vrednosti ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov.

| (111) | Zato je Komisija normalno vrednost konstruirala izključno na podlagi proizvodih stroškov in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, torej v tem primeru na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v naslednjem oddelku. Komisija je ponovno opozorila, da po predložitvi obrazcev za vzorčenje noben proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi in da nihče ni trdil, da bi bili nekateri domači stroški neizkrivljeni v skladu s tretjo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Zato je Komisija normalno vrednost konstruirala izključno na podlagi proizvodih stroškov in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, torej v tem primeru na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v naslednjem oddelku. Komisija je ponovno opozorila, da po predložitvi obrazcev za vzorčenje noben proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi in da nihče ni trdil, da bi bili nekateri domači stroški neizkrivljeni v skladu s tretjo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

3.3.2   Reprezentativna država

3.3.2.1   Splošne opombe

| (112) | V skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi. |
| --- | --- |

(112)

V skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi.

| (113) | Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih:






  — | podobna raven gospodarskega razvoja, kot jo ima LRK. V ta namen je Komisija uporabila države, katerih bruto nacionalni dohodek je glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben LRK, |
| --- | --- | --- |

(113)

Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih:

—

podobna raven gospodarskega razvoja, kot jo ima LRK. V ta namen je Komisija uporabila države, katerih bruto nacionalni dohodek je glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben LRK,

| — | proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v zadevni državi (69), |
| --- | --- |

—

proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v zadevni državi (69),

69

| — | razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v zadevni državi, |
| --- | --- |

—

razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v zadevni državi,

| — | če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

—

če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

| (114) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 28 in 29, je Komisija v obvestilu z dne 19. aprila 2018 zainteresirane strani obvestila, da je kot možno reprezentativno državo opredelila samo Turčijo, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in predlagajo druge države. V zvezi s tem ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(114)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 28 in 29, je Komisija v obvestilu z dne 19. aprila 2018 zainteresirane strani obvestila, da je kot možno reprezentativno državo opredelila samo Turčijo, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in predlagajo druge države. V zvezi s tem ni prejela nobenih pripomb.

| (115) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 30 in 31, je Komisija v obvestilu z dne 3. oktobra 2018 potrdila, da namerava kot potencialno reprezentativno državo uporabiti Turčijo, in zaprosila za pripombe. V zvezi s tem ni pozneje prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(115)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 30 in 31, je Komisija v obvestilu z dne 3. oktobra 2018 potrdila, da namerava kot potencialno reprezentativno državo uporabiti Turčijo, in zaprosila za pripombe. V zvezi s tem ni pozneje prejela nobenih pripomb.

3.3.2.2   Podobna raven gospodarskega razvoja, kot jo ima LRK

| (116) | Svetovna banka Turčijo obravnava kot državo s podobno ravnjo gospodarskega razvoja, kot jo ima LRK, kar pomeni, da je na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvrščena med „države z višjim srednjim dohodkom“ (70), tako kot LRK. |
| --- | --- |

(116)

Svetovna banka Turčijo obravnava kot državo s podobno ravnjo gospodarskega razvoja, kot jo ima LRK, kar pomeni, da je na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvrščena med „države z višjim srednjim dohodkom“ (70), tako kot LRK.

70

3.3.2.3   Proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v reprezentativni državi

| (117) | Komisija je v obvestilu z dne 19. aprila 2018 navedla, da je opredelila proizvajalca izdelka, ki se pregleduje, v Turčiji, in sicer družbo Sedat Tahir A.Ș. Zainteresirane strani so bile pozvane, da predložijo pripombe in predlagajo druge proizvajalce v drugih reprezentativnih državah, ki izpolnjujejo merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Komisija ni prejela nobenih pripomb ali predlogov niti o ustreznosti reprezentativne države niti glede drugih držav, ki bi bile lahko reprezentativne. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je v obvestilu z dne 19. aprila 2018 navedla, da je opredelila proizvajalca izdelka, ki se pregleduje, v Turčiji, in sicer družbo Sedat Tahir A.Ș. Zainteresirane strani so bile pozvane, da predložijo pripombe in predlagajo druge proizvajalce v drugih reprezentativnih državah, ki izpolnjujejo merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Komisija ni prejela nobenih pripomb ali predlogov niti o ustreznosti reprezentativne države niti glede drugih držav, ki bi bile lahko reprezentativne.

3.3.2.4   Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

| (118) | Komisija je v obvestilu z dne 19. aprila 2018 navedla, da sta glavna surovina (tj. aluminijaste folije v t. i. velikih zvitkih z maso nad 10 kg) in izdelek, ki se pregleduje (tj. aluminijaste folije v majhnih zvitkih z maso do vključno 10 kg), uvrščena pod isti oznaki HS, in sicer 7607 11 in 7607 19. Da se zagotovi pravilna opredelitev surovin, se lahko za primerne reprezentativne države štejejo le države, ki dodatno razlikujejo med glavno surovino in izdelkom, ki se pregleduje, da se pravilno izračuna normalna vrednost. Na tej stopnji se je štelo, da je samo v Turčiji glavna surovina uvrščena pod druge oznake kot izdelek, ki se pregleduje, in je na voljo celoten sklop javnih podatkov. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je v obvestilu z dne 19. aprila 2018 navedla, da sta glavna surovina (tj. aluminijaste folije v t. i. velikih zvitkih z maso nad 10 kg) in izdelek, ki se pregleduje (tj. aluminijaste folije v majhnih zvitkih z maso do vključno 10 kg), uvrščena pod isti oznaki HS, in sicer 7607 11 in 7607 19. Da se zagotovi pravilna opredelitev surovin, se lahko za primerne reprezentativne države štejejo le države, ki dodatno razlikujejo med glavno surovino in izdelkom, ki se pregleduje, da se pravilno izračuna normalna vrednost. Na tej stopnji se je štelo, da je samo v Turčiji glavna surovina uvrščena pod druge oznake kot izdelek, ki se pregleduje, in je na voljo celoten sklop javnih podatkov.

| (119) | Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe glede ustreznosti Turčije, med drugim v skladu z zgornjimi merili. Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(119)

Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe glede ustreznosti Turčije, med drugim v skladu z zgornjimi merili. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

(a)   Podatki o proizvodnih dejavnikih

| (120) | Za Turčijo so bili podatki o uvozu glavnih surovin, uporabljenih pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, na voljo v zbirki Global Trade Atlas, podatki o drugih pomembnih proizvodnih dejavnikih, kot so stroški dela in električne energije, pa so bili na voljo tudi na spletišču turškega statističnega inštituta. |
| --- | --- |

(120)

Za Turčijo so bili podatki o uvozu glavnih surovin, uporabljenih pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, na voljo v zbirki Global Trade Atlas, podatki o drugih pomembnih proizvodnih dejavnikih, kot so stroški dela in električne energije, pa so bili na voljo tudi na spletišču turškega statističnega inštituta.

(b)   Finančni podatki (proizvodni režijski stroški, prodajni, splošni in upravni stroški ter dobiček)

| (121) | Preiskava je pokazala, da so za turškega proizvajalca, družbo Sedat Tahir A.Ș., javno dostopni finančni podatki za leto 2017. |
| --- | --- |

(121)

Preiskava je pokazala, da so za turškega proizvajalca, družbo Sedat Tahir A.Ș., javno dostopni finančni podatki za leto 2017.

3.3.2.5   Sklep

| (122) | V skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe je cilj, da se v morebitni reprezentativni državi poišče vse ali čim več ustreznih neizkrivljenih proizvodnih dejavnikov, ki jih uporabljajo sodelujoči kitajski proizvajalci, in neizkrivljenih zneskov za proizvodne režijske stroške, prodajne, splošne in upravne stroške ter dobiček. |
| --- | --- |

(122)

V skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe je cilj, da se v morebitni reprezentativni državi poišče vse ali čim več ustreznih neizkrivljenih proizvodnih dejavnikov, ki jih uporabljajo sodelujoči kitajski proizvajalci, in neizkrivljenih zneskov za proizvodne režijske stroške, prodajne, splošne in upravne stroške ter dobiček.

| (123) | Glede na zgornjo analizo Turčija izpolnjuje vsa merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, da se lahko šteje za primerno reprezentativno državo. Turčija proizvaja izdelek, ki se pregleduje, in na voljo je celoten sklop podatkov za vse proizvodne dejavnike, proizvodne režijske stroške, prodajne, splošne in upravne stroške ter dobiček. |
| --- | --- |

(123)

Glede na zgornjo analizo Turčija izpolnjuje vsa merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, da se lahko šteje za primerno reprezentativno državo. Turčija proizvaja izdelek, ki se pregleduje, in na voljo je celoten sklop podatkov za vse proizvodne dejavnike, proizvodne režijske stroške, prodajne, splošne in upravne stroške ter dobiček.

| (124) | Ker je bilo ugotovljeno, da je Turčija v tem primeru primerna reprezentativna država, ni bilo potrebe po nadaljnji analizi ravni socialne zaščite in varstva okolja v Turčiji. |
| --- | --- |

(124)

Ker je bilo ugotovljeno, da je Turčija v tem primeru primerna reprezentativna država, ni bilo potrebe po nadaljnji analizi ravni socialne zaščite in varstva okolja v Turčiji.

3.3.3   Proizvodni režijski stroški, prodajni, splošni in upravni stroški ter dobiček

| (125) | V skladu s četrtim odstavkom člena 2(6a)(a) osnovne uredbe „računsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. |
| --- | --- |

(125)

V skladu s četrtim odstavkom člena 2(6a)(a) osnovne uredbe „računsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

| (126) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 do 31, je Komisija navedla, da je opredelila proizvajalca, družbo Sedat Tahir A.S., katerega računovodski izkazi so bili javno dostopni in ki je proizvajal izdelek, ki se pregleduje, v potencialni reprezentativni državi. Poleg tega je navedla, da namerava uporabiti podatke iz izkaza poslovnega izida družbe Sedat Tahir A.Ș. za leto 2017 kot podlago za določitev odstotkov prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička za konstrukcijo normalne vrednosti. V zvezi s tem v roku 10 dni ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(126)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 do 31, je Komisija navedla, da je opredelila proizvajalca, družbo Sedat Tahir A.S., katerega računovodski izkazi so bili javno dostopni in ki je proizvajal izdelek, ki se pregleduje, v potencialni reprezentativni državi. Poleg tega je navedla, da namerava uporabiti podatke iz izkaza poslovnega izida družbe Sedat Tahir A.Ș. za leto 2017 kot podlago za določitev odstotkov prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička za konstrukcijo normalne vrednosti. V zvezi s tem v roku 10 dni ni prejela nobenih pripomb.

| (127) | Proizvodni režijski stroški v razpoložljivih podatkih iz izkaza poslovnega izida družbe Sedat Tahir A.Ș. niso navedeni posebej, zato jih je Komisija upoštevala kot vključene v stroške prodanega blaga ali proizvodne stroške. |
| --- | --- |

(127)

Proizvodni režijski stroški v razpoložljivih podatkih iz izkaza poslovnega izida družbe Sedat Tahir A.Ș. niso navedeni posebej, zato jih je Komisija upoštevala kot vključene v stroške prodanega blaga ali proizvodne stroške.

| (128) | Komisija je nato podatke iz izkaza poslovnega izida družbe Sedat Tahir A.Ș. za leto 2017 uporabila kot osnovo za določitev odstotkov prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička pri proizvodnih stroških, ki se bodo uporabili pri konstruiranih proizvodnih stroških, da bi se določila konstruirana normalna vrednost. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je nato podatke iz izkaza poslovnega izida družbe Sedat Tahir A.Ș. za leto 2017 uporabila kot osnovo za določitev odstotkov prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička pri proizvodnih stroških, ki se bodo uporabili pri konstruiranih proizvodnih stroških, da bi se določila konstruirana normalna vrednost.

3.3.4   Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

| (129) | V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe se „normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“, in „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. |
| --- | --- |

(129)

V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe se „normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“, in „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

| (130) | Komisija je v obvestilu z dne 19. aprila 2018 navedla, da namerava za določitev neizkrivljenih stroškov za prvih pet surovin iz preglednice 1 v nadaljevanju uporabiti podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA). Komisija je nadalje navedla, da namerava kot vir za stroške dela in električne energije uporabiti turški statistični inštitut. Navedla je tudi, da načrtuje uporabo podatkovne zbirke Orbis kot vira javno dostopnih računovodskih izkazov za določitev razumnega zneska za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček. |
| --- | --- |

(130)

Komisija je v obvestilu z dne 19. aprila 2018 navedla, da namerava za določitev neizkrivljenih stroškov za prvih pet surovin iz preglednice 1 v nadaljevanju uporabiti podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA). Komisija je nadalje navedla, da namerava kot vir za stroške dela in električne energije uporabiti turški statistični inštitut. Navedla je tudi, da načrtuje uporabo podatkovne zbirke Orbis kot vira javno dostopnih računovodskih izkazov za določitev razumnega zneska za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček.

3.3.4.1   Proizvodni dejavniki

| (131) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, je Komisija v obvestilu z dne 19. aprila 2018 določila začetni seznam proizvodnih dejavnikov in virov iz Turčije, ki naj bi se uporabili za vse proizvodne dejavnike, kot so surovine, energija in delovna sila, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(131)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, je Komisija v obvestilu z dne 19. aprila 2018 določila začetni seznam proizvodnih dejavnikov in virov iz Turčije, ki naj bi se uporabili za vse proizvodne dejavnike, kot so surovine, energija in delovna sila, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje.

| (132) | Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov je Komisija količine različnih proizvodnih dejavnikov, ki so bili uporabljeni pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, in jih je posredoval velik vzorčen proizvajalec Unije, uporabila za turške stroške za enoto, ki so jih posredovali različni viri iz uvodnih izjav 130 in 144 za različne proizvodne dejavnike, ki so bili uporabljeni za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, da bi se določili stroški proizvodnje. Na podlagi informacij, ki so bile na voljo v prvotni preiskavi, se zdi, da so proizvodni proces kitajskih proizvajalcev izvoznikov in uporabljene surovine popolnoma enaki tistim, ki jih je predložil zadevni proizvajalec Unije. |
| --- | --- |

(132)

Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov je Komisija količine različnih proizvodnih dejavnikov, ki so bili uporabljeni pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, in jih je posredoval velik vzorčen proizvajalec Unije, uporabila za turške stroške za enoto, ki so jih posredovali različni viri iz uvodnih izjav 130 in 144 za različne proizvodne dejavnike, ki so bili uporabljeni za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, da bi se določili stroški proizvodnje. Na podlagi informacij, ki so bile na voljo v prvotni preiskavi, se zdi, da so proizvodni proces kitajskih proizvajalcev izvoznikov in uporabljene surovine popolnoma enaki tistim, ki jih je predložil zadevni proizvajalec Unije.

| (133) | Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani, in rezultatov preveritvenega obiska v prostorih enega od vložnikov so bili opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki, oznake HS in po potrebi 12-mestne tarifne oznake Turčije.

  Preglednica 1








  Proizvodni dejavnik | Tarifna oznaka | Uvozna vrednost na enoto |
| --- | --- | --- | --- |
| Aluminijaste folije, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane (veliki zvitki) | 7607 11 19 00 11
  7607 11 19 00 12 | 3,83 EUR/kg |
| Barvni zaboji/kartonasti zaboji za enojne zvitke | 4819 20 | 3,20 EUR/kg |
| Papirnata sredica | 4822 90 | 1,25 EUR/kg |
| Zunanje kasete za pakiranje 24 zvitkov | 4819 20 | 3,20 EUR/kg |
| Delovna sila (neposredna in posredna),
  plače v proizvodnem sektorju | ni relevantno | 8,15 EUR/delovno uro posameznika |
| Električna energija | ni relevantno | 0,06 EUR/kWh |

(133)

Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani, in rezultatov preveritvenega obiska v prostorih enega od vložnikov so bili opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki, oznake HS in po potrebi 12-mestne tarifne oznake Turčije.

Preglednica 1

Preglednica 1

Proizvodni dejavnik

Tarifna oznaka

Uvozna vrednost na enoto

Aluminijaste folije, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane (veliki zvitki)

7607 11 19 00 11

7607 11 19 00 12

3,83 EUR/kg

Barvni zaboji/kartonasti zaboji za enojne zvitke

4819 20

3,20 EUR/kg

Papirnata sredica

4822 90

1,25 EUR/kg

Zunanje kasete za pakiranje 24 zvitkov

4819 20

3,20 EUR/kg

Delovna sila (neposredna in posredna),

plače v proizvodnem sektorju

ni relevantno

8,15 EUR/delovno uro posameznika

Električna energija

ni relevantno

0,06 EUR/kWh

3.3.4.2   Surovine

| (134) | Kar zadeva aluminijaste folije, so vložniki navedli, da so standardna uporabljena surovina aluminijaste folije, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, ki se uvrščajo pod oznako HS 7607 11. To sta potrdila dva od štirih kitajskih proizvajalcev, ki sta predložila odgovore na Prilogo III k obvestilu o začetku. Eden od vložnikov je predložil dodatne informacije, da sta 12-mestni tarifni oznaki Turčije za velike zvitke 7607 11 19 00 11 in 7607 11 19 00 12. Ob odsotnosti dodatnih informacij s strani kitajskih proizvajalcev in pripomb drugih zainteresiranih strani se je Komisija odločila, da bo za konstruiranje normalne vrednosti uporabila navedeni 12-mestni tarifni oznaki. |
| --- | --- |

(134)

Kar zadeva aluminijaste folije, so vložniki navedli, da so standardna uporabljena surovina aluminijaste folije, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, ki se uvrščajo pod oznako HS 7607 11. To sta potrdila dva od štirih kitajskih proizvajalcev, ki sta predložila odgovore na Prilogo III k obvestilu o začetku. Eden od vložnikov je predložil dodatne informacije, da sta 12-mestni tarifni oznaki Turčije za velike zvitke 7607 11 19 00 11 in 7607 11 19 00 12. Ob odsotnosti dodatnih informacij s strani kitajskih proizvajalcev in pripomb drugih zainteresiranih strani se je Komisija odločila, da bo za konstruiranje normalne vrednosti uporabila navedeni 12-mestni tarifni oznaki.

| (135) | Za barvne zaboje/kartonaste zaboje za enojne zvitke so vložniki navedli, da se uporablja oznaka HS 4819 10, en kitajski proizvajalec pa je navedel, da se uporablja oznaka HS 4819 20. Pod oznako HS 4819 10 spadajo zaboji iz valovitega papirja ali valovitega kartona, pod oznako HS 4819 20 pa zaboji iz nevalovitega papirja ali nevalovitega kartona. Ker zadevni zaboji niso valoviti, se je Komisija odločila, da bo proučila oznako HS 4819 20. Turška nomenklatura je bila podrobneje proučena v okviru te oznake HS, vendar natančnejša ustrezna oznaka ni bila opredeljena. Zato se je Komisija odločila, da bo za določitev stroškov tega elementa pri stroških proizvodnje, ki se bodo uporabili za konstruiranje normalne vrednosti, uporabila navedeno oznako HS na 6-mestni ravni. |
| --- | --- |

(135)

Za barvne zaboje/kartonaste zaboje za enojne zvitke so vložniki navedli, da se uporablja oznaka HS 4819 10, en kitajski proizvajalec pa je navedel, da se uporablja oznaka HS 4819 20. Pod oznako HS 4819 10 spadajo zaboji iz valovitega papirja ali valovitega kartona, pod oznako HS 4819 20 pa zaboji iz nevalovitega papirja ali nevalovitega kartona. Ker zadevni zaboji niso valoviti, se je Komisija odločila, da bo proučila oznako HS 4819 20. Turška nomenklatura je bila podrobneje proučena v okviru te oznake HS, vendar natančnejša ustrezna oznaka ni bila opredeljena. Zato se je Komisija odločila, da bo za določitev stroškov tega elementa pri stroških proizvodnje, ki se bodo uporabili za konstruiranje normalne vrednosti, uporabila navedeno oznako HS na 6-mestni ravni.

