# Jurnalul Oficial L 91/2019

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 91 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6229 martie 2019 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 91

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6229 martie 2019

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2019/515 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind recunoașterea reciprocă a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 764/2008 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2019/516 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței și de abrogare a Directivei 89/130/CEE, Euratom a Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (Regulamentul VNB) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Regulamentul (UE) 2019/517 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind punerea în aplicare și funcționarea numelui de domeniu de nivel superior .eu, și de modificare și abrogare a Regulamentului (CE) nr. 733/2002 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 874/2004 al Comisiei (
  1
  ) | 25 |
| | * | Regulamentul (UE) 2019/518 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 în ceea ce privește anumite comisioane pentru plățile transfrontaliere efectuate în interiorul Uniunii și comisioanele de conversie monetară (
  1
  ) | 36 |
| | * | Regulamentul (UE) 2019/519 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 167/2013 privind omologarea și supravegherea pieței vehiculelor agricole și forestiere (
  1
  ) | 42 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva (UE) 2019/520 a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2019 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică și facilitarea schimbului transfrontalier de informații cu privire la neplata taxelor rutiere în cadrul Uniunii (
  1
  ) | 45 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2019/515 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind recunoașterea reciprocă a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 764/2008 (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) 2019/516 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței și de abrogare a Directivei 89/130/CEE, Euratom a Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (Regulamentul VNB) (
  1
  )

1

19

*

Regulamentul (UE) 2019/517 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind punerea în aplicare și funcționarea numelui de domeniu de nivel superior .eu, și de modificare și abrogare a Regulamentului (CE) nr. 733/2002 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 874/2004 al Comisiei (
  1
  )

1

25

*

Regulamentul (UE) 2019/518 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 în ceea ce privește anumite comisioane pentru plățile transfrontaliere efectuate în interiorul Uniunii și comisioanele de conversie monetară (
  1
  )

1

36

*

Regulamentul (UE) 2019/519 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 167/2013 privind omologarea și supravegherea pieței vehiculelor agricole și forestiere (
  1
  )

1

42

DIRECTIVE

*

Directiva (UE) 2019/520 a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2019 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică și facilitarea schimbului transfrontalier de informații cu privire la neplata taxelor rutiere în cadrul Uniunii (
  1
  )

1

45

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Directiva (UE) 2018/957 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 de modificare a Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii ( JO L 173, 9.7.2018 ) | 77 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2016 privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 228/2013, (UE) nr. 652/2014 și (UE) nr. 1143/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivelor 69/464/CEE, 74/647/CEE, 93/85/CEE, 98/57/CE, 2000/29/CE, 2006/91/CE și 2007/33/CE ale Consiliului ( JO L 317, 23.11.2016 ) | 77 |

Rectificări

*

Rectificare la Directiva (UE) 2018/957 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 de modificare a Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii ( JO L 173, 9.7.2018 )

( JO L 173, 9.7.2018 )

77

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2016 privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 228/2013, (UE) nr. 652/2014 și (UE) nr. 1143/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivelor 69/464/CEE, 74/647/CEE, 93/85/CEE, 98/57/CE, 2000/29/CE, 2006/91/CE și 2007/33/CE ale Consiliului ( JO L 317, 23.11.2016 )

( JO L 317, 23.11.2016 )

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2019/515 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 19 martie 2019

privind recunoașterea reciprocă a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 764/2008

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Piața internă cuprinde o zonă fără frontiere interne în care libera circulație a mărfurilor este asigurată în conformitate cu tratatele. Între statele membre sunt interzise restricțiile cantitative la importuri, precum și toate măsurile cu efect echivalent. Respectiva interdicție vizează orice măsură națională susceptibilă să împiedice, direct sau indirect, în mod real sau potențial, comerțul intra-UE cu mărfuri. Libera circulație a mărfurilor este asigurată în cadrul pieței interne prin armonizarea normelor la nivelul Uniunii, stabilindu-se astfel cerințe comune pentru comercializarea anumitor mărfuri sau, pentru mărfurile sau pentru aspectele mărfurilor care nu sunt acoperite în totalitate de normele de armonizare ale Uniunii, prin aplicarea principiului recunoașterii reciproce, astfel cum este definit de Curtea de Justiție a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Piața internă cuprinde o zonă fără frontiere interne în care libera circulație a mărfurilor este asigurată în conformitate cu tratatele. Între statele membre sunt interzise restricțiile cantitative la importuri, precum și toate măsurile cu efect echivalent. Respectiva interdicție vizează orice măsură națională susceptibilă să împiedice, direct sau indirect, în mod real sau potențial, comerțul intra-UE cu mărfuri. Libera circulație a mărfurilor este asigurată în cadrul pieței interne prin armonizarea normelor la nivelul Uniunii, stabilindu-se astfel cerințe comune pentru comercializarea anumitor mărfuri sau, pentru mărfurile sau pentru aspectele mărfurilor care nu sunt acoperite în totalitate de normele de armonizare ale Uniunii, prin aplicarea principiului recunoașterii reciproce, astfel cum este definit de Curtea de Justiție a Uniunii Europene.

| (2) | Buna funcționare a principiului recunoașterii reciproce completează într-un mod esențial armonizarea normelor la nivelul Uniunii, în special ținând seama de faptul că numeroase mărfuri prezintă aspecte atât armonizate, cât și nearmonizate. |
| --- | --- |

(2)

Buna funcționare a principiului recunoașterii reciproce completează într-un mod esențial armonizarea normelor la nivelul Uniunii, în special ținând seama de faptul că numeroase mărfuri prezintă aspecte atât armonizate, cât și nearmonizate.

| (3) | Pot fi create ilegal obstacole în calea liberei circulații a mărfurilor între statele membre dacă, în absența unor norme de armonizare ale Uniunii care vizează mărfurile sau anumite aspecte ale mărfurilor, o autoritate competentă dintr-un stat membru aplică norme naționale pentru mărfurile care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru, prin care se solicită ca mărfurile să îndeplinească anumite cerințe tehnice, de exemplu cerințe referitoare la denumire, formă, dimensiune, greutate, compoziție, prezentare, etichetare sau ambalare. Aplicarea unor astfel de norme pentru mărfurile care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru ar putea fi contrară articolelor 34 și 36 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), chiar dacă normele se aplică tuturor mărfurilor fără distincție. |
| --- | --- |

(3)

Pot fi create ilegal obstacole în calea liberei circulații a mărfurilor între statele membre dacă, în absența unor norme de armonizare ale Uniunii care vizează mărfurile sau anumite aspecte ale mărfurilor, o autoritate competentă dintr-un stat membru aplică norme naționale pentru mărfurile care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru, prin care se solicită ca mărfurile să îndeplinească anumite cerințe tehnice, de exemplu cerințe referitoare la denumire, formă, dimensiune, greutate, compoziție, prezentare, etichetare sau ambalare. Aplicarea unor astfel de norme pentru mărfurile care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru ar putea fi contrară articolelor 34 și 36 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), chiar dacă normele se aplică tuturor mărfurilor fără distincție.

| (4) | Principiul recunoașterii reciproce rezultă din jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene. În conformitate cu acest principiu, statele membre nu pot interzice vânzarea, pe teritoriul lor, a mărfurilor care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru, chiar dacă mărfurile respective au fost produse în conformitate cu norme tehnice diferite, inclusiv mărfurile care nu au rezultat în urma unui proces de fabricație. Însă principiul recunoașterii reciproce nu este absolut. Statele membre pot restricționa comercializarea mărfurilor care au fost comercializate în mod legal într-un alt stat membru, în cazul în care astfel de restricții sunt justificate pe motivele prevăzute la articolul 36 din TFUE sau pe alte motive imperative de interes public, recunoscute de jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene referitoare la libera circulație a mărfurilor, și în cazul în care respectivele restricții sunt proporționale cu obiectivul urmărit. Prezentul regulament impune obligația de a justifica în mod clar motivul pentru care a fost restricționat sau refuzat accesul pe piață. |
| --- | --- |