| (136) | Vložniki so za papirnato sredico navedli isto oznako HS 4819 10 kot za barvne zaboje/kartonaste zaboje. Komisija je ob pregledu svojega opisa ugotovila, da bi bilo treba izdelek uvrstiti pod oznako HS 4822 90 kot druge motke iz kartona. Turška nomenklatura je bila podrobneje proučena v okviru te oznake HS, vendar natančnejša ustrezna oznaka ni bila opredeljena, zato se je Komisija odločila, da bo za določitev stroškov tega elementa pri stroških proizvodnje, ki se bodo uporabili za konstruiranje normalne vrednosti, uporabila oznako HS 4822 90 na 6-mestni ravni. |
| --- | --- |

(136)

Vložniki so za papirnato sredico navedli isto oznako HS 4819 10 kot za barvne zaboje/kartonaste zaboje. Komisija je ob pregledu svojega opisa ugotovila, da bi bilo treba izdelek uvrstiti pod oznako HS 4822 90 kot druge motke iz kartona. Turška nomenklatura je bila podrobneje proučena v okviru te oznake HS, vendar natančnejša ustrezna oznaka ni bila opredeljena, zato se je Komisija odločila, da bo za določitev stroškov tega elementa pri stroških proizvodnje, ki se bodo uporabili za konstruiranje normalne vrednosti, uporabila oznako HS 4822 90 na 6-mestni ravni.

| (137) | Eden od vložnikov je predložil informacije, da je treba kot proizvodni dejavnik upoštevati tudi zunanjo kaseto (uporablja se za pakiranje 24 zvitkov iz aluminijastih folij). Komisija je ob pregledu svojega opisa ugotovila, da bi bilo treba tudi ta izdelek uvrstiti pod oznako HS 4819 20. Turška nomenklatura je bila podrobneje proučena v okviru te oznake HS, vendar natančnejša ustrezna oznaka ni bila opredeljena, zato se je Komisija odločila, da bo za določitev stroškov tega elementa pri stroških proizvodnje, ki se bodo uporabili za konstruiranje normalne vrednosti, uporabila oznako HS 4819 20 na 6-mestni ravni. |
| --- | --- |

(137)

Eden od vložnikov je predložil informacije, da je treba kot proizvodni dejavnik upoštevati tudi zunanjo kaseto (uporablja se za pakiranje 24 zvitkov iz aluminijastih folij). Komisija je ob pregledu svojega opisa ugotovila, da bi bilo treba tudi ta izdelek uvrstiti pod oznako HS 4819 20. Turška nomenklatura je bila podrobneje proučena v okviru te oznake HS, vendar natančnejša ustrezna oznaka ni bila opredeljena, zato se je Komisija odločila, da bo za določitev stroškov tega elementa pri stroških proizvodnje, ki se bodo uporabili za konstruiranje normalne vrednosti, uporabila oznako HS 4819 20 na 6-mestni ravni.

| (138) | Za aluminijaste folije je Komisija za leto 2017 izvedla uvozno vrednost v EUR in količino uvoza v kilogramih iz drugih delov sveta, razen LRK, v Turčijo, in sicer za turški tarifni oznaki 7607 11 19 00 11 in 7607 11 19 00 12. Na podlagi teh podatkov je nato za velike zvitke aluminija izračunala tehtano povprečno uvozno vrednost v EUR na kilogram, ki se bo kot ustrezni stroški surovin upoštevala pri stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(138)

Za aluminijaste folije je Komisija za leto 2017 izvedla uvozno vrednost v EUR in količino uvoza v kilogramih iz drugih delov sveta, razen LRK, v Turčijo, in sicer za turški tarifni oznaki 7607 11 19 00 11 in 7607 11 19 00 12. Na podlagi teh podatkov je nato za velike zvitke aluminija izračunala tehtano povprečno uvozno vrednost v EUR na kilogram, ki se bo kot ustrezni stroški surovin upoštevala pri stroških proizvodnje.

| (139) | Kar zadeva barvne zaboje/kartonaste zaboje in zunanje kasete, je Komisija za leto 2017 izvedla uvozno vrednost v EUR in količino uvoza v kilogramih iz drugih delov sveta, razen LRK, v Turčijo, in sicer za oznako HS 4819 20. Na podlagi teh podatkov je nato za barvne zaboje/kartonaste zaboje in zunanje kasete izračunala tehtano povprečno uvozno vrednost v EUR na kilogram, ki se bo kot ustrezni stroški surovin upoštevala pri stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(139)

Kar zadeva barvne zaboje/kartonaste zaboje in zunanje kasete, je Komisija za leto 2017 izvedla uvozno vrednost v EUR in količino uvoza v kilogramih iz drugih delov sveta, razen LRK, v Turčijo, in sicer za oznako HS 4819 20. Na podlagi teh podatkov je nato za barvne zaboje/kartonaste zaboje in zunanje kasete izračunala tehtano povprečno uvozno vrednost v EUR na kilogram, ki se bo kot ustrezni stroški surovin upoštevala pri stroških proizvodnje.

| (140) | Za papirnato sredico je Komisija za leto 2017 izvedla uvozno vrednost v EUR in količino uvoza v kilogramih iz drugih delov sveta, razen LRK, v Turčijo, in sicer za oznako HS 4822 90. Na podlagi teh podatkov je nato za papirnato sredico izračunala tehtano povprečno uvozno vrednost v EUR na kilogram, ki se bo kot ustrezni stroški surovin upoštevala pri stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(140)

Za papirnato sredico je Komisija za leto 2017 izvedla uvozno vrednost v EUR in količino uvoza v kilogramih iz drugih delov sveta, razen LRK, v Turčijo, in sicer za oznako HS 4822 90. Na podlagi teh podatkov je nato za papirnato sredico izračunala tehtano povprečno uvozno vrednost v EUR na kilogram, ki se bo kot ustrezni stroški surovin upoštevala pri stroških proizvodnje.

| (141) | Po navedbah enega od vložnikov se lahko za odpadne aluminijaste folije šteje, da ni odpadkov, zato jih ni treba upoštevati pri konstruiranih proizvodnih stroških za odpadke. Ker drugih pripomb ni bilo, se je Komisija odločila, da bo sprejela ta pristop. |
| --- | --- |

(141)

Po navedbah enega od vložnikov se lahko za odpadne aluminijaste folije šteje, da ni odpadkov, zato jih ni treba upoštevati pri konstruiranih proizvodnih stroških za odpadke. Ker drugih pripomb ni bilo, se je Komisija odločila, da bo sprejela ta pristop.

| (142) | Za določitev neizkrivljene cene surovin, kot so bile dostavljene na vhod tovarne proizvajalca izvoznika, je Komisija proučila, ali je uvozni ceni primerno dodati uvozno dajatev reprezentativne države (Turčije) in stroške notranjega prevoza surovin. Komisija je ugotovila, da Turčija za uvoz glavne surovine, tj. aluminijastih folij v velikih zvitkih, iz drugih držav, kot je LRK, iz katerih izvira večina uvoza, ni uporabila uvozne dajatve. Informacije o notranjem prevozu surovin niso na voljo, ker ni sodeloval noben kitajski proizvajalec. Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi 153, je že iz normalne vrednosti, ki ni bila prilagojena za take uvozne dajatve in stroške prevoza, razvidno, da je stopnja dampinga izvoza zelo visoka. Zato bi pregled notranjih stroškov prevoza surovin in uvoznih dajatev, s posledico, da bi bilo treba normalno vrednost za take stroške prilagoditi navzgor, lahko vodil le do povečanja normalne vrednosti in s tem stopnje dampinga. Glede na navedeno se Komisiji v tem primeru ni zdela potrebna prilagoditev stroškov surovin, da bi se upoštevale uvozne dajatve in stroški notranjega prevoza. |
| --- | --- |

(142)

Za določitev neizkrivljene cene surovin, kot so bile dostavljene na vhod tovarne proizvajalca izvoznika, je Komisija proučila, ali je uvozni ceni primerno dodati uvozno dajatev reprezentativne države (Turčije) in stroške notranjega prevoza surovin. Komisija je ugotovila, da Turčija za uvoz glavne surovine, tj. aluminijastih folij v velikih zvitkih, iz drugih držav, kot je LRK, iz katerih izvira večina uvoza, ni uporabila uvozne dajatve. Informacije o notranjem prevozu surovin niso na voljo, ker ni sodeloval noben kitajski proizvajalec. Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi 153, je že iz normalne vrednosti, ki ni bila prilagojena za take uvozne dajatve in stroške prevoza, razvidno, da je stopnja dampinga izvoza zelo visoka. Zato bi pregled notranjih stroškov prevoza surovin in uvoznih dajatev, s posledico, da bi bilo treba normalno vrednost za take stroške prilagoditi navzgor, lahko vodil le do povečanja normalne vrednosti in s tem stopnje dampinga. Glede na navedeno se Komisiji v tem primeru ni zdela potrebna prilagoditev stroškov surovin, da bi se upoštevale uvozne dajatve in stroški notranjega prevoza.

3.3.4.3   Delovna sila

| (143) | Za stroške dela je Komisija v obvestilu z dne 3. oktobra 2018 navedla, da namerava uporabiti podatke, ki jih je objavil turški statistični inštitut. Navedla je, da namerava uporabiti stroške dela na uro v proizvodnem sektorju za leto 2016 za gospodarsko dejavnost C.24 (proizvodnja osnovnih kovin (71)) iz NACE Rev. 2 (72), ki vključuje najnovejše razpoložljive statistične podatke (73). Navedla je tudi, da bodo vrednosti ustrezno prilagojene glede na inflacijo z uporabo indeksa cen domačih proizvajalcev (74), ki ga je objavil turški statistični inštitut. Ker pripomb ni bilo, je Komisija sprejela ta pristop. |
| --- | --- |

(143)

Za stroške dela je Komisija v obvestilu z dne 3. oktobra 2018 navedla, da namerava uporabiti podatke, ki jih je objavil turški statistični inštitut. Navedla je, da namerava uporabiti stroške dela na uro v proizvodnem sektorju za leto 2016 za gospodarsko dejavnost C.24 (proizvodnja osnovnih kovin (71)) iz NACE Rev. 2 (72), ki vključuje najnovejše razpoložljive statistične podatke (73). Navedla je tudi, da bodo vrednosti ustrezno prilagojene glede na inflacijo z uporabo indeksa cen domačih proizvajalcev (74), ki ga je objavil turški statistični inštitut. Ker pripomb ni bilo, je Komisija sprejela ta pristop.

71

72

73

74

3.3.4.4   Električna energija

| (144) | Za stroške električne energije je Komisija v obvestilu z dne 3. oktobra 2018 ob odsotnosti informacij o ravneh potrošnje v LRK navedla, da namerava uporabiti povprečno ceno električne energije na enoto za industrijske uporabnike, kot je navedena v sporočilu za javnost, ki ga je izdal turški statistični urad (75). Ker pripomb ni bilo, je Komisija sprejela ta pristop. |
| --- | --- |

(144)

Za stroške električne energije je Komisija v obvestilu z dne 3. oktobra 2018 ob odsotnosti informacij o ravneh potrošnje v LRK navedla, da namerava uporabiti povprečno ceno električne energije na enoto za industrijske uporabnike, kot je navedena v sporočilu za javnost, ki ga je izdal turški statistični urad (75). Ker pripomb ni bilo, je Komisija sprejela ta pristop.

75

3.3.5   Izračuni

| (145) | Za določitev konstruirane normalne vrednosti je Komisija sledila naslednjima dvema korakoma. |
| --- | --- |

(145)

Za določitev konstruirane normalne vrednosti je Komisija sledila naslednjima dvema korakoma.

| (146) | Prvič, določila je neizkrivljene stroške proizvodnje. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov je Komisija nato dejavnike uporabe, kot so bili ugotovljeni na ravni proizvodnega procesa za surovine, delo in energijo, pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi Turčiji. |
| --- | --- |

(146)

Prvič, določila je neizkrivljene stroške proizvodnje. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov je Komisija nato dejavnike uporabe, kot so bili ugotovljeni na ravni proizvodnega procesa za surovine, delo in energijo, pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi Turčiji.

| (147) | Drugič, za zgoraj opredeljene proizvodne stroške je Komisija uporabila proizvodne režijske stroške, prodajne, splošne in upravne stroške ter dobiček družbe Sedat Tahir A.Ș. Opredeljeni so bili na podlagi poročila družbe Sedat Tahir A.Ș. za leto 2017. |
| --- | --- |

(147)

Drugič, za zgoraj opredeljene proizvodne stroške je Komisija uporabila proizvodne režijske stroške, prodajne, splošne in upravne stroške ter dobiček družbe Sedat Tahir A.Ș. Opredeljeni so bili na podlagi poročila družbe Sedat Tahir A.Ș. za leto 2017.

| (148) | Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirala normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. Ker ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik, je bila normalna vrednost določena na ravni države in ne za vsakega izvoznika in proizvajalca posebej. |
| --- | --- |

(148)

Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirala normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. Ker ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik, je bila normalna vrednost določena na ravni države in ne za vsakega izvoznika in proizvajalca posebej.

3.4   Izvozna cena

Izvozna cena

| (149) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 21, Komisija ni prejela izpolnjenih vprašalnikov od nobenega proizvajalca v LRK. Komisija je zato za vse vrste gospodinjskih aluminijastih folij določila eno tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu (COMEXT). |
| --- | --- |

(149)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 21, Komisija ni prejela izpolnjenih vprašalnikov od nobenega proizvajalca v LRK. Komisija je zato za vse vrste gospodinjskih aluminijastih folij določila eno tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu (COMEXT).

3.5   Primerjava

Primerjava

| (150) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(150)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna.

| (151) | Kadar je bilo to utemeljeno s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in izvozno ceno prilagodila glede na razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. Normalna vrednost je bila zvišana za 2 % zaradi nevračljivih stroškov DDV, izvozna cena pa je bila znižana za 1 % do 3 % zaradi stroškov mednarodnega prevoza, zavarovanja in notranjega prevoza. |
| --- | --- |

(151)

Kadar je bilo to utemeljeno s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in izvozno ceno prilagodila glede na razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. Normalna vrednost je bila zvišana za 2 % zaradi nevračljivih stroškov DDV, izvozna cena pa je bila znižana za 1 % do 3 % zaradi stroškov mednarodnega prevoza, zavarovanja in notranjega prevoza.

3.6   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (152) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost podobnega izdelka in tehtano povprečno ceno celotnega izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost podobnega izdelka in tehtano povprečno ceno celotnega izvoza v Unijo.

| (153) | Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je bila stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, višja od 150 %. Zato je zaključila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(153)

Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je bila stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, višja od 150 %. Zato je zaključila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.7   Verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov

Verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov

| (154) | Komisija je po ugotovitvi o obstoju dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom analizirala, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi bili ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(154)

Komisija je po ugotovitvi o obstoju dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom analizirala, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi bili ukrepi razveljavljeni.

| (155) | Zaradi nesodelovanja proizvajalcev iz LRK je ta pregled temeljil na informacijah, ki so bile Komisiji na voljo, tj. informacijah, predloženih v zahtevku za pregled, in informacijah iz drugih neodvisnih virov, kot so uradna uvozna statistika in informacije, pridobljene od zainteresiranih strani med preiskavo. |
| --- | --- |

(155)

Zaradi nesodelovanja proizvajalcev iz LRK je ta pregled temeljil na informacijah, ki so bile Komisiji na voljo, tj. informacijah, predloženih v zahtevku za pregled, in informacijah iz drugih neodvisnih virov, kot so uradna uvozna statistika in informacije, pridobljene od zainteresiranih strani med preiskavo.

| (156) | Za proučitev verjetnega gibanja uvoza v primeru razveljavitve ukrepov je Komisija analizirala neizkoriščeno zmogljivost v LRK in privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(156)

Za proučitev verjetnega gibanja uvoza v primeru razveljavitve ukrepov je Komisija analizirala neizkoriščeno zmogljivost v LRK in privlačnost trga Unije.

3.7.1   Neizkoriščena zmogljivost v LRK

| (157) | V zahtevku za pregled so vložniki opozorili, da je treba velike zvitke aluminija samo razrezati, da postanejo izdelek, ki se pregleduje, zato je presežna zmogljivost Kitajske za proizvodnjo velikih zvitkov aluminija pomembna pri določanju presežnih zmogljivosti za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(157)

V zahtevku za pregled so vložniki opozorili, da je treba velike zvitke aluminija samo razrezati, da postanejo izdelek, ki se pregleduje, zato je presežna zmogljivost Kitajske za proizvodnjo velikih zvitkov aluminija pomembna pri določanju presežnih zmogljivosti za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje.

| (158) | Kot je navedeno v zahtevku za pregled, je bilo v izvedbeni uredbi Komisije z dne 17. decembra 2015 o razširitvi protidampinških ukrepov na aluminijaste folije v velikih zvitkih po pregledu zaradi izteka ukrepa (76) ocenjeno, da kitajska proizvodna zmogljivost za vse vrste aluminijastih folij za 450 000 ton presega skupno domačo kitajsko potrošnjo. Ocenjeno je bilo tudi, da bi se ta proizvodna zmogljivost z 2,5 milijona ton leta 2014 povečala na 2,8 milijona ton v letu 2018, povečanje domače potrošnje pa verjetno ne bi bilo dovolj za absorpcijo vse večje zmogljivosti (77). Potrošnja izdelka, ki se pregleduje, v Uniji znaša približno 85 600 ton. |
| --- | --- |

(158)

Kot je navedeno v zahtevku za pregled, je bilo v izvedbeni uredbi Komisije z dne 17. decembra 2015 o razširitvi protidampinških ukrepov na aluminijaste folije v velikih zvitkih po pregledu zaradi izteka ukrepa (76) ocenjeno, da kitajska proizvodna zmogljivost za vse vrste aluminijastih folij za 450 000 ton presega skupno domačo kitajsko potrošnjo. Ocenjeno je bilo tudi, da bi se ta proizvodna zmogljivost z 2,5 milijona ton leta 2014 povečala na 2,8 milijona ton v letu 2018, povečanje domače potrošnje pa verjetno ne bi bilo dovolj za absorpcijo vse večje zmogljivosti (77). Potrošnja izdelka, ki se pregleduje, v Uniji znaša približno 85 600 ton.

76

77

| (159) | V končni ugotovitvi v protidampinški in izravnalni preiskavi v zvezi z aluminijastimi folijami v velikih zvitkih, ki temelji na odgovorih izvoznikov in proizvajalcev iz LRK, je komisija ZDA za mednarodno trgovino neizkoriščeno zmogljivost LRK za proizvodnjo aluminijaste folije za leti 2017 in 2018 ocenila na 161 233 ton oziroma 157 305 ton (78), kar znatno presega povpraševanje v EU. |
| --- | --- |

(159)

V končni ugotovitvi v protidampinški in izravnalni preiskavi v zvezi z aluminijastimi folijami v velikih zvitkih, ki temelji na odgovorih izvoznikov in proizvajalcev iz LRK, je komisija ZDA za mednarodno trgovino neizkoriščeno zmogljivost LRK za proizvodnjo aluminijaste folije za leti 2017 in 2018 ocenila na 161 233 ton oziroma 157 305 ton (78), kar znatno presega povpraševanje v EU.

78

| (160) | Poleg tega so odgovori štirih skupin proizvajalcev v LRK, ki so predložili izpolnjene obrazce za vzorčenje, potrdili, da imajo v povprečju neizkoriščeno zmogljivost v višini približno 25 %. |
| --- | --- |

(160)

Poleg tega so odgovori štirih skupin proizvajalcev v LRK, ki so predložili izpolnjene obrazce za vzorčenje, potrdili, da imajo v povprečju neizkoriščeno zmogljivost v višini približno 25 %.

| (161) | Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da ima LRK znatne presežne zmogljivosti, zato obstaja velika verjetnost, da se bo obseg uvoza v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov močno povečal in okrepil pritisk na cene. |
| --- | --- |

(161)

Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da ima LRK znatne presežne zmogljivosti, zato obstaja velika verjetnost, da se bo obseg uvoza v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov močno povečal in okrepil pritisk na cene.

| (162) | Informacijam, ki so jih v zvezi s tem predložili vložniki, zainteresirane strani niso nasprotovale. Komisija ni našla dokazov, ki bi nasprotovali tem informacijam. |
| --- | --- |

(162)

Informacijam, ki so jih v zvezi s tem predložili vložniki, zainteresirane strani niso nasprotovale. Komisija ni našla dokazov, ki bi nasprotovali tem informacijam.

3.7.2   Privlačnost trga Unije

| (163) | Da bi ugotovila morebitno gibanje uvoza v primeru razveljavitve ukrepov, je Komisija proučila privlačnost trga Unije glede na cene. |
| --- | --- |

(163)

Da bi ugotovila morebitno gibanje uvoza v primeru razveljavitve ukrepov, je Komisija proučila privlačnost trga Unije glede na cene.

| (164) | V zvezi s tem analiza statističnih podatkov o kitajskih izvoznih cenah ni uporabna, saj se tako surovina kot tudi končni izdelek v LRK sporočata pod istimi oznakami HS. |
| --- | --- |

(164)

V zvezi s tem analiza statističnih podatkov o kitajskih izvoznih cenah ni uporabna, saj se tako surovina kot tudi končni izdelek v LRK sporočata pod istimi oznakami HS.

| (165) | Vendar analiza izpolnjenih obrazcev za vzorčenje, ki so jih predložili kitajski proizvajalci, kaže, da kljub veljavnim ukrepom na trgu EU zaračunavajo v povprečju višje cene kot na trgih drugih tretjih držav in na domačem trgu. Cene na trgu EU so bile v povprečju 5 % do 10 % višje od cen v drugih tretjih državah in v povprečju 20 % do 25 % višje od cen na domačem trgu. |
| --- | --- |

(165)

Vendar analiza izpolnjenih obrazcev za vzorčenje, ki so jih predložili kitajski proizvajalci, kaže, da kljub veljavnim ukrepom na trgu EU zaračunavajo v povprečju višje cene kot na trgih drugih tretjih držav in na domačem trgu. Cene na trgu EU so bile v povprečju 5 % do 10 % višje od cen v drugih tretjih državah in v povprečju 20 % do 25 % višje od cen na domačem trgu.

| (166) | Kot je navedeno v zahtevku za pregled, sta tako Turčija kot tudi Indija leta 2014 oziroma 2017 uvedli protidampinške ukrepe proti aluminijastim folijam iz LRK. Če bi se ukrepi EU v zvezi z gospodinjsko aluminijasto folijo iztekli, bi se prodaja zaradi ukrepov proti uvozu na te druge trge in privlačnosti trga EU v smislu cene zelo verjetno preusmerila na trg EU. |
| --- | --- |

(166)

Kot je navedeno v zahtevku za pregled, sta tako Turčija kot tudi Indija leta 2014 oziroma 2017 uvedli protidampinške ukrepe proti aluminijastim folijam iz LRK. Če bi se ukrepi EU v zvezi z gospodinjsko aluminijasto folijo iztekli, bi se prodaja zaradi ukrepov proti uvozu na te druge trge in privlačnosti trga EU v smislu cene zelo verjetno preusmerila na trg EU.

| (167) | Zaradi znatnega obsega izvoza in tržnega deleža LRK v obdobju prvotne preiskave (12 994 ton oziroma 13,4 %) in nadaljnjega izvoza izdelka, ki se pregleduje, iz LRK na trg Unije v obravnavanem obdobju (1 519 ton oziroma 1,8 %), lahko Komisija zaključi, da je trg Unije privlačen za proizvajalce izdelka, ki se pregleduje, v LRK. |
| --- | --- |

(167)

Zaradi znatnega obsega izvoza in tržnega deleža LRK v obdobju prvotne preiskave (12 994 ton oziroma 13,4 %) in nadaljnjega izvoza izdelka, ki se pregleduje, iz LRK na trg Unije v obravnavanem obdobju (1 519 ton oziroma 1,8 %), lahko Komisija zaključi, da je trg Unije privlačen za proizvajalce izdelka, ki se pregleduje, v LRK.

(12 994 ton oziroma 13,4 %)

(1 519 ton oziroma 1,8 %)

| (168) | Zato je verjetno, da bi se v primeru izteka ukrepov uvoz iz LRK v Unijo močno povečal, in sicer po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(168)

Zato je verjetno, da bi se v primeru izteka ukrepov uvoz iz LRK v Unijo močno povečal, in sicer po dampinških cenah.

3.7.3   Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (169) | Glede na navedeno ter zlasti glede na stopnjo dampinga, ugotovljeno v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, znatno neizkoriščeno zmogljivost, ki je na voljo v LRK, in privlačnost trga Unije Komisija pričakuje, da bi razveljavitev ukrepov verjetno pomenila nadaljevanje dampinga in vstop velikih količin dampinškega izvoza na trg Unije. Zato se šteje, da v primeru izteka veljavnih protidampinških ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. |
| --- | --- |

(169)

Glede na navedeno ter zlasti glede na stopnjo dampinga, ugotovljeno v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, znatno neizkoriščeno zmogljivost, ki je na voljo v LRK, in privlačnost trga Unije Komisija pričakuje, da bi razveljavitev ukrepov verjetno pomenila nadaljevanje dampinga in vstop velikih količin dampinškega izvoza na trg Unije. Zato se šteje, da v primeru izteka veljavnih protidampinških ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.

3.7.4   Verjetnost ponovitve dampinga

| (170) | Preiskava je pokazala, da se je izvoz zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Kljub sorazmerno majhnemu obsegu uvoza v primerjavi s potrošnjo Unije ugotovljene stopnje dampinga potrjuje analiza izvoznih cen v druge tretje države, za katere se zdi, da so še nižje, kot je navedeno v uvodni izjavi 165. Ob upoštevanju elementov, proučenih v oddelkih 3.7.1 in 3.7.2, je Komisija sklenila tudi, da je zelo verjetno, da bi kitajski proizvajalci v primeru izteka ukrepov izvažali znatne količine gospodinjske aluminijaste folije v Unijo po dampinških cenah. Zato obstajajo dokazi o verjetnosti nadaljevanja dampinga in v vsakem primeru verjetnosti ponovitve dampinga, če bi se ukrepi iztekli. |
| --- | --- |

(170)

Preiskava je pokazala, da se je izvoz zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Kljub sorazmerno majhnemu obsegu uvoza v primerjavi s potrošnjo Unije ugotovljene stopnje dampinga potrjuje analiza izvoznih cen v druge tretje države, za katere se zdi, da so še nižje, kot je navedeno v uvodni izjavi 165. Ob upoštevanju elementov, proučenih v oddelkih 3.7.1 in 3.7.2, je Komisija sklenila tudi, da je zelo verjetno, da bi kitajski proizvajalci v primeru izteka ukrepov izvažali znatne količine gospodinjske aluminijaste folije v Unijo po dampinških cenah. Zato obstajajo dokazi o verjetnosti nadaljevanja dampinga in v vsakem primeru verjetnosti ponovitve dampinga, če bi se ukrepi iztekli.

4.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (171) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podobni izdelek proizvajalo 20 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(171)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podobni izdelek proizvajalo 20 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

4.2   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (172) | Komisija je ocenila škodo na podlagi trendov v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, prodajo, tržnim deležem, zaposlenostjo, produktivnostjo in rastjo, zbranih na ravni celotne industrije Unije, ter trendov v zvezi s cenami, dobičkonosnostjo, denarnim tokom, zmožnostjo zbiranja kapitala in naložb, zalogami, donosnostjo naložb in plačami, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(172)

Komisija je ocenila škodo na podlagi trendov v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, prodajo, tržnim deležem, zaposlenostjo, produktivnostjo in rastjo, zbranih na ravni celotne industrije Unije, ter trendov v zvezi s cenami, dobičkonosnostjo, denarnim tokom, zmožnostjo zbiranja kapitala in naložb, zalogami, donosnostjo naložb in plačami, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.

4.3   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (173) | Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je seštela obseg prodaje v Uniji s strani industrije Unije in celoten uvoz v Unijo, kot ju navaja Eurostat. |
| --- | --- |

(173)

Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je seštela obseg prodaje v Uniji s strani industrije Unije in celoten uvoz v Unijo, kot ju navaja Eurostat.

| (174) | Potrošnja izdelka, ki se pregleduje, v Uniji se je gibala, kot sledi:

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja | 104 521 | 93 058 | 88 707 | 85 666 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 89 | 85 | 82 |
| Vir: Eurostat, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(174)

Potrošnja izdelka, ki se pregleduje, v Uniji se je gibala, kot sledi:

Preglednica 2

Preglednica 2

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2014

2015

2016

OPP

Celotna potrošnja

104 521

93 058

88 707

85 666

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

89

89

85

85

82

82

Vir: Eurostat, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (175) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšala za 18 %. Analiza po posameznih letih kaže to postopno zmanjševanje v celotnem obdobju; v obdobju 2014–2015 je potekalo hitreje, od leta 2016 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom pa se je izravnalo. |
| --- | --- |

(175)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšala za 18 %. Analiza po posameznih letih kaže to postopno zmanjševanje v celotnem obdobju; v obdobju 2014–2015 je potekalo hitreje, od leta 2016 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom pa se je izravnalo.

4.4   Uvoz iz LRK

Uvoz iz LRK

4.4.1   Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

| (176) | Komisija je obseg uvoza iz LRK v Unijo določila na podlagi podatkov Eurostata na ravni TARIC, tržne deleže uvoza pa s primerjavo tega obsega uvoza in potrošnje Unije, kot je prikazano v preglednici 2. |
| --- | --- |

(176)

Komisija je obseg uvoza iz LRK v Unijo določila na podlagi podatkov Eurostata na ravni TARIC, tržne deleže uvoza pa s primerjavo tega obsega uvoza in potrošnje Unije, kot je prikazano v preglednici 2.

| (177) | Tržni delež uvoza iz LRK se je gibal, kot sledi:

  Preglednica 3


  Obseg uvoza in tržni delež | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK (v tonah) | 3 510 | 2 549 | 2 650 | 1 519 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 73 | 75 | 43 |
| Tržni delež uvoza iz LRK (v %) | 3,4 | 2,7 | 3,0 | 1,8 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 82 | 89 | 53 |
| Vir: Eurostat |

(177)

Tržni delež uvoza iz LRK se je gibal, kot sledi:

Preglednica 3

Preglednica 3

Obseg uvoza in tržni delež

Obseg uvoza in tržni delež

2014

2015

2016

OPP

Obseg uvoza iz LRK (v tonah)

3 510

2 549

2 650

1 519

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

73

73

75

75

43

43

Tržni delež uvoza iz LRK (v %)

3,4

2,7

3,0

1,8

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

82

82

89

89

53

53

Vir: Eurostat

Vir:

| (178) | Uvoz iz LRK je bil največji leta 2014, leta 2015 se je znatno zmanjšal, v letu 2016 je rahlo okreval, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je spet znatno zmanjšal, tako da je zmanjšanje v obravnavanem obdobju skupaj znašalo 57 %. Tržni delež uvoza se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal s 3,4 % na 1,8 %. |
| --- | --- |

(178)

Uvoz iz LRK je bil največji leta 2014, leta 2015 se je znatno zmanjšal, v letu 2016 je rahlo okreval, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je spet znatno zmanjšal, tako da je zmanjšanje v obravnavanem obdobju skupaj znašalo 57 %. Tržni delež uvoza se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal s 3,4 % na 1,8 %.

| (179) | Za analizo škode je treba opozoriti, da je uvoz iz LRK s plačanimi dajatvami še naprej vstopal v Unijo skozi celotno obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(179)

Za analizo škode je treba opozoriti, da je uvoz iz LRK s plačanimi dajatvami še naprej vstopal v Unijo skozi celotno obravnavano obdobje.

4.4.2   Cene uvoza iz LRK

| (180) | Komisija je uporabila cene uvoza iz LRK, ki jih je sporočil Eurostat. |
| --- | --- |

(180)

Komisija je uporabila cene uvoza iz LRK, ki jih je sporočil Eurostat.

| (181) | Povprečne cene uvoza iz LRK v Unijo so se gibale, kot sledi:

  Preglednica 4


  Cene uvoza iz LRK | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena uvoza iz LRK (EUR/tono) | 2 340 | 2 934 | 2 827 | 2 413 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 125 | 121 | 103 |
| Vir: Eurostat |

(181)

Povprečne cene uvoza iz LRK v Unijo so se gibale, kot sledi:

Preglednica 4

Preglednica 4

Cene uvoza iz LRK

Cene uvoza iz LRK

2014

2015

2016

OPP

Povprečna cena uvoza iz LRK (EUR/tono)

2 340

2 934

2 827

2 413

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

125

125

121

121

103

103

Vir: Eurostat

Vir:

| (182) | Povprečne cene uvoza iz LRK so se v letih 2014 in 2015 zvišale za 25 %, leta 2016 so se nekoliko znižale, nato pa so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znižale skoraj na raven iz leta 2014. |
| --- | --- |

(182)

Povprečne cene uvoza iz LRK so se v letih 2014 in 2015 zvišale za 25 %, leta 2016 so se nekoliko znižale, nato pa so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znižale skoraj na raven iz leta 2014.

| (183) | V obravnavanem obdobju je povprečna cena uvoza iz LRK na tono ostala bistveno nižja od povprečne prodajne cene na tono in povprečnih stroškov proizvodnje industrije Unije na tono, kot je prikazano v preglednici 10. |
| --- | --- |

(183)

V obravnavanem obdobju je povprečna cena uvoza iz LRK na tono ostala bistveno nižja od povprečne prodajne cene na tono in povprečnih stroškov proizvodnje industrije Unije na tono, kot je prikazano v preglednici 10.

4.4.3   Nelojalno nižanje cen

| (184) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, in podatke Eurostata o cenah uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz LRK na ravni CIF, prilagojenih na ceno z vsemi stroški, vključno z zneskom konvencionalne carine. |
| --- | --- |

(184)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, in podatke Eurostata o cenah uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz LRK na ravni CIF, prilagojenih na ceno z vsemi stroški, vključno z zneskom konvencionalne carine.

| (185) | Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek povprečne cene vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(185)

Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek povprečne cene vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (186) | Primerjava je za uvoz iz LRK pokazala 29,3-odstotno povprečno stopnjo nelojalnega nižanja cen na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(186)

Primerjava je za uvoz iz LRK pokazala 29,3-odstotno povprečno stopnjo nelojalnega nižanja cen na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

4.5   Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

| (187) | Obseg uvoza v Unijo, njegov tržni delež in gibanja cen za uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav je prikazan v preglednici 5. Količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.

  Preglednica 5


  Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina uvoza (v tonah) | 4 011 | 2 525 | 4 029 | 5 119 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 63 | 100 | 128 |
| Tržni delež (v %) | 3,8 | 2,7 | 4,5 | 6,0 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 71 | 118 | 156 |
| Povprečna cena uvoza (EUR/tono) | 2 621 | 2 685 | 2 653 | 2 888 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 102 | 101 | 110 |
| Vir: Eurostat |

(187)

Obseg uvoza v Unijo, njegov tržni delež in gibanja cen za uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav je prikazan v preglednici 5. Količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.

Preglednica 5

Preglednica 5

Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

2014

2015

2016

OPP

Količina uvoza (v tonah)

4 011

2 525

4 029

5 119

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

63

63

100

100

128

128

Tržni delež (v %)

3,8

2,7

4,5

6,0

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

71

71

118

118

156

156

Povprečna cena uvoza (EUR/tono)

2 621

2 685

2 653

2 888

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

102

102

101

101

110

110

Vir: Eurostat

Vir:

| (188) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav je v obravnavanem obdobju nihal. Med letoma 2014 in 2015 se je zmanjšal za 37 %, nato pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom podvojil, kar kaže na skupno povečanje za 28 % v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(188)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav je v obravnavanem obdobju nihal. Med letoma 2014 in 2015 se je zmanjšal za 37 %, nato pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom podvojil, kar kaže na skupno povečanje za 28 % v obravnavanem obdobju.

| (189) | Ker se je celotna potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala, je to povečanje pomenilo povečanje tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v istem obdobju s 3,8 % leta 2014 na 6,0 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(189)

Ker se je celotna potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala, je to povečanje pomenilo povečanje tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v istem obdobju s 3,8 % leta 2014 na 6,0 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (190) | Povprečne cene uvoza iz tretjih držav razen LRK so se v obravnavanem obdobju zvišale za 10 %, vendar so ostale precej pod ravnmi cen industrije Unije, kot so navedene v preglednici 10. |
| --- | --- |

(190)

Povprečne cene uvoza iz tretjih držav razen LRK so se v obravnavanem obdobju zvišale za 10 %, vendar so ostale precej pod ravnmi cen industrije Unije, kot so navedene v preglednici 10.

| (191) | V obravnavanem obdobju je uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav potekal predvsem iz Turčije, Norveške in Tajske. |
| --- | --- |

(191)

V obravnavanem obdobju je uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav potekal predvsem iz Turčije, Norveške in Tajske.

| (192) | Vložniki so v zahtevku za pregled trdili, da se je uvoz iz Norveške v obravnavanem obdobju znatno povečal, pri čemer glede na njihovo poznavanje trga ni bilo proizvodnje izdelka, ki se pregleduje. Vložniki so tudi trdili, da se na Tajskem in v Indoneziji izdelek, ki se pregleduje, pretovarja, ter sumili, da ti izdelki izvirajo iz LRK. |
| --- | --- |

(192)

Vložniki so v zahtevku za pregled trdili, da se je uvoz iz Norveške v obravnavanem obdobju znatno povečal, pri čemer glede na njihovo poznavanje trga ni bilo proizvodnje izdelka, ki se pregleduje. Vložniki so tudi trdili, da se na Tajskem in v Indoneziji izdelek, ki se pregleduje, pretovarja, ter sumili, da ti izdelki izvirajo iz LRK.

| (193) | Komisija je analizirala podatke Eurostata v zvezi z zadevnim uvozom. Obseg uvoza iz Norveške, Tajske in Indonezije v Unijo se je gibal, kot sledi:

  Preglednica 6


  Uvoz iz Norveške, Tajske in Indonezije | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Norveške (v tonah) | 233 | 86 | 790 | 1 186 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 37 | 339 | 509 |
| Obseg uvoza iz Tajske (v tonah) | 0 | 0 | 70 | 654 |
| Indeks (2016 = 100) | 0 | 0 | 100 | 934 |
| Obseg uvoza iz Indonezije (v tonah) | 0 | 0 | 0 | 196 |
| Vir: Eurostat |

(193)

Komisija je analizirala podatke Eurostata v zvezi z zadevnim uvozom. Obseg uvoza iz Norveške, Tajske in Indonezije v Unijo se je gibal, kot sledi:

Preglednica 6

Preglednica 6

Uvoz iz Norveške, Tajske in Indonezije

Uvoz iz Norveške, Tajske in Indonezije

2014

2015

2016

OPP

Obseg uvoza iz Norveške (v tonah)

233

86

790

1 186

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

37

37

339

339

509

509

Obseg uvoza iz Tajske (v tonah)

0

0

70

654

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

0

0

0

0

100

100

934

934

Obseg uvoza iz Indonezije (v tonah)

0

0

0

196

Vir: Eurostat

Vir:

| (194) | Komisija ni seznanjena s tem, da bi se na Norveškem proizvajal izdelek, ki se pregleduje. Ugotovila je tudi, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uvoz iz Norveške, Tajske in Indonezije v celoti nadomestil zmanjšanje uvoza iz LRK. Vložniki so trdili, da lahko prihaja do izogibanja obstoječim protidampinškim ukrepom za uvoz iz LRK s pretovarjanjem na Norveškem, Tajskem in v Indoneziji. Vendar Komisija ni mogla potrditi dokazov, ki jih je prejela v podporo tej trditvi. |
| --- | --- |

(194)

Komisija ni seznanjena s tem, da bi se na Norveškem proizvajal izdelek, ki se pregleduje. Ugotovila je tudi, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uvoz iz Norveške, Tajske in Indonezije v celoti nadomestil zmanjšanje uvoza iz LRK. Vložniki so trdili, da lahko prihaja do izogibanja obstoječim protidampinškim ukrepom za uvoz iz LRK s pretovarjanjem na Norveškem, Tajskem in v Indoneziji. Vendar Komisija ni mogla potrditi dokazov, ki jih je prejela v podporo tej trditvi.