(4)

Principiul recunoașterii reciproce rezultă din jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene. În conformitate cu acest principiu, statele membre nu pot interzice vânzarea, pe teritoriul lor, a mărfurilor care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru, chiar dacă mărfurile respective au fost produse în conformitate cu norme tehnice diferite, inclusiv mărfurile care nu au rezultat în urma unui proces de fabricație. Însă principiul recunoașterii reciproce nu este absolut. Statele membre pot restricționa comercializarea mărfurilor care au fost comercializate în mod legal într-un alt stat membru, în cazul în care astfel de restricții sunt justificate pe motivele prevăzute la articolul 36 din TFUE sau pe alte motive imperative de interes public, recunoscute de jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene referitoare la libera circulație a mărfurilor, și în cazul în care respectivele restricții sunt proporționale cu obiectivul urmărit. Prezentul regulament impune obligația de a justifica în mod clar motivul pentru care a fost restricționat sau refuzat accesul pe piață.

| (5) | Conceptul de motive imperative de interes public este un concept în continuă evoluție dezvoltat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în jurisprudența sa în legătură cu articolele 34 și 36 din TFUE. În cazul în care există diferențe legitime de la un stat membru la altul, astfel de motive imperative ar putea justifica aplicarea normelor tehnice naționale de către autoritățile competente. Cu toate acestea, este nevoie ca deciziile administrative să fie întotdeauna justificate în mod corespunzător, să fie legitime, adecvate și să respecte principiul proporționalității, iar autoritatea competentă să ia decizia cea mai puțin restrictivă posibil. Pentru a îmbunătăți funcționarea pieței interne pentru mărfuri, normele tehnice naționale ar trebui să fie adecvate scopului și să nu creeze bariere netarifare disproporționate. Mai mult, deciziile administrative de restricționare sau de refuz al accesului pe piață în ceea ce privește mărfurile care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru nu trebuie să fie întemeiate pe simplul fapt că mărfurile în cauză îndeplinesc obiectivul legitim de interes public urmărit de statul membru într-un mod diferit față de modul în care mărfurile din statul membru respectiv îndeplinesc acest obiectiv. Pentru a sprijini statele membre, Comisia ar trebui să ofere orientări fără caracter obligatoriu cu privire la jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene referitoare la conceptul de motive imperative de interes public și la modul de aplicare a principiului recunoașterii reciproce. Autoritățile competente ar trebui să aibă posibilitatea de a aduce contribuții la orientări și de a furniza feedback în legătură cu acestea. |
| --- | --- |

(5)

Conceptul de motive imperative de interes public este un concept în continuă evoluție dezvoltat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în jurisprudența sa în legătură cu articolele 34 și 36 din TFUE. În cazul în care există diferențe legitime de la un stat membru la altul, astfel de motive imperative ar putea justifica aplicarea normelor tehnice naționale de către autoritățile competente. Cu toate acestea, este nevoie ca deciziile administrative să fie întotdeauna justificate în mod corespunzător, să fie legitime, adecvate și să respecte principiul proporționalității, iar autoritatea competentă să ia decizia cea mai puțin restrictivă posibil. Pentru a îmbunătăți funcționarea pieței interne pentru mărfuri, normele tehnice naționale ar trebui să fie adecvate scopului și să nu creeze bariere netarifare disproporționate. Mai mult, deciziile administrative de restricționare sau de refuz al accesului pe piață în ceea ce privește mărfurile care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru nu trebuie să fie întemeiate pe simplul fapt că mărfurile în cauză îndeplinesc obiectivul legitim de interes public urmărit de statul membru într-un mod diferit față de modul în care mărfurile din statul membru respectiv îndeplinesc acest obiectiv. Pentru a sprijini statele membre, Comisia ar trebui să ofere orientări fără caracter obligatoriu cu privire la jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene referitoare la conceptul de motive imperative de interes public și la modul de aplicare a principiului recunoașterii reciproce. Autoritățile competente ar trebui să aibă posibilitatea de a aduce contribuții la orientări și de a furniza feedback în legătură cu acestea.

| (6) | În concluziile referitoare la politica privind piața unică din decembrie 2013, Consiliul Competitivitate a luat act de faptul că, pentru a îmbunătăți condițiile-cadru pentru întreprinderi și consumatori pe piața unică, toate instrumentele relevante ar trebui să fie utilizate în mod corespunzător, inclusiv recunoașterea reciprocă. Consiliul a invitat Comisia să prezinte un raport privind cazurile în care funcționarea principiului recunoașterii reciproce este insuficientă sau problematică. În concluziile sale referitoare la politica privind piața unică din februarie 2015, Consiliul Competitivitate a invitat Comisia să ia măsuri pentru a se asigura că principiul recunoașterii reciproce funcționează în mod eficace și să prezinte propuneri în acest sens. |
| --- | --- |

(6)

În concluziile referitoare la politica privind piața unică din decembrie 2013, Consiliul Competitivitate a luat act de faptul că, pentru a îmbunătăți condițiile-cadru pentru întreprinderi și consumatori pe piața unică, toate instrumentele relevante ar trebui să fie utilizate în mod corespunzător, inclusiv recunoașterea reciprocă. Consiliul a invitat Comisia să prezinte un raport privind cazurile în care funcționarea principiului recunoașterii reciproce este insuficientă sau problematică. În concluziile sale referitoare la politica privind piața unică din februarie 2015, Consiliul Competitivitate a invitat Comisia să ia măsuri pentru a se asigura că principiul recunoașterii reciproce funcționează în mod eficace și să prezinte propuneri în acest sens.

| (7) | Regulamentul (CE) nr. 764/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a fost adoptat cu scopul de a facilita aplicarea principiului recunoașterii reciproce, prin stabilirea unor proceduri care să reducă la minimum posibilitatea de a crea obstacole ilegale în calea liberei circulații a mărfurilor care au fost deja comercializate în mod legal în alt stat membru. În pofida adoptării regulamentului respectiv, există în continuare multe probleme în ceea ce privește punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce. Evaluarea desfășurată între 2014 și 2016 a arătat că principiul recunoașterii reciproce nu funcționează cum ar trebui, iar Regulamentul (CE) nr. 764/2008 a avut un efect limitat în facilitarea aplicării principiului respectiv. Instrumentele și garanțiile procedurale instituite prin regulamentul menționat nu și-au îndeplinit scopul de îmbunătățire a punerii în aplicare a principiului recunoașterii reciproce. De exemplu, rețeaua de puncte de informare despre produse, care a fost instituită pentru a furniza informații operatorilor economici privind normele naționale aplicabile și aplicarea principiului recunoașterii reciproce, este prea puțin cunoscută sau utilizată de operatorii economici. În cadrul respectivei rețele, autoritățile naționale nu cooperează în mod optim. Cerința de a notifica deciziile administrative prin care se restricționează sau se refuză accesul pe piață este rareori respectată. Ca urmare, obstacolele în calea liberei circulații a mărfurilor pe piața internă persistă. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul (CE) nr. 764/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a fost adoptat cu scopul de a facilita aplicarea principiului recunoașterii reciproce, prin stabilirea unor proceduri care să reducă la minimum posibilitatea de a crea obstacole ilegale în calea liberei circulații a mărfurilor care au fost deja comercializate în mod legal în alt stat membru. În pofida adoptării regulamentului respectiv, există în continuare multe probleme în ceea ce privește punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce. Evaluarea desfășurată între 2014 și 2016 a arătat că principiul recunoașterii reciproce nu funcționează cum ar trebui, iar Regulamentul (CE) nr. 764/2008 a avut un efect limitat în facilitarea aplicării principiului respectiv. Instrumentele și garanțiile procedurale instituite prin regulamentul menționat nu și-au îndeplinit scopul de îmbunătățire a punerii în aplicare a principiului recunoașterii reciproce. De exemplu, rețeaua de puncte de informare despre produse, care a fost instituită pentru a furniza informații operatorilor economici privind normele naționale aplicabile și aplicarea principiului recunoașterii reciproce, este prea puțin cunoscută sau utilizată de operatorii economici. În cadrul respectivei rețele, autoritățile naționale nu cooperează în mod optim. Cerința de a notifica deciziile administrative prin care se restricționează sau se refuză accesul pe piață este rareori respectată. Ca urmare, obstacolele în calea liberei circulații a mărfurilor pe piața internă persistă.

| (8) | Regulamentul (CE) nr. 764/2008 are mai multe deficiențe, și ar trebui, prin urmare, să fie revizuit și consolidat. Din motive de claritate, Regulamentul (CE) nr. 764/2008 ar trebui înlocuit de prezentul regulament. Prezentul regulament ar trebui să stabilească proceduri clare pentru a asigura libera circulație a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru și posibilitatea de a restricționa dreptul la liberă circulație numai atunci când statele membre au motive legitime de interes public în acest sens și restricția este justificată și proporțională. Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să garanteze faptul că drepturile și obligațiile existente care decurg din principiul recunoașterii reciproce sunt respectate, atât de către operatorii economici, cât și de către autoritățile naționale. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (CE) nr. 764/2008 are mai multe deficiențe, și ar trebui, prin urmare, să fie revizuit și consolidat. Din motive de claritate, Regulamentul (CE) nr. 764/2008 ar trebui înlocuit de prezentul regulament. Prezentul regulament ar trebui să stabilească proceduri clare pentru a asigura libera circulație a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru și posibilitatea de a restricționa dreptul la liberă circulație numai atunci când statele membre au motive legitime de interes public în acest sens și restricția este justificată și proporțională. Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să garanteze faptul că drepturile și obligațiile existente care decurg din principiul recunoașterii reciproce sunt respectate, atât de către operatorii economici, cât și de către autoritățile naționale.

| (9) | Prezentul regulament nu ar trebui să afecteze armonizarea suplimentară a condițiilor de comercializare a mărfurilor în vederea îmbunătățirii funcționării pieței interne, după caz. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament nu ar trebui să afecteze armonizarea suplimentară a condițiilor de comercializare a mărfurilor în vederea îmbunătățirii funcționării pieței interne, după caz.

| (10) | Este de asemenea posibil ca barierele comerciale să rezulte și din alte tipuri de măsuri care intră în domeniul de aplicare a articolelor 34 și 36 din TFUE. Măsurile respective pot include, de exemplu, specificațiile tehnice elaborate în cadrul procedurilor de achiziție publică sau cerințele de a utiliza limbile oficiale ale statelor membre. Cu toate acestea, măsurile respective nu ar trebui să constituie norme tehnice naționale în sensul prezentului regulament și nu ar trebui să intre în domeniul său de aplicare. |
| --- | --- |

(10)

Este de asemenea posibil ca barierele comerciale să rezulte și din alte tipuri de măsuri care intră în domeniul de aplicare a articolelor 34 și 36 din TFUE. Măsurile respective pot include, de exemplu, specificațiile tehnice elaborate în cadrul procedurilor de achiziție publică sau cerințele de a utiliza limbile oficiale ale statelor membre. Cu toate acestea, măsurile respective nu ar trebui să constituie norme tehnice naționale în sensul prezentului regulament și nu ar trebui să intre în domeniul său de aplicare.

| (11) | Normele tehnice naționale sunt uneori puse în aplicare într-un stat membru prin intermediul unei proceduri de autorizare prealabilă, în temeiul căreia trebuie să se obțină aprobarea formală din partea unei autorități competente înainte ca mărfurile să poată fi introduse pe piața respectivă. Existența unei proceduri de autorizare prealabilă în sine restricționează libera circulație a mărfurilor. Prin urmare, pentru a putea fi justificată din perspectiva principiului fundamental al liberei circulații a mărfurilor în cadrul pieței interne, o astfel de procedură trebuie să urmărească un obiectiv de interes public recunoscut ca atare de dreptul Uniunii și trebuie să fie proporțională și nediscriminatorie. Respectarea de către o astfel de procedură a dreptului Uniunii urmează să se evalueze în lumina considerațiilor prevăzute de jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene. În consecință, deciziile administrative prin care se restricționează sau se refuză accesul pe piață exclusiv pe motiv că marfa nu dispune de o autorizație prealabilă valabilă ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament. În cazul în care, cu toate acestea, se depune cerere pentru autorizarea prealabilă obligatorie a mărfurilor, orice decizie administrativă de respingere a cererii pe baza unei norme tehnice naționale aplicabile în statul membru respectiv ar trebui luată numai în conformitate cu prezentul regulament, astfel încât solicitantul să poată beneficia de protecția procedurală pe care o oferă prezentul regulament. Același lucru este valabil pentru autorizarea prealabilă voluntară a mărfurilor, în cazurile în care aceasta există. |
| --- | --- |

(11)

Normele tehnice naționale sunt uneori puse în aplicare într-un stat membru prin intermediul unei proceduri de autorizare prealabilă, în temeiul căreia trebuie să se obțină aprobarea formală din partea unei autorități competente înainte ca mărfurile să poată fi introduse pe piața respectivă. Existența unei proceduri de autorizare prealabilă în sine restricționează libera circulație a mărfurilor. Prin urmare, pentru a putea fi justificată din perspectiva principiului fundamental al liberei circulații a mărfurilor în cadrul pieței interne, o astfel de procedură trebuie să urmărească un obiectiv de interes public recunoscut ca atare de dreptul Uniunii și trebuie să fie proporțională și nediscriminatorie. Respectarea de către o astfel de procedură a dreptului Uniunii urmează să se evalueze în lumina considerațiilor prevăzute de jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene. În consecință, deciziile administrative prin care se restricționează sau se refuză accesul pe piață exclusiv pe motiv că marfa nu dispune de o autorizație prealabilă valabilă ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament. În cazul în care, cu toate acestea, se depune cerere pentru autorizarea prealabilă obligatorie a mărfurilor, orice decizie administrativă de respingere a cererii pe baza unei norme tehnice naționale aplicabile în statul membru respectiv ar trebui luată numai în conformitate cu prezentul regulament, astfel încât solicitantul să poată beneficia de protecția procedurală pe care o oferă prezentul regulament. Același lucru este valabil pentru autorizarea prealabilă voluntară a mărfurilor, în cazurile în care aceasta există.

| (12) | Este important să se clarifice că printre tipurile de mărfuri reglementate de prezentul regulament se numără produsele agricole. Termenul „produse agricole” include produse de pescuit, astfel cum se prevede la articolul 38 alineatul (1) din TFUE. Pentru a contribui la identificarea tipurilor de mărfuri care fac obiectul prezentului regulament, Comisia ar trebui să evalueze fezabilitatea elaborării în continuare a unei liste orientative a produselor care fac obiectul recunoașterii reciproce, precum și beneficiile acesteia. |
| --- | --- |