4.6   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.6.1   Splošne opombe

| (195) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse zadevne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(195)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse zadevne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (196) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je Komisija za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, uporabila vzorčenje. |
| --- | --- |

(196)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je Komisija za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, uporabila vzorčenje.

| (197) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. |
| --- | --- |

(197)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode.

| (198) | Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjenih podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(198)

Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjenih podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije.

| (199) | Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi preverjenih podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(199)

Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi preverjenih podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (200) | Komisija je za oba sklopa podatkov ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(200)

Komisija je za oba sklopa podatkov ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (201) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost in produktivnost. |
| --- | --- |

(201)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost in produktivnost.

| (202) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, povprečni stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(202)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, povprečni stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.6.2   Makroekonomski kazalniki

4.6.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (203) | Celotna proizvodnja industrije Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 7


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Unije | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 104 344 | 96 478 | 89 070 | 86 254 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 92 | 85 | 83 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 160 145 | 163 178 | 144 653 | 147 950 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 65 | 59 | 62 | 58 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 91 | 95 | 89 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(203)

Celotna proizvodnja industrije Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 7

Preglednica 7

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Unije

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Unije

2014

2015

2016

OPP

Obseg proizvodnje (v tonah)

104 344

96 478

89 070

86 254

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

92

92

85

85

83

83

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

160 145

163 178

144 653

147 950

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

102

102

90

90

92

92

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

65

59

62

58

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

91

91

95

95

89

89

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

Vir:

| (204) | Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 17 % in je sledil zmanjšanju potrošnje Unije. Zmanjšanje je bilo od leta 2016 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom manj izrazito. |
| --- | --- |

(204)

Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 17 % in je sledil zmanjšanju potrošnje Unije. Zmanjšanje je bilo od leta 2016 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom manj izrazito.

| (205) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 %, kar kaže, da industriji Unije ni povsem uspelo zmanjšati zmogljivost v odziv na zmanjšanje proizvodnje v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(205)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 %, kar kaže, da industriji Unije ni povsem uspelo zmanjšati zmogljivost v odziv na zmanjšanje proizvodnje v obravnavanem obdobju.

| (206) | Izkoriščenost zmogljivosti je v obravnavanem obdobju nihala, v primerjavi z letom 2014 pa je najnižja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Na splošno se je izkoristek zmogljivosti v zadevnem obdobju zmanjšal za 11 %. |
| --- | --- |

(206)

Izkoriščenost zmogljivosti je v obravnavanem obdobju nihala, v primerjavi z letom 2014 pa je najnižja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Na splošno se je izkoristek zmogljivosti v zadevnem obdobju zmanjšal za 11 %.

4.6.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (207) | Obseg prodaje industrije Unije v Uniji in njen tržni delež sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

  Preglednica 8


  Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje v Uniji (v tonah) | 97 000 | 87 984 | 82 028 | 79 028 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 91 | 85 | 81 |
| Tržni delež (v %) | 92,8 | 94,5 | 92,5 | 92,3 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(207)

Obseg prodaje industrije Unije v Uniji in njen tržni delež sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

Preglednica 8

Preglednica 8

Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije

Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije

2014

2015

2016

OPP

Obseg prodaje v Uniji (v tonah)

97 000

87 984

82 028

79 028

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

91

91

85

85

81

81

Tržni delež (v %)

92,8

94,5

92,5

92,3

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

Vir:

| (208) | Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 19 %. Zmanjšanje je sledilo zmanjšanju potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(208)

Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 19 %. Zmanjšanje je sledilo zmanjšanju potrošnje Unije.

| (209) | Industrija Unije je med letoma 2014 in 2015 pridobila tržni delež, vendar ga je leta 2016 znova izgubila. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je tržni delež industrije Unije celo nekoliko nižji kot na začetku obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(209)

Industrija Unije je med letoma 2014 in 2015 pridobila tržni delež, vendar ga je leta 2016 znova izgubila. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je tržni delež industrije Unije celo nekoliko nižji kot na začetku obravnavanega obdobja.

4.6.2.3   Rast

| (210) | V obravnavanem obdobju se je proizvodnja industrije Unije zmanjšala za 17 %, medtem ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 18 %, obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije pa se je zmanjšal za 19 %. Zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju je treba razumeti v okviru upadanja potrošnje v istem obdobju. Tržni delež Unije se je rahlo zmanjšal. |
| --- | --- |

(210)

V obravnavanem obdobju se je proizvodnja industrije Unije zmanjšala za 17 %, medtem ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 18 %, obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije pa se je zmanjšal za 19 %. Zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju je treba razumeti v okviru upadanja potrošnje v istem obdobju. Tržni delež Unije se je rahlo zmanjšal.

4.6.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (211) | Zaposlenost in produktivnost industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 9


  Zaposlenost in produktivnost proizvajalcev Unije | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih (ekvivalent polnega delovnega časa ali EPDČ) | 1 048 | 1 033 | 1 015 | 977 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 99 | 97 | 93 |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 100 | 93 | 88 | 88 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 94 | 88 | 89 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(211)

Zaposlenost in produktivnost industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 9

Preglednica 9

Zaposlenost in produktivnost proizvajalcev Unije

Zaposlenost in produktivnost proizvajalcev Unije

2014

2015

2016

OPP

Število zaposlenih (ekvivalent polnega delovnega časa ali EPDČ)

1 048

1 033

1 015

977

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

99

99

97

97

93

93

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

100

93

88

88

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

94

94

88

88

89

89

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

Vir:

| (212) | Zaradi zmanjšanja proizvodnje se je zaposlenost v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Vendar je to zmanjšanje zaposlenosti za 17 % nižje od zmanjšanja proizvodnje v obravnavanem obdobju. To je vplivalo na produktivnost proizvajalcev Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 11 %. |
| --- | --- |

(212)

Zaradi zmanjšanja proizvodnje se je zaposlenost v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Vendar je to zmanjšanje zaposlenosti za 17 % nižje od zmanjšanja proizvodnje v obravnavanem obdobju. To je vplivalo na produktivnost proizvajalcev Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 11 %.

4.6.3   Mikroekonomski kazalniki

4.6.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (213) | Povprečne prodajne cene na enoto in proizvodni stroški vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 10


  Povprečne prodajne cene v Uniji in stroški na enoto | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena (v EUR) | 3 723 | 3 844 | 3 596 | 3 703 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 103 | 97 | 99 |
| Povprečni proizvodni stroški na tono (v EUR) | 3 539 | 3 719 | 3 549 | 3 802 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 105 | 100 | 107 |
| Vir: preverjeni podatki iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(213)

Povprečne prodajne cene na enoto in proizvodni stroški vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 10

Preglednica 10

Povprečne prodajne cene v Uniji in stroški na enoto

Povprečne prodajne cene v Uniji in stroški na enoto

2014

2015

2016

OPP

Povprečna prodajna cena (v EUR)

3 723

3 844

3 596

3 703

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

103

103

97

97

99

99

Povprečni proizvodni stroški na tono (v EUR)

3 539

3 719

3 549

3 802

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

105

105

100

100

107

107

Vir: preverjeni podatki iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (214) | Povprečna prodajna cena industrije Unije na tono za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 1 %, medtem ko so se njeni proizvodni stroški na tono v istem obdobju povečali za 7 %. |
| --- | --- |

(214)

Povprečna prodajna cena industrije Unije na tono za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 1 %, medtem ko so se njeni proizvodni stroški na tono v istem obdobju povečali za 7 %.

4.6.3.2   Stroški dela

| (215) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 11


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/EPDČ) | 26 187 | 26 509 | 26 383 | 25 348 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 101 | 97 |
| Vir: preverjeni podatki iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(215)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 11

Preglednica 11

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2014

2015

2016

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/EPDČ)

26 187

26 509

26 383

25 348

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

101

101

97

97

Vir: preverjeni podatki iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (216) | Povprečni stroški dela na zaposlenega v industriji Unije so se v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšali. |
| --- | --- |

(216)

Povprečni stroški dela na zaposlenega v industriji Unije so se v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšali.

4.6.3.3   Zaloge

| (217) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 12


  Zaloge | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 1 378 | 1 321 | 1 598 | 1 285 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 96 | 116 | 93 |
| Vir: preverjeni podatki iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(217)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 12

Preglednica 12

Zaloge

Zaloge

2014

2015

2016

OPP

Končne zaloge (v tonah)

1 378

1 321

1 598

1 285

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

96

96

116

116

93

93

Vir: preverjeni podatki iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (218) | Raven končnih zalog je v obravnavanem obdobju nihala. Skupaj se je v tem obdobju zmanjšala za 7 %. |
| --- | --- |

(218)

Raven končnih zalog je v obravnavanem obdobju nihala. Skupaj se je v tem obdobju zmanjšala za 7 %.

4.6.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (219) | Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je dobiček pred davkom pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(219)

Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je dobiček pred davkom pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

| (220) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 13


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2014 | 2015 | 2016 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | 5,1 | 5,5 | 1,4 | – 2,8 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 109 | 27 | – 55 |
| Denarni tok (v 1 000 EUR) | 3 306 | 6 758 | 2 085 | 612 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 204 | 63 | 19 |
| Naložbe (v 1 000 EUR) | 1 818 | 2 068 | 2 074 | 1 887 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 114 | 114 | 104 |
| Donosnost naložb (v %) | 256 | 254 | 78 | – 115 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 99 | 30 | – 45 |
| Vir: preverjeni podatki iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(220)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 13

Preglednica 13

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2014

2015

2016

OPP

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

5,1

5,5

1,4

– 2,8

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

109

109

27

27

– 55

– 55

Denarni tok (v 1 000 EUR)

3 306

6 758

2 085

612

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

204

204

63

63

19

19

Naložbe (v 1 000 EUR)

1 818

2 068

2 074

1 887

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

114

114

114

114

104

104

Donosnost naložb (v %)

256

254

78

– 115

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

99

99

30

30

– 45

– 45

Vir: preverjeni podatki iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (221) | Dobičkonosnost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšala, in sicer za 155 %. Čeprav se je med letoma 2014 in 2015 izboljšala za 9 %, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom toliko padla, da pomeni izgubo. |
| --- | --- |

(221)

Dobičkonosnost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšala, in sicer za 155 %. Čeprav se je med letoma 2014 in 2015 izboljšala za 9 %, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom toliko padla, da pomeni izgubo.

| (222) | Neto denarni tok, sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 81 %. Med letoma 2014 in 2015 se je podvojil, v letu 2016 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je močno zmanjšal. |
| --- | --- |

(222)

Neto denarni tok, sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 81 %. Med letoma 2014 in 2015 se je podvojil, v letu 2016 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je močno zmanjšal.

| (223) | V obravnavanem obdobju so se letne naložbe industrije Unije v podobni izdelek povečale za 4 %. |
| --- | --- |

(223)

V obravnavanem obdobju so se letne naložbe industrije Unije v podobni izdelek povečale za 4 %.

| (224) | Donosnost naložb industrije Unije, dobiček kot odstotek neto knjigovodske vrednosti sredstev, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 145 % in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom postala negativna. |
| --- | --- |

(224)

Donosnost naložb industrije Unije, dobiček kot odstotek neto knjigovodske vrednosti sredstev, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 145 % in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom postala negativna.

4.6.4   Sklep o položaju industrije Unije

| (225) | Preiskava je pokazala, da se je večina kazalnikov škode razvijala negativno ter da sta se gospodarski in finančni položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju poslabšala. |
| --- | --- |

(225)

Preiskava je pokazala, da se je večina kazalnikov škode razvijala negativno ter da sta se gospodarski in finančni položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju poslabšala.

| (226) | Zaradi veljavnih ukrepov je industrija Unije lahko ohranila raven cen in tržni delež na upadajočem trgu. |
| --- | --- |

(226)

Zaradi veljavnih ukrepov je industrija Unije lahko ohranila raven cen in tržni delež na upadajočem trgu.

| (227) | Obseg proizvodnje in prodaje industrije Unije je sledil enakemu negativnemu trendu kot potrošnja Unije. Vendar negativni trendi dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb niso povezani z zmanjšanjem potrošnje. Ti kazalniki so se na začetku obravnavanega obdobja po uvedbi ukrepov razvijali pozitivno, vendar so se začeli hitro slabšati zaradi znatnega zmanjšanja potrošnje in povečanja stroškov proizvodnje. Industrija Unije je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom začela ustvarjati izgubo. |
| --- | --- |

(227)

Obseg proizvodnje in prodaje industrije Unije je sledil enakemu negativnemu trendu kot potrošnja Unije. Vendar negativni trendi dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb niso povezani z zmanjšanjem potrošnje. Ti kazalniki so se na začetku obravnavanega obdobja po uvedbi ukrepov razvijali pozitivno, vendar so se začeli hitro slabšati zaradi znatnega zmanjšanja potrošnje in povečanja stroškov proizvodnje. Industrija Unije je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom začela ustvarjati izgubo.

| (228) | Hkrati se je v obravnavanem obdobju povečal uvoz iz tretjih držav, in sicer tako absolutno kot tudi glede na tržni delež, ter, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 194, v celoti nadomestil zmanjšanje uvoza iz LRK. Čeprav so bile povprečne cene uvoza iz tretjih držav nižje od cen industrije Unije, Komisija ni mogla ugotoviti, ali je ta uvoz povzročil škodo industriji Unije, saj nabor izdelkov ni bil znan. Vendar je povprečna cena na enoto iz tretjih držav še vedno veliko višja od cen, po katerih je uvoz iz LRK vstopil na trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato poslabšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije sovpada z nadaljnjo prisotnostjo dampinškega uvoza iz LRK v reprezentativnem obsegu na trgu Unije, ki še naprej nelojalno niža cene industrije Unije in tako še naprej povzroča nepravičen konkurenčni pritisk na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(228)

Hkrati se je v obravnavanem obdobju povečal uvoz iz tretjih držav, in sicer tako absolutno kot tudi glede na tržni delež, ter, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 194, v celoti nadomestil zmanjšanje uvoza iz LRK. Čeprav so bile povprečne cene uvoza iz tretjih držav nižje od cen industrije Unije, Komisija ni mogla ugotoviti, ali je ta uvoz povzročil škodo industriji Unije, saj nabor izdelkov ni bil znan. Vendar je povprečna cena na enoto iz tretjih držav še vedno veliko višja od cen, po katerih je uvoz iz LRK vstopil na trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato poslabšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije sovpada z nadaljnjo prisotnostjo dampinškega uvoza iz LRK v reprezentativnem obsegu na trgu Unije, ki še naprej nelojalno niža cene industrije Unije in tako še naprej povzroča nepravičen konkurenčni pritisk na industrijo Unije.

| (229) | Komisija je sklenila, da industrija Unije podlagi splošne ocene dejavnikov škode ni izboljšala svojega gospodarskega in finančnega položaja in ni okrevala po znatni škodi, ki jo je Komisija ugotovila v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(229)

Komisija je sklenila, da industrija Unije podlagi splošne ocene dejavnikov škode ni izboljšala svojega gospodarskega in finančnega položaja in ni okrevala po znatni škodi, ki jo je Komisija ugotovila v prvotni preiskavi.

4.7   Verjetnost nadaljevanja škode

Verjetnost nadaljevanja škode

| (230) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preverila, ali bi se v primeru izteka ukrepov proti LRK znatna škoda zaradi uvoza iz LRK nadaljevala. Preiskava je pokazala, da je uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom potekal po dampinških cenah (uvodna izjava 153) in da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga (uvodna izjava 169). |
| --- | --- |

(230)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preverila, ali bi se v primeru izteka ukrepov proti LRK znatna škoda zaradi uvoza iz LRK nadaljevala. Preiskava je pokazala, da je uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom potekal po dampinških cenah (uvodna izjava 153) in da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga (uvodna izjava 169).

| (231) | Da bi ugotovila verjetnost nadaljevanja škode v primeru razveljavitve ukrepov proti LRK, je Komisija analizirala (i) neizkoriščeno zmogljivost, ki je na voljo v LRK, (ii) privlačnost trga Unije in (iii) vpliv kitajskega uvoza na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(231)

Da bi ugotovila verjetnost nadaljevanja škode v primeru razveljavitve ukrepov proti LRK, je Komisija analizirala (i) neizkoriščeno zmogljivost, ki je na voljo v LRK, (ii) privlačnost trga Unije in (iii) vpliv kitajskega uvoza na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

(i)   Neizkoriščena zmogljivost v LRK

| (232) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 157 do 162, ima LRK znatne presežne zmogljivosti, ki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom močno presegajo celotno potrošnjo Unije. Poleg tega Komisija ni našla elementov, ki bi lahko nakazovali na večje povečanje domačega povpraševanja po izdelku, ki se pregleduje, v LRK ali na trgih drugih tretjih držav v bližnji prihodnosti. Komisija je zato sklenila, da domače povpraševanje v LRK ali na trgih drugih tretjih držav ne bi moglo absorbirati razpoložljive proste zmogljivosti v LRK. |
| --- | --- |

(232)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 157 do 162, ima LRK znatne presežne zmogljivosti, ki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom močno presegajo celotno potrošnjo Unije. Poleg tega Komisija ni našla elementov, ki bi lahko nakazovali na večje povečanje domačega povpraševanja po izdelku, ki se pregleduje, v LRK ali na trgih drugih tretjih držav v bližnji prihodnosti. Komisija je zato sklenila, da domače povpraševanje v LRK ali na trgih drugih tretjih držav ne bi moglo absorbirati razpoložljive proste zmogljivosti v LRK.

(ii)   Privlačnost trga Unije

| (233) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 165 do 167, je trg Unije privlačen za proizvajalce izvoznike iz LRK. Tržni delež uvoza iz LRK je v obdobju prvotne preiskave (2010–2011) znašal 13,4 %, kar kaže na možno raven uvoza iz LRK v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(233)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 165 do 167, je trg Unije privlačen za proizvajalce izvoznike iz LRK. Tržni delež uvoza iz LRK je v obdobju prvotne preiskave (2010–2011) znašal 13,4 %, kar kaže na možno raven uvoza iz LRK v primeru izteka ukrepov.

| (234) | Uvoz iz LRK, razen protidampinške dajatve, bi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 29,3 %. To kaže na verjetno raven cen uvoza iz LRK v primeru razveljavitve ukrepov. Zato je verjetno, da bi se cenovni pritisk na trgu Unije v primeru razveljavitve ukrepov povečal, s čimer bi industrija Unije utrpela nadaljnjo škodo. |
| --- | --- |

(234)

Uvoz iz LRK, razen protidampinške dajatve, bi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 29,3 %. To kaže na verjetno raven cen uvoza iz LRK v primeru razveljavitve ukrepov. Zato je verjetno, da bi se cenovni pritisk na trgu Unije v primeru razveljavitve ukrepov povečal, s čimer bi industrija Unije utrpela nadaljnjo škodo.

| (235) | Na podlagi navedenega bi proizvajalci izvozniki iz LRK ob odsotnosti ukrepov verjetno povečali svojo navzočnost na trgu Unije v smislu obsega in tržnega deleža, in sicer po dampinških cenah, ki bi znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(235)

Na podlagi navedenega bi proizvajalci izvozniki iz LRK ob odsotnosti ukrepov verjetno povečali svojo navzočnost na trgu Unije v smislu obsega in tržnega deleža, in sicer po dampinških cenah, ki bi znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.