(12)

Este important să se clarifice că printre tipurile de mărfuri reglementate de prezentul regulament se numără produsele agricole. Termenul „produse agricole” include produse de pescuit, astfel cum se prevede la articolul 38 alineatul (1) din TFUE. Pentru a contribui la identificarea tipurilor de mărfuri care fac obiectul prezentului regulament, Comisia ar trebui să evalueze fezabilitatea elaborării în continuare a unei liste orientative a produselor care fac obiectul recunoașterii reciproce, precum și beneficiile acesteia.

| (13) | De asemenea, este important să se clarifice faptul că termenul „producător” include nu numai producătorii mărfurilor, ci și persoanele care produc mărfurile care nu au rezultat în urma unui proces de fabricație, inclusiv produsele agricole, precum și persoanele care se prezintă drept producători ai mărfurilor. |
| --- | --- |

(13)

De asemenea, este important să se clarifice faptul că termenul „producător” include nu numai producătorii mărfurilor, ci și persoanele care produc mărfurile care nu au rezultat în urma unui proces de fabricație, inclusiv produsele agricole, precum și persoanele care se prezintă drept producători ai mărfurilor.

| (14) | Hotărârile instanțelor naționale prin care se evaluează legalitatea cazurilor în care, ca urmare a aplicării unei norme tehnice naționale, mărfurilor comercializate în mod legal într-un stat membru nu li se acordă acces la piața dintr-un alt stat membru, precum și hotărârile instanțelor naționale prin care se aplică sancțiuni, ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(14)

Hotărârile instanțelor naționale prin care se evaluează legalitatea cazurilor în care, ca urmare a aplicării unei norme tehnice naționale, mărfurilor comercializate în mod legal într-un stat membru nu li se acordă acces la piața dintr-un alt stat membru, precum și hotărârile instanțelor naționale prin care se aplică sancțiuni, ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament.

| (15) | Pentru a beneficia de principiul recunoașterii reciproce, mărfurile trebuie să fie comercializate în mod legal în alt stat membru. Ar trebui să se clarifice faptul că, în ceea ce privește mărfurile care urmează să fie considerate ca fiind comercializate în mod legal în alt stat membru, este nevoie ca acestea să fie conforme cu normele relevante aplicabile în statul membru respectiv și să fie puse la dispoziția utilizatorilor finali în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a beneficia de principiul recunoașterii reciproce, mărfurile trebuie să fie comercializate în mod legal în alt stat membru. Ar trebui să se clarifice faptul că, în ceea ce privește mărfurile care urmează să fie considerate ca fiind comercializate în mod legal în alt stat membru, este nevoie ca acestea să fie conforme cu normele relevante aplicabile în statul membru respectiv și să fie puse la dispoziția utilizatorilor finali în statul membru respectiv.

| (16) | Pentru a crește gradul de sensibilizare în rândul autorităților naționale și al operatorilor economici cu privire la principiul recunoașterii reciproce, statele membre ar trebui să aibă în vedere definirea în mod clar și lipsit de ambiguitate a unor „clauze privind piața unică” în propriile lor norme tehnice naționale în vederea facilitării punerii în aplicare a acestui principiu. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a crește gradul de sensibilizare în rândul autorităților naționale și al operatorilor economici cu privire la principiul recunoașterii reciproce, statele membre ar trebui să aibă în vedere definirea în mod clar și lipsit de ambiguitate a unor „clauze privind piața unică” în propriile lor norme tehnice naționale în vederea facilitării punerii în aplicare a acestui principiu.

| (17) | Dovezile necesare pentru a se demonstra că mărfurile sunt comercializate în mod legal în alt stat membru diferă în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Acest fapt cauzează sarcini, întârzieri și costuri suplimentare inutile pentru operatorii economici și împiedică autoritățile naționale să obțină informațiile necesare pentru a evalua mărfurile în timp util. Acest lucru poate împiedica aplicarea principiului recunoașterii reciproce. Prin urmare, este esențial ca operatorii economici să aibă posibilitatea de a demonstra că mărfurile lor sunt comercializate în mod legal în alt stat membru. Operatorii economici ar trebui să beneficieze de o declarație pe propria răspundere, care furnizează autorităților competente toate informațiile necesare privind mărfurile și conformitatea acestora cu normele aplicabile în celălalt stat membru. Utilizarea declarațiilor voluntare nu ar trebui să împiedice autoritățile naționale să ia decizii administrative de restricționare sau de refuz a accesului pe piață, cu condiția ca astfel de decizii să fie proporționale, justificate și să respecte principiul recunoașterii reciproce și să fie în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(17)

Dovezile necesare pentru a se demonstra că mărfurile sunt comercializate în mod legal în alt stat membru diferă în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Acest fapt cauzează sarcini, întârzieri și costuri suplimentare inutile pentru operatorii economici și împiedică autoritățile naționale să obțină informațiile necesare pentru a evalua mărfurile în timp util. Acest lucru poate împiedica aplicarea principiului recunoașterii reciproce. Prin urmare, este esențial ca operatorii economici să aibă posibilitatea de a demonstra că mărfurile lor sunt comercializate în mod legal în alt stat membru. Operatorii economici ar trebui să beneficieze de o declarație pe propria răspundere, care furnizează autorităților competente toate informațiile necesare privind mărfurile și conformitatea acestora cu normele aplicabile în celălalt stat membru. Utilizarea declarațiilor voluntare nu ar trebui să împiedice autoritățile naționale să ia decizii administrative de restricționare sau de refuz a accesului pe piață, cu condiția ca astfel de decizii să fie proporționale, justificate și să respecte principiul recunoașterii reciproce și să fie în conformitate cu prezentul regulament.

| (18) | Ar trebui să fie posibil ca producătorul, importatorul sau distribuitorul să întocmească o declarație privind comercializarea în mod legal a mărfurilor în scopul recunoașterii reciproce („declarația de recunoaștere reciprocă”). Producătorul este cel mai în măsură să furnizeze informațiile din declarația de recunoaștere reciprocă, întrucât producătorul cunoaște cel mai bine mărfurile și deține elementele de probă necesare pentru a verifica informațiile din declarația de recunoaștere reciprocă. Producătorul ar trebui să poată împuternici un reprezentant autorizat să întocmească astfel de declarații în numele producătorului și pe răspunderea producătorului. Cu toate acestea, în cazul în care un operator economic este în măsură să furnizeze în declarație numai informațiile cu privire la legalitatea comercializării mărfurilor, ar trebui să fie posibil ca un alt operator economic să furnizeze informațiile conform cărora mărfurile sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali în statul membru în cauză, cu condiția ca respectivul operator economic să își asume responsabilitatea pentru informațiile pe care le-a furnizat în declarația de recunoaștere reciprocă și să fie capabil să furnizeze elementele de probă necesare pentru verificarea acestor informații. |
| --- | --- |

(18)

Ar trebui să fie posibil ca producătorul, importatorul sau distribuitorul să întocmească o declarație privind comercializarea în mod legal a mărfurilor în scopul recunoașterii reciproce („declarația de recunoaștere reciprocă”). Producătorul este cel mai în măsură să furnizeze informațiile din declarația de recunoaștere reciprocă, întrucât producătorul cunoaște cel mai bine mărfurile și deține elementele de probă necesare pentru a verifica informațiile din declarația de recunoaștere reciprocă. Producătorul ar trebui să poată împuternici un reprezentant autorizat să întocmească astfel de declarații în numele producătorului și pe răspunderea producătorului. Cu toate acestea, în cazul în care un operator economic este în măsură să furnizeze în declarație numai informațiile cu privire la legalitatea comercializării mărfurilor, ar trebui să fie posibil ca un alt operator economic să furnizeze informațiile conform cărora mărfurile sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali în statul membru în cauză, cu condiția ca respectivul operator economic să își asume responsabilitatea pentru informațiile pe care le-a furnizat în declarația de recunoaștere reciprocă și să fie capabil să furnizeze elementele de probă necesare pentru verificarea acestor informații.

| (19) | Declarația de recunoaștere reciprocă ar trebui întotdeauna să conțină informații exacte și complete cu privire la mărfuri. Așadar, declarația ar trebui să fie actualizată pentru a reflecta schimbările, de exemplu modificări ale normelor tehnice naționale corespunzătoare. |
| --- | --- |

(19)

Declarația de recunoaștere reciprocă ar trebui întotdeauna să conțină informații exacte și complete cu privire la mărfuri. Așadar, declarația ar trebui să fie actualizată pentru a reflecta schimbările, de exemplu modificări ale normelor tehnice naționale corespunzătoare.

| (20) | Pentru a garanta că informațiile furnizate în declarația de recunoaștere reciprocă sunt cuprinzătoare, ar trebui să se prevadă, pentru utilizare de către operatorii economici care doresc să facă astfel de declarații, o structură armonizată a acestora. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a garanta că informațiile furnizate în declarația de recunoaștere reciprocă sunt cuprinzătoare, ar trebui să se prevadă, pentru utilizare de către operatorii economici care doresc să facă astfel de declarații, o structură armonizată a acestora.

| (21) | Este important să se asigure că declarația de recunoaștere reciprocă este completată cu sinceritate și acuratețe. Prin urmare, este necesar să se impună ca operatorii economici să fie responsabili pentru informațiile pe care le furnizează în declarația de recunoaștere reciprocă. |
| --- | --- |

(21)

Este important să se asigure că declarația de recunoaștere reciprocă este completată cu sinceritate și acuratețe. Prin urmare, este necesar să se impună ca operatorii economici să fie responsabili pentru informațiile pe care le furnizează în declarația de recunoaștere reciprocă.

| (22) | Pentru a consolida eficiența și competitivitatea întreprinderilor care activează în domeniul mărfurilor care nu sunt acoperite de legislația de armonizare a Uniunii, ar trebui să fie posibil să se beneficieze de noile tehnologii ale informației, cu scopul de a facilita furnizarea declarației de recunoaștere reciprocă. Prin urmare, operatorii economici ar trebui să aibă posibilitatea de a pune declarațiile de recunoaștere reciprocă la dispoziția publicului online, cu condiția ca declarația de recunoaștere reciprocă să fie ușor accesibilă și într-un format fiabil. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a consolida eficiența și competitivitatea întreprinderilor care activează în domeniul mărfurilor care nu sunt acoperite de legislația de armonizare a Uniunii, ar trebui să fie posibil să se beneficieze de noile tehnologii ale informației, cu scopul de a facilita furnizarea declarației de recunoaștere reciprocă. Prin urmare, operatorii economici ar trebui să aibă posibilitatea de a pune declarațiile de recunoaștere reciprocă la dispoziția publicului online, cu condiția ca declarația de recunoaștere reciprocă să fie ușor accesibilă și într-un format fiabil.

| (23) | Comisia ar trebui să se asigure că pe portalul digital unic sunt puse la dispoziție, în toate limbile oficiale ale Uniunii, un model pentru declarația de recunoaștere reciprocă și orientări pentru completarea acesteia. |
| --- | --- |

(23)

Comisia ar trebui să se asigure că pe portalul digital unic sunt puse la dispoziție, în toate limbile oficiale ale Uniunii, un model pentru declarația de recunoaștere reciprocă și orientări pentru completarea acesteia.

| (24) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice de asemenea în cazul mărfurilor pentru care doar anumite aspecte sunt acoperite de legislația de armonizare a Uniunii. Atunci când, în conformitate cu legislația de armonizare a Uniunii, operatorul economic este obligat să elaboreze o declarație de conformitate UE pentru a demonstra respectarea legislației respective, ar trebui să se permită respectivului operator economic să atașeze declarația de recunoaștere reciprocă prevăzută de prezentul regulament la declarația de conformitate UE. |
| --- | --- |

(24)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice de asemenea în cazul mărfurilor pentru care doar anumite aspecte sunt acoperite de legislația de armonizare a Uniunii. Atunci când, în conformitate cu legislația de armonizare a Uniunii, operatorul economic este obligat să elaboreze o declarație de conformitate UE pentru a demonstra respectarea legislației respective, ar trebui să se permită respectivului operator economic să atașeze declarația de recunoaștere reciprocă prevăzută de prezentul regulament la declarația de conformitate UE.

| (25) | În cazul în care operatorii economici decid să nu utilizeze declarația de recunoaștere reciprocă, ar trebui ca autoritățile competente ale statului membru de destinație să formuleze cereri clar definite pentru a solicita informații specifice pe care le consideră necesare pentru a evalua mărfurile, cu respectarea principiului proporționalității. |
| --- | --- |

(25)

În cazul în care operatorii economici decid să nu utilizeze declarația de recunoaștere reciprocă, ar trebui ca autoritățile competente ale statului membru de destinație să formuleze cereri clar definite pentru a solicita informații specifice pe care le consideră necesare pentru a evalua mărfurile, cu respectarea principiului proporționalității.

| (26) | Operatorului economic ar trebui să i se acorde un interval de timp adecvat în care să prezinte documente sau orice altă informație solicitată de autoritatea competentă din statul membru de destinație sau să prezinte orice argument sau observație în legătură cu evaluarea mărfurilor în cauză. |
| --- | --- |

(26)

Operatorului economic ar trebui să i se acorde un interval de timp adecvat în care să prezinte documente sau orice altă informație solicitată de autoritatea competentă din statul membru de destinație sau să prezinte orice argument sau observație în legătură cu evaluarea mărfurilor în cauză.

| (27) | Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului (4) le impune statelor membre să comunice Comisiei și celorlalte state membre toate proiectele de reglementări tehnice naționale referitoare la orice produs, inclusiv orice produs agricol sau pescăresc, precum și o declarație privind motivele care fac necesară adoptarea regulamentului în cauză. Cu toate acestea, este necesar să se asigure că, în urma adoptării unei astfel de reglementări tehnice naționale, principiul recunoașterii reciproce este aplicat corect anumitor mărfuri, în cazuri individuale. Prezentul regulament ar trebui să stabilească proceduri pentru aplicarea principiului recunoașterii reciproce, în cazuri individuale, de exemplu, prin impunerea obligației ca statele membre să precizeze normele tehnice naționale pe care se întemeiază decizia administrativă și motivele de interes public legitim care justifică aplicarea respectivei norme tehnice naționale în ceea ce privește o marfă care a fost comercializată în mod legal într-un alt stat membru. Proporționalitatea normei tehnice naționale constituie temeiul pentru demonstrarea proporționalității deciziei administrative care se bazează pe norma respectivă. Cu toate acestea, modalitatea prin care urmează să fie demonstrată proporționalitatea deciziei administrative ar trebui să fie rezultatul unei evaluări de la caz la caz. |
| --- | --- |

(27)

Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului (4) le impune statelor membre să comunice Comisiei și celorlalte state membre toate proiectele de reglementări tehnice naționale referitoare la orice produs, inclusiv orice produs agricol sau pescăresc, precum și o declarație privind motivele care fac necesară adoptarea regulamentului în cauză. Cu toate acestea, este necesar să se asigure că, în urma adoptării unei astfel de reglementări tehnice naționale, principiul recunoașterii reciproce este aplicat corect anumitor mărfuri, în cazuri individuale. Prezentul regulament ar trebui să stabilească proceduri pentru aplicarea principiului recunoașterii reciproce, în cazuri individuale, de exemplu, prin impunerea obligației ca statele membre să precizeze normele tehnice naționale pe care se întemeiază decizia administrativă și motivele de interes public legitim care justifică aplicarea respectivei norme tehnice naționale în ceea ce privește o marfă care a fost comercializată în mod legal într-un alt stat membru. Proporționalitatea normei tehnice naționale constituie temeiul pentru demonstrarea proporționalității deciziei administrative care se bazează pe norma respectivă. Cu toate acestea, modalitatea prin care urmează să fie demonstrată proporționalitatea deciziei administrative ar trebui să fie rezultatul unei evaluări de la caz la caz.

| (28) | Dat fiind că deciziile administrative de restricționare sau refuzare a accesului pe piață pentru mărfurile care sunt deja comercializate în mod legal în alt stat membru ar trebui să constituie excepții de la principiul fundamental al liberei circulații a mărfurilor, este necesar să se asigure faptul că aceste decizii respectă obligațiile existente care rezultă din principiul recunoașterii reciproce. Prin urmare, este oportun să se instituie o procedură clară care să stabilească dacă aceste mărfuri sunt comercializate în mod legal în alt stat membru și, dacă da, dacă interesele publice legitime care fac obiectul normei tehnice naționale aplicabile a statului membru de destinație sunt protejate în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 36 din TFUE și cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene. Această procedură ar trebui să garanteze că orice decizii administrative care sunt adoptate sunt proporționale și că ele respectă principiul recunoașterii reciproce și sunt în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(28)

Dat fiind că deciziile administrative de restricționare sau refuzare a accesului pe piață pentru mărfurile care sunt deja comercializate în mod legal în alt stat membru ar trebui să constituie excepții de la principiul fundamental al liberei circulații a mărfurilor, este necesar să se asigure faptul că aceste decizii respectă obligațiile existente care rezultă din principiul recunoașterii reciproce. Prin urmare, este oportun să se instituie o procedură clară care să stabilească dacă aceste mărfuri sunt comercializate în mod legal în alt stat membru și, dacă da, dacă interesele publice legitime care fac obiectul normei tehnice naționale aplicabile a statului membru de destinație sunt protejate în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 36 din TFUE și cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene. Această procedură ar trebui să garanteze că orice decizii administrative care sunt adoptate sunt proporționale și că ele respectă principiul recunoașterii reciproce și sunt în conformitate cu prezentul regulament.

| (29) | Atunci când o autoritate competentă evaluează mărfurile înainte de a decide dacă să restricționeze sau să refuze accesul pe piață, respectiva autoritate nu ar trebui să poată lua decizii de suspendare a accesului pe piață, cu excepția cazului în care este necesară o intervenție rapidă, pentru a împiedica cauzarea de daune sănătății sau siguranței persoanelor sau a preveni daunele aduse mediului sau pentru a împiedica ca mărfurile să fie puse la dispoziție, în cazul în care punerea la dispoziție a unor astfel de mărfuri face obiectul unei interdicții generale din motive de moralitate publică sau de securitate publică, inclusiv, de exemplu, din motive de prevenire a criminalității. |
| --- | --- |

(29)

Atunci când o autoritate competentă evaluează mărfurile înainte de a decide dacă să restricționeze sau să refuze accesul pe piață, respectiva autoritate nu ar trebui să poată lua decizii de suspendare a accesului pe piață, cu excepția cazului în care este necesară o intervenție rapidă, pentru a împiedica cauzarea de daune sănătății sau siguranței persoanelor sau a preveni daunele aduse mediului sau pentru a împiedica ca mărfurile să fie puse la dispoziție, în cazul în care punerea la dispoziție a unor astfel de mărfuri face obiectul unei interdicții generale din motive de moralitate publică sau de securitate publică, inclusiv, de exemplu, din motive de prevenire a criminalității.

| (30) | Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5) instituie un sistem de acreditare care asigură acceptarea reciprocă a nivelului de competență a organismelor de evaluare a conformității. Autoritățile competente din statele membre nu ar trebui, prin urmare, să refuze să accepte rapoartele de încercare și certificatele eliberate de un organism acreditat de evaluare a conformității din motive legate de competența organismului respectiv. În plus, pentru a evita, pe cât posibil, duplicarea încercărilor și procedurilor care au fost deja efectuate în alt stat membru, statele membre ar trebui să nu refuze să accepte rapoartele de încercare și certificatele eliberate de alte organisme de evaluare a conformității în conformitate cu dreptul Uniunii. Autoritățile competente ar trebui să țină seama de conținutul rapoartelor de încercare sau al certificatelor prezentate. |
| --- | --- |

(30)

Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5) instituie un sistem de acreditare care asigură acceptarea reciprocă a nivelului de competență a organismelor de evaluare a conformității. Autoritățile competente din statele membre nu ar trebui, prin urmare, să refuze să accepte rapoartele de încercare și certificatele eliberate de un organism acreditat de evaluare a conformității din motive legate de competența organismului respectiv. În plus, pentru a evita, pe cât posibil, duplicarea încercărilor și procedurilor care au fost deja efectuate în alt stat membru, statele membre ar trebui să nu refuze să accepte rapoartele de încercare și certificatele eliberate de alte organisme de evaluare a conformității în conformitate cu dreptul Uniunii. Autoritățile competente ar trebui să țină seama de conținutul rapoartelor de încercare sau al certificatelor prezentate.

| (31) | Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) prevede că numai produsele sigure pot fi introduse pe piață și stabilește obligațiile producătorilor și ale distribuitorilor în ceea ce privește siguranța produselor. Aceasta prevede dreptul autorităților competente de a interzice, cu efect imediat, orice produs periculos sau de a interzice temporar, pentru perioada necesară diverselor evaluări, verificări și controale de securitate, produse care ar putea fi periculoase. Directiva respectivă descrie, de asemenea, procedura conform căreia autoritățile competente aplică măsuri corespunzătoare, dacă produsele prezintă un risc, cum ar fi măsurile prevăzute la articolul 8 alineatul (1) literele (b)-(f) din directiva respectivă și impune, de asemenea, o obligație pentru statele membre de a notifica aceste măsuri Comisiei și celorlalte state membre. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să poată pune în continuare în aplicare directiva respectivă și, în special, articolul 8 alineatul (1) literele (b)-(f) și articolul 8 alineatul (3) din directiva respectivă. |
| --- | --- |

(31)

Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) prevede că numai produsele sigure pot fi introduse pe piață și stabilește obligațiile producătorilor și ale distribuitorilor în ceea ce privește siguranța produselor. Aceasta prevede dreptul autorităților competente de a interzice, cu efect imediat, orice produs periculos sau de a interzice temporar, pentru perioada necesară diverselor evaluări, verificări și controale de securitate, produse care ar putea fi periculoase. Directiva respectivă descrie, de asemenea, procedura conform căreia autoritățile competente aplică măsuri corespunzătoare, dacă produsele prezintă un risc, cum ar fi măsurile prevăzute la articolul 8 alineatul (1) literele (b)-(f) din directiva respectivă și impune, de asemenea, o obligație pentru statele membre de a notifica aceste măsuri Comisiei și celorlalte state membre. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să poată pune în continuare în aplicare directiva respectivă și, în special, articolul 8 alineatul (1) literele (b)-(f) și articolul 8 alineatul (3) din directiva respectivă.