(iii)   Vpliv na industrijo Unije

| (236) | Stalna prisotnost dampinškega uvoza iz LRK na trgu Unije in njena politika nizkih cen industriji Unije preprečujeta, da bi v celoti izkoristila obstoječe protidampinške ukrepe ter okrevala od preteklih škodljivih dampinških praks. Zaradi prisotnosti tega dampinškega uvoza industrija Unije višjih stroškov ne more upoštevati pri svojih prodajnih cenah, zaradi česar se je njena dobičkonosnost v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno poslabšala in se spremenila v izgubo. |
| --- | --- |

(236)

Stalna prisotnost dampinškega uvoza iz LRK na trgu Unije in njena politika nizkih cen industriji Unije preprečujeta, da bi v celoti izkoristila obstoječe protidampinške ukrepe ter okrevala od preteklih škodljivih dampinških praks. Zaradi prisotnosti tega dampinškega uvoza industrija Unije višjih stroškov ne more upoštevati pri svojih prodajnih cenah, zaradi česar se je njena dobičkonosnost v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno poslabšala in se spremenila v izgubo.

| (237) | Industrija Unije v primeru razveljavitve ukrepov ob uvozu iz LRK po nizkih cenah ne bi mogla ohraniti svojega obsega prodaje in tržnega deleža. Zelo verjetno je, da bi se tržni delež LRK v primeru izteka ukrepov hitro povečal. Zmanjšanje prodaje bi povzročilo še nižjo stopnjo izkoriščenosti in zvišanje povprečnih proizvodnih stroškov. To bi skupaj s povečanim pritiskom na cene privedlo do nadaljnjega poslabšanja že tako negotovega finančnega položaja industrije Unije, zaprtja proizvodnih obratov in navsezadnje ukinitve industrije. |
| --- | --- |

(237)

Industrija Unije v primeru razveljavitve ukrepov ob uvozu iz LRK po nizkih cenah ne bi mogla ohraniti svojega obsega prodaje in tržnega deleža. Zelo verjetno je, da bi se tržni delež LRK v primeru izteka ukrepov hitro povečal. Zmanjšanje prodaje bi povzročilo še nižjo stopnjo izkoriščenosti in zvišanje povprečnih proizvodnih stroškov. To bi skupaj s povečanim pritiskom na cene privedlo do nadaljnjega poslabšanja že tako negotovega finančnega položaja industrije Unije, zaprtja proizvodnih obratov in navsezadnje ukinitve industrije.

| (238) | Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov privedel do nadaljevanja škode zaradi uvoza iz LRK in da bi se že zdaj negotov položaj industrije Unije še dodatno poslabšal. |
| --- | --- |

(238)

Zato je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov privedel do nadaljevanja škode zaradi uvoza iz LRK in da bi se že zdaj negotov položaj industrije Unije še dodatno poslabšal.

4.8   Sklep

Sklep

| (239) | Razveljavitev ukrepov bi po vsej verjetnosti privedla do znatnega povečanja dampinškega uvoza iz LRK po cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Unije. Komisija je zato sklenila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja škode. |
| --- | --- |

(239)

Razveljavitev ukrepov bi po vsej verjetnosti privedla do znatnega povečanja dampinškega uvoza iz LRK po cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Unije. Komisija je zato sklenila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja škode.

4.9   Verjetnost ponovitve škode

Verjetnost ponovitve škode

| (240) | Komisija je ugotovila tudi, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti vodila k ponovitvi škode. Tudi če stalne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne bi bilo mogoče pripisati uvozu zadevnega izdelka, je Komisija ugotovila, da obstaja velika verjetnost ponovitve škode na podlagi nižjih izvoznih cen za tretje države (glej uvodno izjavo 165), znatne neizkoriščene zmogljivosti v LRK in privlačnosti trga EU (glej oddelek 4.7). |
| --- | --- |

(240)

Komisija je ugotovila tudi, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti vodila k ponovitvi škode. Tudi če stalne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne bi bilo mogoče pripisati uvozu zadevnega izdelka, je Komisija ugotovila, da obstaja velika verjetnost ponovitve škode na podlagi nižjih izvoznih cen za tretje države (glej uvodno izjavo 165), znatne neizkoriščene zmogljivosti v LRK in privlačnosti trga EU (glej oddelek 4.7).

5.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (241) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. |
| --- | --- |

(241)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote.

| (242) | Njena določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh raznovrstnih vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(242)

Njena določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh raznovrstnih vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

| (243) | Na podlagi tega je Komisija proučila, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode obstajajo prepričljivi razlogi za sklep, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(243)

Na podlagi tega je Komisija proučila, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode obstajajo prepričljivi razlogi za sklep, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije.

5.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (244) | Preiskava je pokazala, da bi se negotovi položaj industrije Unije v primeru razveljavitve ukrepov nadalje bistveno poslabšal. |
| --- | --- |

(244)

Preiskava je pokazala, da bi se negotovi položaj industrije Unije v primeru razveljavitve ukrepov nadalje bistveno poslabšal.

| (245) | Zato je Komisija sklenila, da bi nadaljevanje ukrepov proti LRK koristilo industriji Unije. |
| --- | --- |

(245)

Zato je Komisija sklenila, da bi nadaljevanje ukrepov proti LRK koristilo industriji Unije.

5.2   Interes uvoznikov in uporabnikov

Interes uvoznikov in uporabnikov

| (246) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 16 in 19, se ni javil noben uvoznik ali uporabnik, ki bi sodeloval v tej preiskavi. Tako kot v prejšnjih preiskavah, v katerih uvozniki in uporabniki niso sodelovali, je Komisija sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na uvoznike in uporabnike v Uniji. |
| --- | --- |

(246)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 16 in 19, se ni javil noben uvoznik ali uporabnik, ki bi sodeloval v tej preiskavi. Tako kot v prejšnjih preiskavah, v katerih uvozniki in uporabniki niso sodelovali, je Komisija sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na uvoznike in uporabnike v Uniji.

5.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (247) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da ni utemeljenih razlogov za sklep, da podaljšanje obstoječih protidampinških ukrepov na uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(247)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da ni utemeljenih razlogov za sklep, da podaljšanje obstoječih protidampinških ukrepov na uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK ni v interesu Unije.

6.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (248) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila predvidena ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. Na voljo jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe na to razkritje in zahtevale zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Komisija ni prejela nobenih pripomb, stališč ali zahtev za zaslišanje. |
| --- | --- |

(248)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila predvidena ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. Na voljo jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe na to razkritje in zahtevale zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Komisija ni prejela nobenih pripomb, stališč ali zahtev za zaslišanje.

| (249) | Iz navedenega sledi, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z dokončno uredbo, ohraniti. |
| --- | --- |

(249)

Iz navedenega sledi, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z dokončno uredbo, ohraniti.

| (250) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, ki so navedene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedeni pravni subjekti. Za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(250)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, ki so navedene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedeni pravni subjekti. Za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (251) | Zahtevke za uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj poslati Komisiji (79) skupaj z vsemi relevantnimi informacijami. Kakršno koli spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom v povezavi z na primer spremembo imena ali spremembo glede proizvodnih in prodajnih subjektov. Uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(251)

Zahtevke za uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj poslati Komisiji (79) skupaj z vsemi relevantnimi informacijami. Kakršno koli spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom v povezavi z na primer spremembo imena ali spremembo glede proizvodnih in prodajnih subjektov. Uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

79

| (252) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (80) je obrestna mera, kadar je treba povrniti znesek na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(252)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (80) je obrestna mera, kadar je treba povrniti znesek na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

80

Uradnega lista Evropske unije

| (253) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(253)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz aluminijastih folij debeline 0,007 mm ali več, vendar manj kot 0,021 mm, brez podlage, samo valjanih in ne dalje obdelanih, reliefnih ali ne, v lahkih zvitkih z maso največ 10 kg, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7607 11 11 in ex 7607 19 10 (oznaki TARIC 7607111110 in 7607191010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je prikazana v spodnji preglednici.

| Družba | Dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| CeDo (Shanghai) Ltd, Shanghai | 14,2 % | B299 |
| Ningbo Favored Commodity Co. Ltd, Yuyao City | 14,6 % | B301 |
| Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd, Ningbo | 15,6 % | B300 |
| Able Packaging Co. Ltd, Shanghai | 14,6 % | B302 |
| Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co. Ltd, Guangzhou | 14,6 % | B303 |
| Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co. Ltd, Yuyao City | 14,6 % | B304 |
| Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co. Ltd, Shanghai | 14,6 % | B305 |
| Weifang Quanxin Aluminium Foil Co. Ltd, Linqu | 14,6 % | B306 |
| Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd, Zhengzhou City | 14,6 % | B307 |
| Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co. Ltd, Zhouzhou City | 14,6 % | B308 |
| Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co. Ltd, Zibo | 14,6 % | B309 |
| Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co. Ltd, Yuyao | 14,6 % | B310 |
| Vse druge družbe | 35,6 % | B999 |

Družba

Dajatev

Dodatna oznaka TARIC

CeDo (Shanghai) Ltd, Shanghai

14,2 %

B299

Ningbo Favored Commodity Co. Ltd, Yuyao City

14,6 %

B301

Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd, Ningbo

15,6 %

B300

Able Packaging Co. Ltd, Shanghai

14,6 %

B302

Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co. Ltd, Guangzhou

14,6 %

B303

Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co. Ltd, Yuyao City

14,6 %

B304

Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co. Ltd, Shanghai

14,6 %

B305

Weifang Quanxin Aluminium Foil Co. Ltd, Linqu

14,6 %

B306

Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd, Zhengzhou City

14,6 %

B307

Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co. Ltd, Zhouzhou City

14,6 %

B308

Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co. Ltd, Zibo

14,6 %

B309

Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co. Ltd, Yuyao

14,6 %

B310

Vse druge družbe

35,6 %

B999

3.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Kadar kateri koli novi proizvajalec izvoznik iz Ljudske republike Kitajske Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:

| (a) | izdelka iz člena 1(1) v obdobju od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 ni izvažal v Unijo; |
| --- | --- |

(a)

izdelka iz člena 1(1) v obdobju od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 ni izvažal v Unijo;

| (b) | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni s to uredbo;

| (c) | je zadevni izdelek iz člena 1(1) dejansko izvažal v Unijo ali je po obdobju prvotne preiskave prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo, |
| --- | --- |

(c)

je zadevni izdelek iz člena 1(1) dejansko izvažal v Unijo ali je po obdobju prvotne preiskave prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo,

lahko Komisija spremeni člen 1(2), tako da na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec prvotne preiskave in za katere zato velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 14,6 %, doda novega proizvajalca izvoznika.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 217/2013 z dne 11. marca 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 69, 13.3.2013, str. 11).

2

(3)  
  UL C 188, 14.6.2017, str. 21.

3

(4)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 95, 13.3.2018, str. 8).

4

(5)  SWD(2017) 483 final/2.

5

(6)  Dokončna uredba, uvodna izjava 13, ki potrjuje uvodne izjave 27 do 53 Uredbe Komisije (EU) št. 833/2012 z dne 17. septembra 2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: prvotna uredba) (UL L 251, 18.9.2012, str. 29). Glej zlasti uvodno izjavo 31.

6

(7)  Šanghajske terminske borze (Shanghai Futures Exchanges; http://www.shfe.com.cn/en/).

7

(8)  Prvotna uredba, uvodna izjava 33.

8

(9)  Prav tam, uvodna izjava 34.

9

(10)  Poročilo – poglavje 2, str. 6–7.

10

(11)  Poročilo – poglavje 2, str. 10.

11

(12)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law, dostop 25. januarja 2019

12

(13)  Poročilo – poglavje 2, str. 20–21.

13

(14)  Poročilo – poglavje 3, str. 41, 73–74.

14

(15)  Poročilo – poglavje 6, str. 120–121.

15

(16)  Poročilo – poglavje 6, str. 122–135.

16

(17)  Poročilo – poglavje 7, str. 167–168.

17

(18)  Poročilo – poglavje 8, str. 169–170, 200–201.

18

(19)  Poročilo – poglavje 2, str. 15–16, poročilo – poglavje 4, str. 50, str. 84, poročilo – poglavje 5, str. 108–109.

19

(20)  Poročilo – poglavje 3, str. 22–24, in poglavje 5, str. 97–108.

20

(21)  Poročilo – poglavje 5, str. 104–109.

21

(22)  OECD (2019), „Merjenje izkrivljanja na mednarodnih trgih: vrednostna veriga aluminija“ („Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain“), OECD Trade Policy Papers, št. 218, OECD Publishing, Pariz, https://doi.org/10.1787/c82911ab-en.

22

(23)  Študija OECD, str. 29.

23

(24)  Avstralska protidampinška komisija, Aluminium Extrusions from China, Poročilo 248, str. 79 (13. julij 2015).

24

Aluminium Extrusions from China

(25)  Taube, M. (2017). Analysis of Market Distortions in the Chinese Non-Ferrous Metals Industry, Think!Desk, 24. april 2017, str. 51.

25

Analysis of Market Distortions in the Chinese Non-Ferrous Metals Industry

(26)  Glej na primer poročilo v zvezi s tem, da vladi province Shandong ni uspelo omejiti širitve zmogljivosti za aluminij: https://mp.weixin.qq.com/s?__biz=MzI2OTUyMzA0Nw==&mid=2247494318&idx=1&sn=9690ca50845c19f38eafff659516817a&chksm=eaddaba6ddaa22b071a5e2588aa787ed6f6a1a964ccae55c4d85c6f7ccbfcb5cedd3cdceac9d&scene=0&pass_ticket=JFplYZoDqNTFmOPYUGJbMwF0XlC1N3hAJ3EYPpsKx6rkt4fSeZ4TwIvB5BffX4du#rd (dostop 22. februarja 2019).

26

(27)  Poročilo – poglavje 15, str. 387–388.

27

(28)  Poročilo – poglavje 5, str. 100–101.

28

(29)  Poročilo – poglavje 2, str. 26.

29

(30)  Poročilo – poglavje 2, str. 31–32.

30

(31)  Glej https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU, dostop 25. januarja 2019.

31

(32)  Poročilo – poglavje 15, str. 388.

32

(33)  http://www.chalco.com.cn/chalcoen/rootfiles/2018/04/19/1524095189602052-1524095189604257.pdf, dostop 8. marca 2019

33

(34)  Poročilo – poglavje 4, str. 41–42, 83.

34

(35)  13. petletni načrt za gospodarski in socialni razvoj Ljudske republike Kitajske (2016–2020), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

35

(36)  Poročilo – poglavje 15, str. 377.

36

(37)  Poročilo – poglavje 12, str. 275–282, in poglavje 15, str. 378–382.

37

(38)  Poročilo – poglavje 12, str. 275–282.

38

(39)  Poročilo – poglavje 15, str. 378–382, 390.

39

(40)  Poročilo – poglavje 15, str. 384–385.

40

(41)  Poročilo – poglavje 15, str. 382–383.

41

(42)  Poročilo – poglavje 15, str. 385–386.

42

(43)  Poročilo – poglavje 15, str. 386.

43

(44)  Poročilo – poglavje 15, str. 377–387.

44

(45)  Poročilo – poglavje 15, str. 378 in 389; Študija OECD, str. 25–26.

45

(46)  Poročilo – poglavje 15, str. 390–391.

46

(47)  Poročilo – poglavje 15, str. 392–393.

47

(48)  Poročilo – poglavje 15, str. 393–394.

48

(49)  Poročilo – poglavje 15, str. 395–396.

49

(50)  O zagotavljanju električne energije po nižji ceni poročajo tudi drugi viri. Glej na primer: Članek v publikaciji Economic Information Daily:
  „Worrying over growth downturns, western region releasing preferential policies to support high energy consumption industries“ http://jjckb.xinhuanet.com/2012-07/24/content_389459.htm (dostop 22. februarja 2019), ki poroča, da so zahodne kitajske pokrajine, kot so Shaanxi, Ningxia, Qinghai in Gansu, še naprej zagotavljale poceni električno energijo, da bi pritegnile več naložb.

50

Članek v publikaciji Economic Information Daily:

(51)  Prav tam, str. 16, str. 30. Vendar pa kitajski organi posegajo tudi v zvezi z drugimi proizvodnimi sredstvi. Značilen primer je premog, v zvezi s katerim si vlada pridržuje pravico do upočasnjevanja povišanja cen. Glej: https://policycn.com/policy_ticker/coal-price-unlikely-to-jump-during-heating-season/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (dostop 22. februarja 2019).

51

(52)  Prav tam, str. 16–18.

52

(53)  Poročilo – poglavje 6, str. 138–149.

53

(54)  Poročilo – poglavje 9, str. 216.

54

(55)  Poročilo – poglavje 9, str. 213–215.

55

(56)  Poročilo – poglavje 9, str. 209–211.

56

(57)  Memorandum k sklepu o predhodni pozitivni ugotovitvi: Preiskava o izravnalni dajatvi za nekatere aluminijaste folije iz Ljudske republike Kitajske, ki jo je objavila mednarodna trgovinska uprava (Department of Commerce), 7. avgusta 2017, IX.E. str. 30, na voljo na https://enforcement.trade.gov/frn/summary/prc/2017-17113-1.pdf (zadnji dostop 11. marca 2019).

57

(58)  Poročilo – poglavje 13, str. 332–337.

58

(59)  Poročilo – poglavje 13, str. 336.

59

(60)  Poročilo – poglavje 13, str. 337–341.

60

(61)  Poročilo – poglavje 6, str. 114–117.

61

(62)  Poročilo – poglavje 6, str. 119.

62

(63)  Poročilo – poglavje 6, str. 120.

63

(64)  Poročilo – poglavje 6, str. 121–122, 126–128, 133–135.

64

(65)  Poročilo – poglavje 6, str. 121–122, 126–128, 133–135.

65

(66)  Poročilo – poglavje 15, str. 386.

66

(67)  Glej na primer članek v publikaciji China Economic Daily: Chinese Academy of Fiscal Sciences reports indicates SOEs are getting loans at rates 1.5 percent lower than private companies http://www.ce.cn/xwzx/gnsz/gdxw/201708/01/t20170801_24724804.shtml (dostop 22. februarja 2019).

67

(68)  Študija OECD, str. 21.

68

(69)  Če nobena država s podobno stopnjo razvoja ne proizvaja izdelka, ki se pregleduje, se lahko upošteva proizvodnja izdelka, ki je v isti splošni kategoriji in/ali sektorju kot izdelek, ki se pregleduje.

69

(70)  https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income, 25. januarja 2019

70

(71)  V kategoriji „osnovne kovine“ je aluminij uvrščen pod kodo C24.4.2.

71

(72)  Kode NACE so na voljo na: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html.

72

(73)  Stroški dela so na voljo na: http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088.

73

(74)  Sporočilo za javnost, v katerem so objavljene letne spremembe indeksa cen domačih proizvajalcev za proizvodni sektor, je na voljo na: http://www.turkstat.gov.tr/PreTabloArama.do?metod=search&araType=hb_x.

74

(75)  Sporočilo za javnost, v katerem so objavljene cene električne energije v Turčiji, je na voljo na: http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=27665.

75

(76)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2384 z dne 17. decembra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in zaključku postopka za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Brazilije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 332, 18.12.2015, str. 63, uvodna izjava 31).

76

(77)  Idem, uvodni izjavi 83 in 84.

77

(78)  US International Trade Commission, Aluminium Foil from China, Investigation Nos. 701-TA-570 and 731-TA-1346 (Final), april 2018, preglednica VII-4.

78

(79)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

79

(80)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

80

---

PRILOGA

Izjava, ki jo podpiše uradnik subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 1.3 v naslednji obliki:

| (1) | ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun; |
| --- | --- |

(1)

ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun;

| (2) | naslednja izjava:

  „Podpisani potrjujem, da je (količina) nekaterih aluminijastih folij v zvitkih, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta račun, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije na tem trgovinskem računu popolne in resnične.
  Datum in podpis“. |
| --- | --- |

(2)

naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) nekaterih aluminijastih folij v zvitkih, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta račun, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije na tem trgovinskem računu popolne in resnične.

Datum in podpis“.

---

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/98 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/98

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/916

z dne 4. junija 2019

o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila na podlagi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za koledarsko leto 2019

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 26(3) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijska sklada,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1306/2013 se rezerva, namenjena zagotovitvi dodatne podpore kmetijskemu sektorju v primeru večjih kriz, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, vzpostavi tako, da se na začetku vsakega leta uporabi znižanje neposrednih plačil z mehanizmom finančne discipline iz člena 26 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1306/2013 se rezerva, namenjena zagotovitvi dodatne podpore kmetijskemu sektorju v primeru večjih kriz, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, vzpostavi tako, da se na začetku vsakega leta uporabi znižanje neposrednih plačil z mehanizmom finančne discipline iz člena 26 navedene uredbe.

| (2) | V členu 26(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 je določeno, da se za zagotovitev upoštevanja letnih zgornjih mej iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2) za financiranje s trgom povezanih odhodkov in neposrednih plačil določi prilagoditvena stopnja za neposredna plačila, kadar napovedi za financiranje ukrepov v okviru navedene vmesne zgornje meje za posamezno proračunsko leto kažejo, da bodo veljavne letne zgornje meje presežene. |
| --- | --- |

(2)

V členu 26(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 je določeno, da se za zagotovitev upoštevanja letnih zgornjih mej iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2) za financiranje s trgom povezanih odhodkov in neposrednih plačil določi prilagoditvena stopnja za neposredna plačila, kadar napovedi za financiranje ukrepov v okviru navedene vmesne zgornje meje za posamezno proračunsko leto kažejo, da bodo veljavne letne zgornje meje presežene.

| (3) | Znesek rezerve za krize v kmetijskem sektorju, ki je vključena v predlog proračuna Komisije za leto 2020, znaša 478 milijonov EUR v tekočih cenah. Za pokritje tega zneska je treba za neposredna plačila na podlagi shem podpore iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) za koledarsko leto 2019 uporabljati mehanizem finančne discipline. |
| --- | --- |

(3)

Znesek rezerve za krize v kmetijskem sektorju, ki je vključena v predlog proračuna Komisije za leto 2020, znaša 478 milijonov EUR v tekočih cenah. Za pokritje tega zneska je treba za neposredna plačila na podlagi shem podpore iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) za koledarsko leto 2019 uporabljati mehanizem finančne discipline.

| (4) | Napovedi za neposredna plačila in s trgom povezane odhodke iz predloga proračuna Komisije za leto 2020 kažejo, da ni potrebe po nadaljnji finančni disciplini. |
| --- | --- |

(4)

Napovedi za neposredna plačila in s trgom povezane odhodke iz predloga proračuna Komisije za leto 2020 kažejo, da ni potrebe po nadaljnji finančni disciplini.

| (5) | V skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 bi se morala prilagoditvena stopnja določiti do 30. junija v koledarskem letu, za katero se ta prilagoditvena stopnja uporablja. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 bi se morala prilagoditvena stopnja določiti do 30. junija v koledarskem letu, za katero se ta prilagoditvena stopnja uporablja.

| (6) | Praviloma kmetje, ki vložijo vlogo za pomoč za neposredna plačila za eno koledarsko leto (N), plačilo prejmejo v predpisanem plačilnem obdobju znotraj proračunskega leta (N + 1). Vendar lahko države članice izvedejo plačila kmetom po preteku tega plačilnega obdobja znotraj določenih časovnih omejitev. Takšna pozna plačila se lahko izvedejo v naslednjem proračunskem letu. Pri uporabi finančne discipline za dano koledarsko leto se prilagoditvena stopnja ne bi smela uporabljati pri plačilih, za katera so bile vloge za pomoč vložene v koledarskih letih, za katera se finančna disciplina ne uporablja. Zato je za zagotovitev enakega obravnavanja kmetov primerno določiti, da se prilagoditvena stopnja uporablja samo za plačila, za katera so bile vloge za pomoč vložene v koledarskem letu, za katero se finančna disciplina uporablja, ne glede na to, kdaj se plačilo kmetom izvede. |
| --- | --- |

(6)

Praviloma kmetje, ki vložijo vlogo za pomoč za neposredna plačila za eno koledarsko leto (N), plačilo prejmejo v predpisanem plačilnem obdobju znotraj proračunskega leta (N + 1). Vendar lahko države članice izvedejo plačila kmetom po preteku tega plačilnega obdobja znotraj določenih časovnih omejitev. Takšna pozna plačila se lahko izvedejo v naslednjem proračunskem letu. Pri uporabi finančne discipline za dano koledarsko leto se prilagoditvena stopnja ne bi smela uporabljati pri plačilih, za katera so bile vloge za pomoč vložene v koledarskih letih, za katera se finančna disciplina ne uporablja. Zato je za zagotovitev enakega obravnavanja kmetov primerno določiti, da se prilagoditvena stopnja uporablja samo za plačila, za katera so bile vloge za pomoč vložene v koledarskem letu, za katero se finančna disciplina uporablja, ne glede na to, kdaj se plačilo kmetom izvede.

| (7) | V členu 8(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je določeno, da se prilagoditvena stopnja za neposredna plačila, določena v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 1306/2013, uporablja samo za neposredna plačila, višja od 2 000 EUR, ki se odobrijo kmetom v ustreznem koledarskem letu. Poleg tega je v členu 8(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 določeno tudi, da se zaradi postopnega uvajanja neposrednih plačil prilagoditvena stopnja za Hrvaško uporablja šele od 1. januarja 2022. Prilagoditvena stopnja, ki se določi v tej uredbi, se zato ne bi smela uporabljati za plačila kmetom v navedeni državi članici – |
| --- | --- |

(7)

V členu 8(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je določeno, da se prilagoditvena stopnja za neposredna plačila, določena v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 1306/2013, uporablja samo za neposredna plačila, višja od 2 000 EUR, ki se odobrijo kmetom v ustreznem koledarskem letu. Poleg tega je v členu 8(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 določeno tudi, da se zaradi postopnega uvajanja neposrednih plačil prilagoditvena stopnja za Hrvaško uporablja šele od 1. januarja 2022. Prilagoditvena stopnja, ki se določi v tej uredbi, se zato ne bi smela uporabljati za plačila kmetom v navedeni državi članici –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za določitev prilagoditvene stopnje v skladu s členoma 25 in 26 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se zneski neposrednih plačil na podlagi shem podpore iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, ki presegajo 2 000 EUR in se odobrijo kmetom na podlagi vloge za pomoč, vložene za koledarsko leto 2019, znižajo za prilagoditveno stopnjo 1,441101 %.

2.   Znižanje iz odstavka 1 se na Hrvaškem ne uporablja.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

1

(2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

3

---

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/100

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/917

z dne 4. junija 2019

o določitvi tehničnih specifikacij, ukrepov in drugih zahtev, potrebnih za sistem medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti v skladu s členom 25 Uredbe (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o postopkih v primeru insolventnosti (1) in zlasti člena 25(2)(a) do (f) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za vzpostavitev sistema medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti je treba opredeliti in sprejeti tehnične specifikacije, ukrepe ter druge zahteve, ki zagotavljajo enotne pogoje za izvajanje sistema. |
| --- | --- |

(1)

Za vzpostavitev sistema medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti je treba opredeliti in sprejeti tehnične specifikacije, ukrepe ter druge zahteve, ki zagotavljajo enotne pogoje za izvajanje sistema.

| (2) | Tehnične specifikacije, ukrepi in druge zahteve iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za postopke v primeru insolventnosti – |
| --- | --- |

(2)

Tehnične specifikacije, ukrepi in druge zahteve iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za postopke v primeru insolventnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tehnične specifikacije, ukrepi in druge zahteve, ki zagotavljajo enotne pogoje za izvajanje sistema medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti iz člena 25(2)(a) do (f) Uredbe (EU) 2015/848, so določeni v Prilogi.

Registri insolventnosti morajo biti medsebojno povezani v skladu s temi tehničnimi specifikacijami, ukrepi in drugimi zahtevami do 30. junija 2021.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 4. junija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 141, 5.6.2015, str. 19.

1

---

PRILOGA

DOLOČITEV TEHNIČNIH SPECIFIKACIJ, UKREPOV IN DRUGIH ZAHTEV IZ ČLENA 1

1.   Predmet urejanja

Sistem za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti je decentraliziran sistem, ki povezuje nacionalne registre in evropski portal e-pravosodje. Sistem za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti deluje kot osrednja storitev iskanja, ki zagotavlja vse obvezne informacije o insolventnosti, določene z Uredbo (EU) 2015/848, in vse druge informacije ali dokumente, vključene v nacionalne registre.

2.   Opredelitev pojmov

| (a) | „HyperText Transport Protocol Secure“ ali „HTTPS“ pomeni kanale za šifrirano komunikacijo in varno povezavo; |
| --- | --- |

(a)

„HyperText Transport Protocol Secure“ ali „HTTPS“ pomeni kanale za šifrirano komunikacijo in varno povezavo;

| (b) | „vpis o insolventnosti“ pomeni sklop informacij o postopku v primeru insolventnosti enega dolžnika, kakor so navedene v členu 24 Uredbe (EU) 2015/848, ki mora biti objavljen v nacionalnih elektronskih registrih insolventnosti in biti na voljo prek osrednje javne točke elektronskega dostopa (evropskega portala e-pravosodje), kakor je določeno v členu 25 Uredbe (EU) 2015/848; |
| --- | --- |

(b)

„vpis o insolventnosti“ pomeni sklop informacij o postopku v primeru insolventnosti enega dolžnika, kakor so navedene v členu 24 Uredbe (EU) 2015/848, ki mora biti objavljen v nacionalnih elektronskih registrih insolventnosti in biti na voljo prek osrednje javne točke elektronskega dostopa (evropskega portala e-pravosodje), kakor je določeno v členu 25 Uredbe (EU) 2015/848;

| (c) | „register insolventnosti države članice, ki je končna točka“ pomeni vir informacij iz vpisa o insolventnosti; portal e-pravosodje izvede poizvedbo v registru insolventnosti države članice, ki je končna točka, kot lastniku teh podatkov, ta pa zagotovi zahtevane podatke; |
| --- | --- |

(c)

„register insolventnosti države članice, ki je končna točka“ pomeni vir informacij iz vpisa o insolventnosti; portal e-pravosodje izvede poizvedbo v registru insolventnosti države članice, ki je končna točka, kot lastniku teh podatkov, ta pa zagotovi zahtevane podatke;

| (d) | „nacionalna registracijska številka“ pomeni registracijsko številko, pod katero je pravni subjekt registriran v poslovnem ali primerljivem registru oziroma enotno matično številko občana ali podobno številko za posameznike; |
| --- | --- |

(d)

„nacionalna registracijska številka“ pomeni registracijsko številko, pod katero je pravni subjekt registriran v poslovnem ali primerljivem registru oziroma enotno matično številko občana ali podobno številko za posameznike;

| (e) | „nezatajljivost porekla“ pomeni ukrepe za zagotavljanje dokazov o celovitosti in dokazov o poreklu podatkov z metodami, kot so digitalno certificiranje, infrastruktura javnih ključev ter digitalni podpisi; |
| --- | --- |

(e)

„nezatajljivost porekla“ pomeni ukrepe za zagotavljanje dokazov o celovitosti in dokazov o poreklu podatkov z metodami, kot so digitalno certificiranje, infrastruktura javnih ključev ter digitalni podpisi;

| (f) | „nezatajljivost prejema“ pomeni ukrepe za zagotavljanje dokazov o prejemu podatkov s strani predvidenega prejemnika podatkov subjektu izvora podatkov z metodami, kot so digitalno certificiranje, infrastruktura javnih ključev ter digitalni podpisi; |
| --- | --- |

(f)

„nezatajljivost prejema“ pomeni ukrepe za zagotavljanje dokazov o prejemu podatkov s strani predvidenega prejemnika podatkov subjektu izvora podatkov z metodami, kot so digitalno certificiranje, infrastruktura javnih ključev ter digitalni podpisi;

| (g) | „platforma“ pomeni osrednji sistem za iskanje, ki je del portala e-pravosodje; |
| --- | --- |

(g)

„platforma“ pomeni osrednji sistem za iskanje, ki je del portala e-pravosodje;

| (h) | „registri“ pomenijo registre insolventnosti, kakor je določeno v členu 24 Uredbe (EU) 2015/848; |
| --- | --- |

(h)

„registri“ pomenijo registre insolventnosti, kakor je določeno v členu 24 Uredbe (EU) 2015/848;

| (i) | „protokol SOAP“ (Simple Object Access Protocol) pomeni, v skladu s standardi Konzorcija za svetovni splet, specifikacijo protokola sporočanja za izmenjavo strukturiranih informacij pri izvajanju spletnih storitev v računalniških omrežjih; |
| --- | --- |

(i)

„protokol SOAP“ (Simple Object Access Protocol) pomeni, v skladu s standardi Konzorcija za svetovni splet, specifikacijo protokola sporočanja za izmenjavo strukturiranih informacij pri izvajanju spletnih storitev v računalniških omrežjih;

| (j) | „spletna storitev“ pomeni sistem programske opreme, zasnovan za podpiranje interoperabilne interakcije med strojno opremo znotraj mreže; ima vmesnik, opisan v obliki, primerni za strojno obdelavo. |
| --- | --- |

(j)

„spletna storitev“ pomeni sistem programske opreme, zasnovan za podpiranje interoperabilne interakcije med strojno opremo znotraj mreže; ima vmesnik, opisan v obliki, primerni za strojno obdelavo.

3.   Načini komunikacije

3.1   Sistem za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti za povezovanje registrov uporablja metode elektronske komunikacije, ki temeljijo na storitvah, kot so spletne storitve ali druge infrastrukture za digitalne storitve za večkratno uporabo.

3.2   Komunikacija med portalom e-pravosodje in platformo ter med registrom insolventnosti države članice, ki je končna točka, in platformo je komunikacija ena na ena. Komunikacija med platformo in registri je lahko komunikacija ena na ena ali komunikacija ena z večimi.

4.   Komunikacijski protokoli

4.1   Za komunikacijo med portalom, platformo, registri in neobveznimi točkami dostopa se uporabljajo varni internetni protokoli, kot je HTTPS.

4.2   Za prenos strukturiranih podatkov in metapodatkov se uporabljajo standardni komunikacijski protokoli, kot je protokol SOAP.

5.   Varnostni standardi

Za komunikacijo in razširjanje informacij prek sistema za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti tehnični ukrepi za zagotavljanje minimalnih varnostnih standardov informacijske tehnologije vključujejo naslednje:

| (a) | ukrepe za zagotavljanje zaupnosti informacij, tudi prek varnih kanalov (HTTPS); |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za zagotavljanje zaupnosti informacij, tudi prek varnih kanalov (HTTPS);

| (b) | ukrepe za zagotavljanje celovitosti podatkov ob izmenjavi; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za zagotavljanje celovitosti podatkov ob izmenjavi;

| (c) | ukrepe za zagotavljanje nezatajljivosti porekla pošiljatelja informacij znotraj sistema za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti in nezatajljivosti prejema informacij; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zagotavljanje nezatajljivosti porekla pošiljatelja informacij znotraj sistema za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti in nezatajljivosti prejema informacij;

| (d) | ukrepe za zagotavljanje beleženja varnostnih dogodkov v skladu s priznanimi mednarodnimi priporočili za varnostne standarde informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za zagotavljanje beleženja varnostnih dogodkov v skladu s priznanimi mednarodnimi priporočili za varnostne standarde informacijske tehnologije;

| (e) | ukrepe za zagotavljanje avtentikacije in avtorizacije vseh registriranih uporabnikov ter ukrepe za preverjanje identitete sistemov, povezanih s portalom, platformo ali registri znotraj sistema za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe za zagotavljanje avtentikacije in avtorizacije vseh registriranih uporabnikov ter ukrepe za preverjanje identitete sistemov, povezanih s portalom, platformo ali registri znotraj sistema za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti;

| (f) | ukrepe za zaščito pred avtomatiziranimi iskanji, kot je uporaba modula CAPTCHA, in kopiranjem registrov, na primer omejitev rezultatov, ki jih vrne vsak register, na določeno maksimalno število. |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za zaščito pred avtomatiziranimi iskanji, kot je uporaba modula CAPTCHA, in kopiranjem registrov, na primer omejitev rezultatov, ki jih vrne vsak register, na določeno maksimalno število.

6.   Podatki, ki se izmenjujejo med registri in sistemom za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti

6.1   Skupen niz informacij z enako strukturo in vrstami za vse registre v državah članicah se imenuje „osnovni vpis o insolventnosti“.

Vsaka država članica ima možnost razširiti osnovni vpis o insolventnosti s specifičnimi informacijami. Podatki iz vpisa o insolventnosti se modelirajo na podlagi določene specifikacije vmesnika.

6.2   Izmenjava informacij vključuje tudi sporočila, potrebna za potrditev prejema ter za beleženje in poročanje.

7.   Struktura standardnega formata za sporočila

Izmenjava informacij med registri, platformo in portalom temelji na standardnih metodah strukturiranja podatkov in je izražena v standardnem formatu za sporočila, kot je XML.

8.   Podatki za platformo

8.1   V skladu z zahtevami po interoperabilnosti so storitve, ki jih omogoča vsak register, poenotene in uporabljajo isti vmesnik, tako da mora aplikacija, ki poizveduje, kot je portal e-pravosodje, komunicirati z eno samo vrsto vmesnika, ki prikazuje enoten niz podatkovnih elementov. Ta pristop zahteva, da države članice uskladijo svojo notranjo strukturo podatkov, tako da ustreza specifikacijam vmesnikov, ki jih določi Komisija.

8.2   Za izvajanje funkcij platforme se zagotovijo naslednje vrste podatkov:

| (a) | podatki, ki omogočajo identifikacijo sistemov, ki so povezani s platformo; ti podatki so lahko naslovi URL, ki identificirajo vsak sistem v sistemu za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti; |
| --- | --- |

(a)

podatki, ki omogočajo identifikacijo sistemov, ki so povezani s platformo; ti podatki so lahko naslovi URL, ki identificirajo vsak sistem v sistemu za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti;

| (b) | vsi drugi operativni podatki, ki so potrebni, da lahko platforma zagotavlja pravilno in učinkovito delovanje storitve iskanja in interoperabilnosti registrov; ti podatki lahko vključujejo sezname kod, referenčne podatke, glosarje in prevode navedenih metapodatkov kot tudi podatke o beleženju in poročanju. |
| --- | --- |

(b)

vsi drugi operativni podatki, ki so potrebni, da lahko platforma zagotavlja pravilno in učinkovito delovanje storitve iskanja in interoperabilnosti registrov; ti podatki lahko vključujejo sezname kod, referenčne podatke, glosarje in prevode navedenih metapodatkov kot tudi podatke o beleženju in poročanju.

8.3   Podatki in metapodatki, ki jih upravlja platforma, se obdelujejo in shranjujejo v skladu z varnostnimi standardi, opisanimi v oddelku 5 te priloge.

9.   Načini delovanja sistema in storitev informacijske tehnologije, ki jih omogoča platforma

9.1   Za razširjanje in izmenjavo informacij sistem temelji na naslednjem tehničnem načinu delovanja:

| (a) | za posredovanje sporočil v ustrezni jezikovni različici platforma zagotovi referenčne podatke, kot so seznami kod, kontrolirani slovarji in glosarji; |
| --- | --- |

(a)

za posredovanje sporočil v ustrezni jezikovni različici platforma zagotovi referenčne podatke, kot so seznami kod, kontrolirani slovarji in glosarji;

| (b) | izrazi iz slovarjev in glosarjev se, kadar je to ustrezno, prevedejo v uradne jezike EU; kadar je mogoče, se uporabljajo priznani standardi in standardizirana sporočila. |
| --- | --- |

(b)

izrazi iz slovarjev in glosarjev se, kadar je to ustrezno, prevedejo v uradne jezike EU; kadar je mogoče, se uporabljajo priznani standardi in standardizirana sporočila.

9.2   Komisija bo z državami članicami delila podrobnosti o tehničnem načinu delovanja in izvajanju storitev informacijske tehnologije, ki jih omogoča platforma.

10.   Iskalni kriteriji

10.1   Pri iskanju prek sistema za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti je treba izbrati vsaj eno državo.

10.2   Portal zagotovi naslednja usklajena merila za iskanje:

| (a) | ime, |
| --- | --- |

(a)

ime,

| (b) | nacionalno registracijsko številko. |
| --- | --- |

(b)

nacionalno registracijsko številko.

Ti dve merili se lahko uporabita ločeno ali skupaj.

10.3   Na portalu so lahko na voljo dodatna iskalna merila.

11.   Načini plačila

11.1   Za dokumente in podatke, za katere države članice zaračunavajo pristojbine in ki so na voljo na evropskem portalu e-pravosodje prek sistema za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti, sistem uporabnikom omogoča plačilo prek spleta s splošno razširjenimi načini plačila, kot so kreditne in plačilne kartice.