| (32) | Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (7) stabilește, printre altele, un sistem de alertă rapidă pentru notificarea unui risc direct sau indirect asupra sănătății umane rezultat din produsele alimentare sau din hrana pentru animale. Acesta impune statelor membre să informeze Comisia imediat, folosind sistemul de alertă rapidă, în legătură cu măsurile pe care le adoptă și care au ca scop restricționarea introducerii pe piață a produselor alimentare sau a hranei pentru animale sau retragerea sau rechemarea produselor alimentare sau a hranei pentru animale în vederea protejării sănătății umane, și care necesită luarea de măsuri rapide. Autoritățile competente ar trebui să poată pune în continuare în aplicare prezentul regulament și, în special, articolul 50 alineatul (3) și articolul 54 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(32)

Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (7) stabilește, printre altele, un sistem de alertă rapidă pentru notificarea unui risc direct sau indirect asupra sănătății umane rezultat din produsele alimentare sau din hrana pentru animale. Acesta impune statelor membre să informeze Comisia imediat, folosind sistemul de alertă rapidă, în legătură cu măsurile pe care le adoptă și care au ca scop restricționarea introducerii pe piață a produselor alimentare sau a hranei pentru animale sau retragerea sau rechemarea produselor alimentare sau a hranei pentru animale în vederea protejării sănătății umane, și care necesită luarea de măsuri rapide. Autoritățile competente ar trebui să poată pune în continuare în aplicare prezentul regulament și, în special, articolul 50 alineatul (3) și articolul 54 din regulamentul respectiv.

| (33) | Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului (8) instituie un cadru armonizat la nivelul Uniunii pentru organizarea controalelor oficiale și pentru organizarea altor activități oficiale de-a lungul întregului lanț agroalimentar, ținând seama de normele privind controalele oficiale prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și în legislația sectorială relevantă a Uniunii. Regulamentul (UE) 2017/625 prevede o procedură specifică prin care se asigură faptul că operatorii economici remediază situațiile de neconformitate cu legislația privind produsele alimentare și hrana pentru animale, normele privind sănătatea animală sau normele în materie de bunăstare a animalelor. Autoritățile competente ar trebui să poată pune în continuare în aplicare Regulamentul (UE) 2017/625 și, în special, articolul 138 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(33)

Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului (8) instituie un cadru armonizat la nivelul Uniunii pentru organizarea controalelor oficiale și pentru organizarea altor activități oficiale de-a lungul întregului lanț agroalimentar, ținând seama de normele privind controalele oficiale prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și în legislația sectorială relevantă a Uniunii. Regulamentul (UE) 2017/625 prevede o procedură specifică prin care se asigură faptul că operatorii economici remediază situațiile de neconformitate cu legislația privind produsele alimentare și hrana pentru animale, normele privind sănătatea animală sau normele în materie de bunăstare a animalelor. Autoritățile competente ar trebui să poată pune în continuare în aplicare Regulamentul (UE) 2017/625 și, în special, articolul 138 din regulamentul respectiv.

| (34) | Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (10) instituie un cadru armonizat al Uniunii pentru efectuarea controalelor privind obligațiile stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11) în conformitate cu criteriile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 882/2004 și precizează că statele membre se asigură că orice operator care îndeplinește obligațiile respective are dreptul să fie cuprins într-un sistem de controale. Autoritățile competente ar trebui să poată pune în continuare în aplicare Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și, în special, articolul 90 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(34)

Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (10) instituie un cadru armonizat al Uniunii pentru efectuarea controalelor privind obligațiile stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11) în conformitate cu criteriile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 882/2004 și precizează că statele membre se asigură că orice operator care îndeplinește obligațiile respective are dreptul să fie cuprins într-un sistem de controale. Autoritățile competente ar trebui să poată pune în continuare în aplicare Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și, în special, articolul 90 din regulamentul respectiv.

| (35) | Orice decizie administrativă luată de autoritățile competente din statele membre în temeiul prezentului regulament ar trebui să indice căile de atac disponibile pentru operatorul economic, astfel încât un operator economic să poată, în conformitate cu dreptul intern, să atace decizia sau să sesizeze instanțele naționale competente. Decizia administrativă ar trebui să se refere și la posibilitatea operatorilor economici de a utiliza rețeaua de soluționare a problemelor intervenite pe piața internă (SOLVIT) și procedura de soluționare a problemelor prevăzută de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(35)

Orice decizie administrativă luată de autoritățile competente din statele membre în temeiul prezentului regulament ar trebui să indice căile de atac disponibile pentru operatorul economic, astfel încât un operator economic să poată, în conformitate cu dreptul intern, să atace decizia sau să sesizeze instanțele naționale competente. Decizia administrativă ar trebui să se refere și la posibilitatea operatorilor economici de a utiliza rețeaua de soluționare a problemelor intervenite pe piața internă (SOLVIT) și procedura de soluționare a problemelor prevăzută de prezentul regulament.

| (36) | Găsirea de soluții eficiente pentru operatorii economici care doresc o alternativă adaptată întreprinderilor atunci când contestă decizii administrative de restricționare sau refuzare a accesului pe piață este esențială pentru a asigura aplicarea corectă și consecventă a principiului recunoașterii reciproce. Pentru a garanta găsirea de astfel de soluții și pentru a evita costurile juridice, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), operatorii economici ar trebui să dispună de o procedură extrajudiciară de soluționare a problemelor. |
| --- | --- |

(36)

Găsirea de soluții eficiente pentru operatorii economici care doresc o alternativă adaptată întreprinderilor atunci când contestă decizii administrative de restricționare sau refuzare a accesului pe piață este esențială pentru a asigura aplicarea corectă și consecventă a principiului recunoașterii reciproce. Pentru a garanta găsirea de astfel de soluții și pentru a evita costurile juridice, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), operatorii economici ar trebui să dispună de o procedură extrajudiciară de soluționare a problemelor.

| (37) | SOLVIT este un serviciu oferit de administrația națională în fiecare stat membru cu scopul de a găsi soluții pentru persoane fizice și întreprinderi atunci când drepturile acestora au fost încălcate de către autoritățile publice din alt stat membru. Principiile care guvernează funcționarea SOLVIT sunt stabilite în Recomandarea 2013/461/UE a Comisiei (12), conform căreia fiecare stat membru urmează să prevadă un centru SOLVIT care are resurse umane și financiare adecvate, pentru a se asigura că centrul SOLVIT face parte din SOLVIT. Comisia ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a face cunoscute existența și beneficiile SOLVIT, în special în rândul întreprinderilor. |
| --- | --- |

(37)

SOLVIT este un serviciu oferit de administrația națională în fiecare stat membru cu scopul de a găsi soluții pentru persoane fizice și întreprinderi atunci când drepturile acestora au fost încălcate de către autoritățile publice din alt stat membru. Principiile care guvernează funcționarea SOLVIT sunt stabilite în Recomandarea 2013/461/UE a Comisiei (12), conform căreia fiecare stat membru urmează să prevadă un centru SOLVIT care are resurse umane și financiare adecvate, pentru a se asigura că centrul SOLVIT face parte din SOLVIT. Comisia ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a face cunoscute existența și beneficiile SOLVIT, în special în rândul întreprinderilor.

| (38) | SOLVIT este un mecanism extrajudiciar eficace de soluționare a problemelor, fiind disponibil gratuit. El vizează găsirea de soluții rapide și concrete pentru persoanele fizice și întreprinderile care se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește recunoașterea drepturilor lor în Uniune de către autoritățile publice. În cazul în care operatorul economic, centrul SOLVIT relevant și statele membre implicate convin asupra soluției corespunzătoare, nu ar mai trebui luate alte măsuri. |
| --- | --- |

(38)