11.2.   Sistem lahko omogoča tudi druge vrste spletnih plačil, kot so bančna nakazila ali virtualne denarnice (depozit).

12.   Razpoložljivost storitev

12.1   Časovni okvir storitve je 24 ur na dan, 7 dni v tednu, pri čemer je stopnja razpoložljivosti sistema vsaj 98 %, brez načrtovanega vzdrževanja.

12.2   Države članice obvestijo Komisijo o vzdrževanju, kot sledi:

| (a) | pet delovnih dni vnaprej za vzdrževalna dela, ki lahko povzročijo nedostopnost do 4 ure; |
| --- | --- |
| (b) | 10 delovnih dni vnaprej za vzdrževalna dela, ki lahko povzročijo nedostopnost do 12 ur; |
| (c) | 30 delovnih dni vnaprej za vzdrževanje infrastrukture računalniške sobe, ki lahko povzroči nedostopnost do šest dni na leto. |

(a)

pet delovnih dni vnaprej za vzdrževalna dela, ki lahko povzročijo nedostopnost do 4 ure;

(b)

10 delovnih dni vnaprej za vzdrževalna dela, ki lahko povzročijo nedostopnost do 12 ur;

(c)

30 delovnih dni vnaprej za vzdrževanje infrastrukture računalniške sobe, ki lahko povzroči nedostopnost do šest dni na leto.

Kolikor je mogoče, se vzdrževalna dela načrtujejo zunaj delovnega časa (19.00–8.00 po srednjeevropskem času).

12.3   Če imajo države članice določen časovni okvir tedenskega vzdrževanja, Komisiji sporočijo uro in dan v tednu, na katerega je načrtovano tedensko vzdrževanje. Brez poseganja v obveznosti iz točk (a) do (c) odstavka 12.2 državam članicam, kadar so sistemi držav članic nedostopni med tako določenim časovnim okvirom, o tem ni treba Komisije obvestiti za vsak posamezen primer.

12.4   V primeru nepričakovane tehnične okvare sistemov držav članic, države članice Komisijo nemudoma obvestijo o nedostopnosti sistema in, če je znano, o predvideni ponovni dostopnosti storitve.

12.5   V primeru kakršne koli spremembe, ki bi lahko vplivala na povezavo z osrednjo platformo, država članica o tem vnaprej obvesti Komisijo, takoj ko so na voljo zadostne tehnične podrobnosti v zvezi s spremembo.

12.6   V primeru nepričakovanega izpada osrednje platforme ali portala, Komisija nemudoma obvesti države članice o nedostopnosti portala ali platforme in, če je znano, o predvideni ponovni dostopnosti storitve.

13.   Pravila o prepisu in prečrkovanju

Vsaka država članica pri izvajanju podpira nacionalne standarde za prepis, pretvorbo v latinico in prečrkovanje v zvezi z uporabo posebnih znakov, vnosom iskanja in vrnjenimi rezultati.

---

SKLEPI

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/104 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/104

---

SKLEP (EU, Euratom) 2019/918 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

z dne 29. maja 2019

o imenovanju sodnikov Splošnega sodišča

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 254 ter 255 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mandati 23 sodnikov Splošnega sodišča se iztečejo 31. avgusta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Mandati 23 sodnikov Splošnega sodišča se iztečejo 31. avgusta 2019.

| (2) | Med drugim je v členu 48 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, kakor je bil spremenjen z Uredbo (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta (1), določeno, da ima Splošno sodišče od 1. septembra 2019 dva sodnika na državo članico. V točki (c) člena 2 navedene uredbe je določeno, da se mandat petih od devetih dodatnih sodnikov, ki so imenovani s 1. septembrom 2019, izteče 31. avgusta 2025. |
| --- | --- |

(2)

Med drugim je v členu 48 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, kakor je bil spremenjen z Uredbo (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta (1), določeno, da ima Splošno sodišče od 1. septembra 2019 dva sodnika na državo članico. V točki (c) člena 2 navedene uredbe je določeno, da se mandat petih od devetih dodatnih sodnikov, ki so imenovani s 1. septembrom 2019, izteče 31. avgusta 2025.

| (3) | Zato bi bilo treba izvesti imenovanja na ta mesta za obdobje od 1. septembra 2019 do 31. avgusta 2025. |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba izvesti imenovanja na ta mesta za obdobje od 1. septembra 2019 do 31. avgusta 2025.

| (4) | Predlagano je bilo, da se obnovijo mandati Eugèna BUTTIGIEGA, Anthonyja COLLINSA, Ramone FRENDO, Colma MAC EOCHAIDHA, Jana PASSERJA in Vesne TOMLJENOVIĆ. |
| --- | --- |

(4)

Predlagano je bilo, da se obnovijo mandati Eugèna BUTTIGIEGA, Anthonyja COLLINSA, Ramone FRENDO, Colma MAC EOCHAIDHA, Jana PASSERJA in Vesne TOMLJENOVIĆ.

| (5) | Za prvi mandat sodnika Splošnega sodišča so bili predlagani Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL, Johannes LAITENBERGER, Gabriele STEINFATT, José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES, Miguel SAMPOL PUCURULL, Tamara PERIŠIN in Rimvydas NORKUS, pri čemer slednji nadomesti sodnika, ki ga je predlagala Republika Litva v okviru delne zamenjave v sestavi Spošnega sodišča iz leta 2013, Egidijusa BIELIŪNASA. |
| --- | --- |

(5)

Za prvi mandat sodnika Splošnega sodišča so bili predlagani Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL, Johannes LAITENBERGER, Gabriele STEINFATT, José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES, Miguel SAMPOL PUCURULL, Tamara PERIŠIN in Rimvydas NORKUS, pri čemer slednji nadomesti sodnika, ki ga je predlagala Republika Litva v okviru delne zamenjave v sestavi Spošnega sodišča iz leta 2013, Egidijusa BIELIŪNASA.

| (6) | Navedene kandidate bi bilo treba imenovati za prvi mandat sodnika Splošnega sodišča zaradi zamenjave Alfreda DITTRICHA, Ignacia ULLOA RUBIA, Leopolda CALVO-SOTELO IBÁÑEZ-MARTÍNA in Egidijusa BIELIŪNASA, ter za ta dodatna mesta iz točke (c) člena 2 Uredbe (EU, Euratom) 2015/2422. |
| --- | --- |

(6)

Navedene kandidate bi bilo treba imenovati za prvi mandat sodnika Splošnega sodišča zaradi zamenjave Alfreda DITTRICHA, Ignacia ULLOA RUBIA, Leopolda CALVO-SOTELO IBÁÑEZ-MARTÍNA in Egidijusa BIELIŪNASA, ter za ta dodatna mesta iz točke (c) člena 2 Uredbe (EU, Euratom) 2015/2422.

| (7) | V točki (c) člena 2 Uredbe (EU, Euratom) 2015/2422 je poleg tega določeno, da se mandat štirih od devetih dodatnih sodnikov, ki so imenovani s 1. septembrom 2019, izteče 31. avgusta 2022. |
| --- | --- |

(7)

V točki (c) člena 2 Uredbe (EU, Euratom) 2015/2422 je poleg tega določeno, da se mandat štirih od devetih dodatnih sodnikov, ki so imenovani s 1. septembrom 2019, izteče 31. avgusta 2022.

| (8) | Za sodnika Splošnega sodišča je bil predlagan Iko NÕMM. |
| --- | --- |

(8)

Za sodnika Splošnega sodišča je bil predlagan Iko NÕMM.

| (9) | Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Eugèna BUTTIGIEGA, Anthonyja COLLINSA, Ramone FRENDO, Johannesa LAITENBERGERJA, Colma MAC EOCHAIDHA, Joséja MARTÍNA Y PÉREZA DE NANCLARESA, Ike NÕMMA, Rimvydasa NORKUSA, Jana PASSERJA, Tamare PERIŠIN, Miguela SAMPOLA PUCURULLA, Petre ŠKVAŘILOVÁ-PELZL, Gabriele STEINFATT in Vesne TOMLJENOVIĆ za opravljanje nalog sodnika Splošnega sodišča – |
| --- | --- |

(9)

Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Eugèna BUTTIGIEGA, Anthonyja COLLINSA, Ramone FRENDO, Johannesa LAITENBERGERJA, Colma MAC EOCHAIDHA, Joséja MARTÍNA Y PÉREZA DE NANCLARESA, Ike NÕMMA, Rimvydasa NORKUSA, Jana PASSERJA, Tamare PERIŠIN, Miguela SAMPOLA PUCURULLA, Petre ŠKVAŘILOVÁ-PELZL, Gabriele STEINFATT in Vesne TOMLJENOVIĆ za opravljanje nalog sodnika Splošnega sodišča –

SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Za obdobje od 1. septembra 2019 do 31. avgusta 2025 se za sodnike Splošnega sodišča imenujejo:

| — | Eugène BUTTIGIEG, |
| --- | --- |

—

Eugène BUTTIGIEG,

| — | Anthony COLLINS, |
| --- | --- |

—

Anthony COLLINS,

| — | Ramona FRENDO, |
| --- | --- |

—

Ramona FRENDO,

| — | Johannes LAITENBERGER, |
| --- | --- |

—

Johannes LAITENBERGER,

| — | Colm MAC EOCHAIDH, |
| --- | --- |

—

Colm MAC EOCHAIDH,

| — | José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES, |
| --- | --- |

—

José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES,

| — | Rimvydas NORKUS, |
| --- | --- |

—

Rimvydas NORKUS,

| — | Jan PASSER, |
| --- | --- |

—

Jan PASSER,

| — | Tamara PERIŠIN, |
| --- | --- |

—

Tamara PERIŠIN,

| — | Miguel SAMPOL PUCURULL, |
| --- | --- |

—

Miguel SAMPOL PUCURULL,

| — | Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL, |
| --- | --- |

—

Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL,

| — | Gabriele STEINFATT, |
| --- | --- |

—

Gabriele STEINFATT,

| — | Vesna TOMLJENOVIĆ. |
| --- | --- |

—

Vesna TOMLJENOVIĆ.

2.   Iko NÕMM se imenuje za sodnika Splošnega sodišča za obdobje od 1. septembra 2019 do 31. avgusta 2022.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. maja 2019

Predsednik

L. ODOBESCU

---

(1)  Uredba (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (UL L 341, 24.12.2015, str. 14).

1

---

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/106

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/919

z dne 4. junija 2019

o harmoniziranih standardih za plovila za rekreacijo in osebna plovila, pripravljenih v podporo Direktivi 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 14 Direktive 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) se domneva, da so izdelki, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, skladni z zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli, iz člena 4(1) Direktive 2013/53/EU in Priloge I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 14 Direktive 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) se domneva, da so izdelki, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, skladni z zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli, iz člena 4(1) Direktive 2013/53/EU in Priloge I k navedeni direktivi.

| (2) | Komisija je z Izvedbenim sklepom Komisije C(2015) 8736 (3) od CEN/Cenelec zahtevala pripravo, revizijo in dokončanje harmoniziranih standardov v podporo Direktivi 2013/53/EU, da bi se obravnavale strožje bistvene zahteve iz člena 4(1) Direktive 2013/53/EU in Priloge I k navedeni direktivi v primerjavi z razveljavljeno Direktivo 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z Izvedbenim sklepom Komisije C(2015) 8736 (3) od CEN/Cenelec zahtevala pripravo, revizijo in dokončanje harmoniziranih standardov v podporo Direktivi 2013/53/EU, da bi se obravnavale strožje bistvene zahteve iz člena 4(1) Direktive 2013/53/EU in Priloge I k navedeni direktivi v primerjavi z razveljavljeno Direktivo 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (3) | Natančneje, Komisija je od CEN/Cenelec zahtevala, naj sprejmeta nove standarde za električne sisteme, zaščito pred padcem s krova, preprečevanje izpusta, tablico graditelja, priročnik za lastnika, vidljivost s položaja glavnega krmila, plovnost in načine izhoda v sili pri večtrupnih plovilih, plinske sisteme, emisije izpušnih plinov in identifikacijo plovila ter revidirata obstoječe standarde in osnutke standardov v pripravi. |
| --- | --- |

(3)

Natančneje, Komisija je od CEN/Cenelec zahtevala, naj sprejmeta nove standarde za električne sisteme, zaščito pred padcem s krova, preprečevanje izpusta, tablico graditelja, priročnik za lastnika, vidljivost s položaja glavnega krmila, plovnost in načine izhoda v sili pri večtrupnih plovilih, plinske sisteme, emisije izpušnih plinov in identifikacijo plovila ter revidirata obstoječe standarde in osnutke standardov v pripravi.

| (4) | CEN/Cenelec sta na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2015) 8736 revidirala več harmoniziranih standardov za majhna plovila in napihljive čolne. |
| --- | --- |

(4)

CEN/Cenelec sta na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2015) 8736 revidirala več harmoniziranih standardov za majhna plovila in napihljive čolne.

| (5) | CEN/Cenelec sta revidirala priloge k harmoniziranim standardom, da bi navedla celoten naslov Direktive 2013/53/EU ter jasno in podrobno prikazala povezavo med določbami standarda in ustreznimi bistvenimi zahtevami. |
| --- | --- |

(5)

CEN/Cenelec sta revidirala priloge k harmoniziranim standardom, da bi navedla celoten naslov Direktive 2013/53/EU ter jasno in podrobno prikazala povezavo med določbami standarda in ustreznimi bistvenimi zahtevami.

| (6) | CEN/Cenelec sta na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2015) 8736 pripravila osnutek standarda EN ISO 8666:2018. Ta standard je referenčni standard v smislu glavnih mer ladje in s tem povezanih podatkov ter specifikacij mase in različnih pogojev obremenitve. Določa tehnične specifikacije v zvezi z opredelitvijo dolžine trupa iz člena 3(10) Direktive 2013/53/EU. |
| --- | --- |

(6)

CEN/Cenelec sta na podlagi zahteve iz Izvedbenega sklepa C(2015) 8736 pripravila osnutek standarda EN ISO 8666:2018. Ta standard je referenčni standard v smislu glavnih mer ladje in s tem povezanih podatkov ter specifikacij mase in različnih pogojev obremenitve. Določa tehnične specifikacije v zvezi z opredelitvijo dolžine trupa iz člena 3(10) Direktive 2013/53/EU.

| (7) | Komisija je skupaj s CEN/Cenelec ocenila, ali so standardi za majhna plovila in napihljive čolne, ki sta jih pripravila CEN/Cenelec, skladni z zahtevo iz Izvedbenega sklepa C(2015) 8736. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je skupaj s CEN/Cenelec ocenila, ali so standardi za majhna plovila in napihljive čolne, ki sta jih pripravila CEN/Cenelec, skladni z zahtevo iz Izvedbenega sklepa C(2015) 8736.

| (8) | Standardi za majhna plovila in napihljive čolne izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali ter ki so določene v členu 4(1) Direktive 2013/53/EU in Prilogi I k navedeni direktivi. Zato je primerno, da se sklici na navedene standarde objavijo v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(8)

Standardi za majhna plovila in napihljive čolne izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali ter ki so določene v členu 4(1) Direktive 2013/53/EU in Prilogi I k navedeni direktivi. Zato je primerno, da se sklici na navedene standarde objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

| (9) | Zato je treba umakniti sklice na standarde, nadomeščene z novimi standardi, ki sta jih pripravila CEN/Cenelec. |
| --- | --- |

(9)

Zato je treba umakniti sklice na standarde, nadomeščene z novimi standardi, ki sta jih pripravila CEN/Cenelec.

| (10) | Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi moral zato začeti veljati z datumom objave – |
| --- | --- |

(10)

Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi moral zato začeti veljati z datumom objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklici na harmonizirane standarde za plovila za rekreacijo in osebna plovila, pripravljene v podporo Direktivi 2013/53/EU, ki so navedeni v Prilogi I k temu sklepu, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2

Sklici na harmonizirane standarde za plovila za rekreacijo in osebna plovila, pripravljene v podporo Direktivi 2013/53/EU, ki so navedeni v Prilogi II k temu sklepu, se umaknejo iz Uradnega lista Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 4. junija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

1

(2)  Direktiva 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o plovilih za rekreacijo in osebnih plovilih ter razveljavitvi Direktive 94/25/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 90).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije C(2015) 8736 z dne 15. decembra 2015 o zahtevi za standardizacijo Evropskemu odboru za standardizacijo in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo glede plovil za rekreacijo in osebnih plovil v podporo Direktivi 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o plovilih za rekreacijo in osebnih plovilih ter razveljavitvi Direktive 94/25/ES.

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES z dne 16. junija 1994 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (UL L 164, 30.6.1994, str. 15).

4

---

PRILOGA I

| Št. | Sklic na standard |
| --- | --- |
| 1. | EN ISO 6185-1:2018 |
| | Napihljivi čolni – 1. del: Čolni z motorjem z največjo močjo 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) |
| 2. | EN ISO 6185-2:2018 |
| | Napihljivi čolni – 2. del: Čolni z motorjem z močjo med 4,5 kW in 15 kW (ISO 6185-2:2001) |
| 3. | EN ISO 6185-3:2018 |
| | Napihljivi čolni – 3. del: Čolni s trupom, krajšim od 8 m, in motorjem z močjo, večjo ali enako 15 kW (ISO 6185-3:2014) |
| 4. | EN ISO 6185-4:2018 |
| | Napihljivi čolni – 4. del: Čolni s celotno dolžino od 8 do 24 m, z motorjem z močjo 15 kW in več (ISO 6185-4:2011, popravljena različica 2014-08-01) |
| 5. | EN ISO 7840:2018 |
| | Mala plovila – Proti ognju odporne cevi za gorivo (ISO 7840:2013) |
| 6. | EN ISO 8469:2018 |
| | Mala plovila – Gorljive cevi za gorivo (ISO 8469:2013) |
| 7. | EN ISO 8666:2018 |
| | Mala plovila – Osnovni podatki (ISO 8666:2016) |
| 8. | EN ISO 8849:2018 |
| | Mala plovila – Električne kalužne črpalke za enosmerno napetost (ISO 8849:2003) |
| 9. | EN ISO 9093-1:2018 |
| | Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 1. del: Kovinski (ISO 9093-1:1994) |
| 10. | EN ISO 9093-2:2018 |
| | Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 2. del: Nekovinski (ISO 9093-2:2002) |
| 11. | EN ISO 11192:2018 |
| | Mala plovila – Grafični simboli (ISO 11192:2005) |
| 12. | EN ISO 11547:2018 |
| | Mala plovila – Varovanje naprav za startanje (ISO 11547:1994) |
| 13. | EN ISO 11812:2018 |
| | Mala plovila – Vodotesni krmarjevi prostori in krmarjevi prostori s hitrim odvodnjavanjem (ISO 11812:2001) |
| 14. | EN ISO 12215-1:2018 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 1. del: Materiali: toplotno obdelane smole, ojačitev s steklenimi vlakni, referenčni laminat (ISO 12215-1:2000) |
| 15. | EN ISO 12215-2:2018 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 2. del: Materiali: Materiali za sredico sendvič konstrukcije, vtisnjeni materiali (ISO 12215-2:2002) |
| 16. | EN ISO 12215-3:2018 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 3. del: Materiali: Jeklo, aluminijeve zlitine, les, drugi materiali (ISO 12215-3:2002) |
| 17. | EN ISO 12215-4:2018 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 4. del: Izdelava (ISO 12215-4:2002) |
| 18. | EN ISO 12215-5:2018 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 5. del: Načrtovani tlaki za trupe, načrtovane napetosti in določanje lastnosti (ISO 12215-5:2008, vključno s spremembami 1:2014) |
| 19. | EN ISO 12215-6:2018 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 6. del: Struktura in podrobnosti (ISO 12215-6:2008) |
| 20. | EN ISO 12215-8:2018 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 8. del: Krmila (ISO 12215-8:2009, vključno s Popravkom 1:2010) |
| 21. | EN ISO 12215-9:2018 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 9. del: Dodatni pribor jadrnic (ISO 12215-9:2012) |
| 22. | EN ISO 12216:2018 |
| | Mala plovila – Okna, lopute, pokrovi in vrata – Zahteve trdnosti in odpornosti proti vodi (ISO 12216:2002) |
| 23. | EN ISO 13297:2018 |
| | Mala plovila – Električni sistemi – Inštalacije za izmenični tok (ISO 13297:2014) |
| 24. | EN ISO 13590:2018 |
| | Mala plovila – Osebna plovila – Zahteve za konstrukcijo in instalacijo sistema (ISO 13590:2003) |
| 25. | EN ISO 14509-1:2018 |
| | Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 1. del: Postopki merjenja pri vožnji mimo (ISO 14509-1:2008) |
| 26. | EN ISO 14509-3:2018 |
| | Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 3. del: Ocenjevanje hrupa z uporabo računskih in merilnih postopkov (ISO 14509-3:2009) |
| 27. | EN ISO 15083:2018 |
| | Mala plovila – Kalužni sistemi (na čolnih) (ISO 15083:2003) |
| 28. | EN ISO 15084:2018 |
| | Mala plovila – Sidranje, privez in vleka – Poudarki (ISO 15084:2003) |
| 29. | EN ISO 16180:2018 |
| | Mala plovila – Navigacijske luči – Vgradnja, razporeditev in domet (ISO 16180:2013) |
| 30. | EN ISO 21487:2018 |
| | Mala plovila – Trajno vgrajeni rezervoarji za bencinsko in dizelsko gorivo (ISO 21487:2012, vključno s spremembami 1:2014 in spremembami 2:2015) |
| 31. | EN ISO 25197:2018 |
| | Mala plovila – Električni/elektronski sistemi regulacije za krmarjenje, prestavljanje in pogon (ISO 25197:2012, vključno s spremembami 1:2014) |

Št.

Sklic na standard

1.

EN ISO 6185-1:2018

Napihljivi čolni – 1. del: Čolni z motorjem z največjo močjo 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

2.

EN ISO 6185-2:2018

Napihljivi čolni – 2. del: Čolni z motorjem z močjo med 4,5 kW in 15 kW (ISO 6185-2:2001)

3.

EN ISO 6185-3:2018

Napihljivi čolni – 3. del: Čolni s trupom, krajšim od 8 m, in motorjem z močjo, večjo ali enako 15 kW (ISO 6185-3:2014)

4.

EN ISO 6185-4:2018

Napihljivi čolni – 4. del: Čolni s celotno dolžino od 8 do 24 m, z motorjem z močjo 15 kW in več (ISO 6185-4:2011, popravljena različica 2014-08-01)

5.

EN ISO 7840:2018

Mala plovila – Proti ognju odporne cevi za gorivo (ISO 7840:2013)

6.

EN ISO 8469:2018

Mala plovila – Gorljive cevi za gorivo (ISO 8469:2013)

7.

EN ISO 8666:2018

Mala plovila – Osnovni podatki (ISO 8666:2016)

8.

EN ISO 8849:2018

Mala plovila – Električne kalužne črpalke za enosmerno napetost (ISO 8849:2003)

9.

EN ISO 9093-1:2018

Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 1. del: Kovinski (ISO 9093-1:1994)

10.

EN ISO 9093-2:2018

Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 2. del: Nekovinski (ISO 9093-2:2002)

11.

EN ISO 11192:2018

Mala plovila – Grafični simboli (ISO 11192:2005)

12.

EN ISO 11547:2018

Mala plovila – Varovanje naprav za startanje (ISO 11547:1994)

13.

EN ISO 11812:2018

Mala plovila – Vodotesni krmarjevi prostori in krmarjevi prostori s hitrim odvodnjavanjem (ISO 11812:2001)

14.

EN ISO 12215-1:2018

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 1. del: Materiali: toplotno obdelane smole, ojačitev s steklenimi vlakni, referenčni laminat (ISO 12215-1:2000)

15.

EN ISO 12215-2:2018

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 2. del: Materiali: Materiali za sredico sendvič konstrukcije, vtisnjeni materiali (ISO 12215-2:2002)

16.

EN ISO 12215-3:2018

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 3. del: Materiali: Jeklo, aluminijeve zlitine, les, drugi materiali (ISO 12215-3:2002)

17.

EN ISO 12215-4:2018

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 4. del: Izdelava (ISO 12215-4:2002)

18.

EN ISO 12215-5:2018

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 5. del: Načrtovani tlaki za trupe, načrtovane napetosti in določanje lastnosti (ISO 12215-5:2008, vključno s spremembami 1:2014)

19.

EN ISO 12215-6:2018

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 6. del: Struktura in podrobnosti (ISO 12215-6:2008)

20.

EN ISO 12215-8:2018

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 8. del: Krmila (ISO 12215-8:2009, vključno s Popravkom 1:2010)

21.

EN ISO 12215-9:2018

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 9. del: Dodatni pribor jadrnic (ISO 12215-9:2012)

22.

EN ISO 12216:2018

Mala plovila – Okna, lopute, pokrovi in vrata – Zahteve trdnosti in odpornosti proti vodi (ISO 12216:2002)

23.

EN ISO 13297:2018

Mala plovila – Električni sistemi – Inštalacije za izmenični tok (ISO 13297:2014)

24.

EN ISO 13590:2018

Mala plovila – Osebna plovila – Zahteve za konstrukcijo in instalacijo sistema (ISO 13590:2003)

25.

EN ISO 14509-1:2018

Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 1. del: Postopki merjenja pri vožnji mimo (ISO 14509-1:2008)

26.

EN ISO 14509-3:2018

Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 3. del: Ocenjevanje hrupa z uporabo računskih in merilnih postopkov (ISO 14509-3:2009)

27.

EN ISO 15083:2018

Mala plovila – Kalužni sistemi (na čolnih) (ISO 15083:2003)

28.

EN ISO 15084:2018

Mala plovila – Sidranje, privez in vleka – Poudarki (ISO 15084:2003)

29.

EN ISO 16180:2018

Mala plovila – Navigacijske luči – Vgradnja, razporeditev in domet (ISO 16180:2013)

30.

EN ISO 21487:2018

Mala plovila – Trajno vgrajeni rezervoarji za bencinsko in dizelsko gorivo (ISO 21487:2012, vključno s spremembami 1:2014 in spremembami 2:2015)

31.

EN ISO 25197:2018

Mala plovila – Električni/elektronski sistemi regulacije za krmarjenje, prestavljanje in pogon (ISO 25197:2012, vključno s spremembami 1:2014)

---

PRILOGA II

| Št. | Sklic na standard |
| --- | --- |
| 1. | EN ISO 6185-1:2001 |
| | Napihljivi čolni – 1. del: Čolni z motorjem z največjo močjo 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) |
| 2. | EN ISO 6185-2:2001 |
| | Napihljivi čolni – 2. del: Čolni z motorjem z močjo med 4,5 kW in 15 kW (ISO 6185-2:2001) |
| 3. | EN ISO 6185-3:2014 |
| | Napihljivi čolni – 3. del: Čolni s trupom, krajšim od 8 m, in motorjem z močjo, večjo ali enako 15 kW (ISO 6185-3:2014) |
| 4. | EN ISO 6185-4:2011 |
| | Napihljivi čolni – 4. del: Čolni s celotno dolžino od 8 do 24 m, z motorjem z močjo 15 kW in več (ISO 6185-4:2011, popravljena različica 2014-08-01) |
| 5. | EN ISO 7840:2013 |
| | Mala plovila – Proti ognju odporne cevi za gorivo (ISO 7840:2013) |
| 6. | EN ISO 8469:2013 |
| | Mala plovila – Gorljive cevi za gorivo (ISO 8469:2013) |
| 7. | EN ISO 8849:2003 |
| | Mala plovila – Električne kalužne črpalke za enosmerno napetost (ISO 8849:2003) |
| 8. | EN ISO 9093-1:1997 |
| | Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 1. del: Kovinski (ISO 9093-1:1994) |
| 9. | EN ISO 9093-2:2002 |
| | Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 2. del: Nekovinski (ISO 9093-2:2002) |
| 10. | EN ISO 11192:2005 |
| | Mala plovila – Grafični simboli (ISO 11192:2005) |
| 11. | EN ISO 11547:1995 |
| | Mala plovila – Varovanje naprav za startanje (ISO 11547:1994) |
| | EN ISO 11547:1995/A1:2000 |
| 12. | EN ISO 11812:2001 |
| | Mala plovila – Vodotesni krmarjevi prostori in krmarjevi prostori s hitrim odvodnjavanjem (ISO 11812:2001) |
| 13. | EN ISO 12215-1:2000 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 1. del: Materiali: toplotno obdelane smole, ojačitev s steklenimi vlakni, referenčni laminat (ISO 12215-1:2000) |
| 14. | EN ISO 12215-2:2002 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 2. del: Materiali: Materiali za sredico sendvič konstrukcije, vtisnjeni materiali (ISO 12215-2:2002) |
| 15. | EN ISO 12215-3:2002 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 3. del: Materiali: Jeklo, aluminijeve zlitine, les, drugi materiali (ISO 12215-3:2002) |
| 16. | EN ISO 12215-4:2002 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 4. del: Izdelava (ISO 12215-4:2002) |
| 17. | EN ISO 12215-5:2008 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 5. del: Načrtovani tlaki za trupe, načrtovane napetosti in določanje lastnosti (ISO 12215-5:2008) |
| | EN ISO 12215-5:2008/A1:2014 |
| 18. | EN ISO 12215-6:2008 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 6. del: Struktura in podrobnosti (ISO 12215-6:2008) |
| 19. | EN ISO 12215-8:2009 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 8. del: Krmila (ISO 12215-8:2009) |
| | EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 |
| 20. | EN ISO 12215-9:2012 |
| | Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 9. del: Dodatni pribor jadrnic (ISO 12215-9:2012) |
| 21. | EN ISO 12216:2002 |
| | Mala plovila – Okna, lopute, pokrovi in vrata - Zahteve trdnosti in odpornosti proti vodi (ISO 12216:2002) |
| 22. | EN ISO 13297:2014 |
| | Mala plovila – Električni sistemi – Inštalacije za izmenični tok (ISO 13297:2014) |
| 23. | EN ISO 13590:2003 |
| | Mala plovila – Osebna plovila – Zahteve za konstrukcijo in instalacijo sistema (ISO 13590:2003) |
| | EN ISO 13590:2003/AC:2004 |
| 24. | EN ISO 14509-1:2008 |
| | Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 1. del: Postopki merjenja pri vožnji mimo (ISO 14509-1:2008) |
| 25. | EN ISO 14509-3:2009 |
| | Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 3. del: Ocenjevanje hrupa z uporabo računskih in merilnih postopkov (ISO 14509-3:2009) |
| 26. | EN ISO 15083:2003 |
| | Mala plovila – Kalužni sistemi (na čolnih) (ISO 15083:2003) |
| 27. | EN ISO 15084:2003 |
| | Mala plovila – Sidranje, privez in vleka – Poudarki (ISO 15084:2003) |
| 28. | EN ISO 16180:2013 |
| | Mala plovila – Navigacijske luči – Vgradnja, razporeditev in domet (ISO 16180:2013) |
| 29. | EN ISO 21487:2012 |
| | Mala plovila – Trajno vgrajeni rezervoarji za bencinsko in dizelsko gorivo (ISO 21487:2012) |
| | EN ISO 21487:2012/A1:2014 |
| | EN ISO 21487:2012/A2:2015 |
| 30. | EN ISO 25197:2012 |
| | Mala plovila – Električni/elektronski sistemi regulacije za krmarjenje, prestavljanje in pogon (ISO 25197:2012) |
| | EN ISO 25197:2012/A1:2014 |

Št.

Sklic na standard

1.

EN ISO 6185-1:2001

Napihljivi čolni – 1. del: Čolni z motorjem z največjo močjo 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

2.

EN ISO 6185-2:2001

Napihljivi čolni – 2. del: Čolni z motorjem z močjo med 4,5 kW in 15 kW (ISO 6185-2:2001)

3.

EN ISO 6185-3:2014

Napihljivi čolni – 3. del: Čolni s trupom, krajšim od 8 m, in motorjem z močjo, večjo ali enako 15 kW (ISO 6185-3:2014)

4.

EN ISO 6185-4:2011

Napihljivi čolni – 4. del: Čolni s celotno dolžino od 8 do 24 m, z motorjem z močjo 15 kW in več (ISO 6185-4:2011, popravljena različica 2014-08-01)

5.

EN ISO 7840:2013

Mala plovila – Proti ognju odporne cevi za gorivo (ISO 7840:2013)

6.

EN ISO 8469:2013

Mala plovila – Gorljive cevi za gorivo (ISO 8469:2013)

7.

EN ISO 8849:2003

Mala plovila – Električne kalužne črpalke za enosmerno napetost (ISO 8849:2003)

8.

EN ISO 9093-1:1997

Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 1. del: Kovinski (ISO 9093-1:1994)

9.

EN ISO 9093-2:2002

Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 2. del: Nekovinski (ISO 9093-2:2002)

10.

EN ISO 11192:2005

Mala plovila – Grafični simboli (ISO 11192:2005)

11.

EN ISO 11547:1995

Mala plovila – Varovanje naprav za startanje (ISO 11547:1994)

EN ISO 11547:1995/A1:2000

12.

EN ISO 11812:2001

Mala plovila – Vodotesni krmarjevi prostori in krmarjevi prostori s hitrim odvodnjavanjem (ISO 11812:2001)

13.

EN ISO 12215-1:2000

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 1. del: Materiali: toplotno obdelane smole, ojačitev s steklenimi vlakni, referenčni laminat (ISO 12215-1:2000)

14.

EN ISO 12215-2:2002

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 2. del: Materiali: Materiali za sredico sendvič konstrukcije, vtisnjeni materiali (ISO 12215-2:2002)

15.

EN ISO 12215-3:2002

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 3. del: Materiali: Jeklo, aluminijeve zlitine, les, drugi materiali (ISO 12215-3:2002)

16.

EN ISO 12215-4:2002

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 4. del: Izdelava (ISO 12215-4:2002)

17.

EN ISO 12215-5:2008

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 5. del: Načrtovani tlaki za trupe, načrtovane napetosti in določanje lastnosti (ISO 12215-5:2008)

EN ISO 12215-5:2008/A1:2014

18.

EN ISO 12215-6:2008

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 6. del: Struktura in podrobnosti (ISO 12215-6:2008)

19.

EN ISO 12215-8:2009

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 8. del: Krmila (ISO 12215-8:2009)

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

20.

EN ISO 12215-9:2012

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 9. del: Dodatni pribor jadrnic (ISO 12215-9:2012)

21.

EN ISO 12216:2002

Mala plovila – Okna, lopute, pokrovi in vrata - Zahteve trdnosti in odpornosti proti vodi (ISO 12216:2002)

22.

EN ISO 13297:2014

Mala plovila – Električni sistemi – Inštalacije za izmenični tok (ISO 13297:2014)

23.

EN ISO 13590:2003

Mala plovila – Osebna plovila – Zahteve za konstrukcijo in instalacijo sistema (ISO 13590:2003)

EN ISO 13590:2003/AC:2004

24.

EN ISO 14509-1:2008

Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 1. del: Postopki merjenja pri vožnji mimo (ISO 14509-1:2008)

25.

EN ISO 14509-3:2009

Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 3. del: Ocenjevanje hrupa z uporabo računskih in merilnih postopkov (ISO 14509-3:2009)

26.

EN ISO 15083:2003

Mala plovila – Kalužni sistemi (na čolnih) (ISO 15083:2003)

27.

EN ISO 15084:2003

Mala plovila – Sidranje, privez in vleka – Poudarki (ISO 15084:2003)

28.

EN ISO 16180:2013

Mala plovila – Navigacijske luči – Vgradnja, razporeditev in domet (ISO 16180:2013)

29.

EN ISO 21487:2012

Mala plovila – Trajno vgrajeni rezervoarji za bencinsko in dizelsko gorivo (ISO 21487:2012)

EN ISO 21487:2012/A1:2014

EN ISO 21487:2012/A2:2015

30.

EN ISO 25197:2012

Mala plovila – Električni/elektronski sistemi regulacije za krmarjenje, prestavljanje in pogon (ISO 25197:2012)

EN ISO 25197:2012/A1:2014

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/114 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/114

---

SKLEP št. 1/2019 SVETA MINISTROV AKP-EU

z dne 23. maja 2019

o prenosu pooblastil za odločitev o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU na Odbor veleposlanikov AKP-EU [2019/920]

SVET MINISTROV AKP-EU JE –

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (1) ter zlasti člena 15(4) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU) se uporablja do 29. februarja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU) se uporablja do 29. februarja 2020.

| (2) | V skladu s prvim pododstavkom členom 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU so se septembra 2018 začela pogajanja o novem sporazumu o partnerstvu AKP-EU. Če novi sporazum ne bi bil pripravljen za uporabo do datuma izteka veljavnosti trenutnega pravnega okvira, je treba sprejeti prehodne ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s prvim pododstavkom členom 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU so se septembra 2018 začela pogajanja o novem sporazumu o partnerstvu AKP-EU. Če novi sporazum ne bi bil pripravljen za uporabo do datuma izteka veljavnosti trenutnega pravnega okvira, je treba sprejeti prehodne ukrepe.

| (3) | Drugi pododstavek člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU določa, da Svet ministrov sprejme morebitne potrebne prehodne ukrepe, dokler ne začne veljati nov sporazum. |
| --- | --- |

(3)

Drugi pododstavek člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU določa, da Svet ministrov sprejme morebitne potrebne prehodne ukrepe, dokler ne začne veljati nov sporazum.

| (4) | V skladu s členom 15(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU lahko Svet ministrov AKP-EU sprejme sklep, da na Odbor veleposlanikov AKP-EU prenese pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejetje odločitve o prehodnih ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 15(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU lahko Svet ministrov AKP-EU sprejme sklep, da na Odbor veleposlanikov AKP-EU prenese pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejetje odločitve o prehodnih ukrepih.

| (5) | Svet ministrov AKP-EU bo imel redni letni sestanek 23. in 24. maja 2019 v Bruslju. Dogovor o prehodnih ukrepih še ni dosežen, zato Svet ministrov AKP-EU prehodnih ukrepov ne more sprejeti na svojem rednem sestanku. Ker pred iztekom veljavnosti Sporazuma o partnerstvu AKP-EU niso predvideni nadaljnji sestanki Sveta ministrov AKP-EU, je treba odločitev o sprejetju prehodnih ukrepov v skladu s členom 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU prenesti na Odbor veleposlanikov AKP-EU in tako zagotoviti njeno pravočasno sprejetje – |
| --- | --- |

(5)

Svet ministrov AKP-EU bo imel redni letni sestanek 23. in 24. maja 2019 v Bruslju. Dogovor o prehodnih ukrepih še ni dosežen, zato Svet ministrov AKP-EU prehodnih ukrepov ne more sprejeti na svojem rednem sestanku. Ker pred iztekom veljavnosti Sporazuma o partnerstvu AKP-EU niso predvideni nadaljnji sestanki Sveta ministrov AKP-EU, je treba odločitev o sprejetju prehodnih ukrepov v skladu s členom 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU prenesti na Odbor veleposlanikov AKP-EU in tako zagotoviti njeno pravočasno sprejetje –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Svet ministrov AKP-EU v skladu s členom 15(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU prenaša pooblastila za odločitev o sprejetju prehodnih ukrepov, ki bi utegnili biti potrebni do začetka veljavnosti novega sporazuma, na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU na Odbor veleposlanikov AKP-EU.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 23. maja 2019

Za Svet ministrov AKP-EU

Predsednik

Tjekero TWEYA

---

(1)  
  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

1

---

Popravki

| 5.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 146/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 146/116

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/897 z dne 12. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 748/2012 glede vključitve preverjanja skladnosti na podlagi tveganja v Prilogo I in izvajanja zahtev glede varstva okolja

(
  Uradni list Evropske unije L 144 z dne 3. junija 2019
  )

Stran 3, člen 2 se glasi:

„Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 23. marca 2020, z izjemo člena 1(2) in točke 11, točk 13 in 14, točk 23 do 26, točke 28, točke 30, točke 21.B.85 v točki 40 in točke 43 Priloge, ki se uporabljajo od 23. junija 2019.“

---