SOLVIT este un mecanism extrajudiciar eficace de soluționare a problemelor, fiind disponibil gratuit. El vizează găsirea de soluții rapide și concrete pentru persoanele fizice și întreprinderile care se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește recunoașterea drepturilor lor în Uniune de către autoritățile publice. În cazul în care operatorul economic, centrul SOLVIT relevant și statele membre implicate convin asupra soluției corespunzătoare, nu ar mai trebui luate alte măsuri.

| (39) | Cu toate acestea, dacă abordarea informală a SOLVIT nu dă rezultate și dacă persistă îndoieli cu privire la compatibilitatea deciziei administrative cu principiul recunoașterii reciproce, Comisia ar trebui să fie împuternicită să analizeze această chestiune la solicitarea oricăruia dintre centrele SOLVIT implicate. În urma evaluării sale, Comisia ar trebui să emită un aviz care trebuie să fie comunicat prin intermediul centrului SOLVIT relevant operatorului economic în cauză și autorităților competente și care ar trebui luat în considerare în timpul procedurii SOLVIT. Intervenția Comisiei ar trebui să respecte un termen de 45 de zile lucrătoare, care nu ar trebui să includă timpul necesar pentru Comisie de a primi orice informații suplimentare și documentele pe care le consideră necesare. În eventualitatea în care cazul este soluționat în termenul respectiv, Comisia nu ar trebui să fie obligată să emită un aviz. Aceste cazuri SOLVIT ar trebui să facă parte dintr-un flux de lucru separat în baza de date SOLVIT și nu ar trebui să fie incluse în statisticile SOLVIT obișnuite. |
| --- | --- |

(39)

Cu toate acestea, dacă abordarea informală a SOLVIT nu dă rezultate și dacă persistă îndoieli cu privire la compatibilitatea deciziei administrative cu principiul recunoașterii reciproce, Comisia ar trebui să fie împuternicită să analizeze această chestiune la solicitarea oricăruia dintre centrele SOLVIT implicate. În urma evaluării sale, Comisia ar trebui să emită un aviz care trebuie să fie comunicat prin intermediul centrului SOLVIT relevant operatorului economic în cauză și autorităților competente și care ar trebui luat în considerare în timpul procedurii SOLVIT. Intervenția Comisiei ar trebui să respecte un termen de 45 de zile lucrătoare, care nu ar trebui să includă timpul necesar pentru Comisie de a primi orice informații suplimentare și documentele pe care le consideră necesare. În eventualitatea în care cazul este soluționat în termenul respectiv, Comisia nu ar trebui să fie obligată să emită un aviz. Aceste cazuri SOLVIT ar trebui să facă parte dintr-un flux de lucru separat în baza de date SOLVIT și nu ar trebui să fie incluse în statisticile SOLVIT obișnuite.

| (40) | Avizul Comisiei în privința unei decizii administrative de restricționare sau refuzare a accesului pe piață ar trebui să stabilească doar dacă decizia administrativă este compatibilă cu principiul recunoașterii reciproce și cu cerințele prezentului regulament. Acest lucru nu aduce atingere competențelor Comisiei în temeiul articolului 258 din TFUE și obligației statelor membre de a respecta dreptul Uniunii, în cazul în care abordează problemele sistemice identificate în ceea ce privește aplicarea principiului recunoașterii reciproce. |
| --- | --- |

(40)

Avizul Comisiei în privința unei decizii administrative de restricționare sau refuzare a accesului pe piață ar trebui să stabilească doar dacă decizia administrativă este compatibilă cu principiul recunoașterii reciproce și cu cerințele prezentului regulament. Acest lucru nu aduce atingere competențelor Comisiei în temeiul articolului 258 din TFUE și obligației statelor membre de a respecta dreptul Uniunii, în cazul în care abordează problemele sistemice identificate în ceea ce privește aplicarea principiului recunoașterii reciproce.

| (41) | Este important pentru piața internă a mărfurilor ca întreprinderile, în special IMM-urile, să obțină informații fiabile și specifice cu privire la legislația în vigoare într-un stat membru dat. Punctele de informare despre produse ar trebui să joace un rol important în facilitarea comunicării dintre autoritățile naționale și operatorii economici, prin difuzarea de informații cu privire la normele specifice privind produsele și modul în care principiul recunoașterii reciproce este aplicat pe teritoriul statului membru în care se află. Prin urmare, este necesar să se consolideze rolul punctelor de informare despre produse ca principali furnizori de informații cu privire la toate normele naționale legate de produse, inclusiv normele tehnice naționale care fac obiectul recunoașterii reciproce. |
| --- | --- |

(41)

Este important pentru piața internă a mărfurilor ca întreprinderile, în special IMM-urile, să obțină informații fiabile și specifice cu privire la legislația în vigoare într-un stat membru dat. Punctele de informare despre produse ar trebui să joace un rol important în facilitarea comunicării dintre autoritățile naționale și operatorii economici, prin difuzarea de informații cu privire la normele specifice privind produsele și modul în care principiul recunoașterii reciproce este aplicat pe teritoriul statului membru în care se află. Prin urmare, este necesar să se consolideze rolul punctelor de informare despre produse ca principali furnizori de informații cu privire la toate normele naționale legate de produse, inclusiv normele tehnice naționale care fac obiectul recunoașterii reciproce.

| (42) | Pentru a facilita libera circulație a mărfurilor, punctele de informare despre produse ar trebui să furnizeze gratuit, un nivel rezonabil de informații referitoare la normele tehnice naționale și la aplicarea principiului recunoașterii reciproce. Punctele de informare despre produse ar trebui să fie echipate în mod adecvat, alocându-li-se resursele necesare. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului (13), acestea ar trebui să furnizeze astfel de informații prin intermediul unui site web și ar trebui să facă obiectul criteriilor de calitate prevăzute de regulamentul respectiv. Sarcinile punctelor de informare despre produse legate de furnizarea oricăror astfel de informații, inclusiv a copiilor electronice ale normelor tehnice naționale sau a accesului online la acestea, ar trebui să fie îndeplinite fără a aduce atingere normelor naționale care reglementează distribuția normelor tehnice naționale. În plus, punctele de informare despre produse nu ar trebui să fie obligate să furnizeze copii ale standardelor care fac obiectul drepturilor de proprietate intelectuală ale organismelor sau organizațiilor de standardizare și nici acces online la acestea. |
| --- | --- |

(42)

Pentru a facilita libera circulație a mărfurilor, punctele de informare despre produse ar trebui să furnizeze gratuit, un nivel rezonabil de informații referitoare la normele tehnice naționale și la aplicarea principiului recunoașterii reciproce. Punctele de informare despre produse ar trebui să fie echipate în mod adecvat, alocându-li-se resursele necesare. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului (13), acestea ar trebui să furnizeze astfel de informații prin intermediul unui site web și ar trebui să facă obiectul criteriilor de calitate prevăzute de regulamentul respectiv. Sarcinile punctelor de informare despre produse legate de furnizarea oricăror astfel de informații, inclusiv a copiilor electronice ale normelor tehnice naționale sau a accesului online la acestea, ar trebui să fie îndeplinite fără a aduce atingere normelor naționale care reglementează distribuția normelor tehnice naționale. În plus, punctele de informare despre produse nu ar trebui să fie obligate să furnizeze copii ale standardelor care fac obiectul drepturilor de proprietate intelectuală ale organismelor sau organizațiilor de standardizare și nici acces online la acestea.

| (43) | Cooperarea dintre autoritățile competente este esențială pentru funcționarea fără probleme a principiului recunoașterii reciproce și pentru crearea unei culturi a recunoașterii reciproce. Punctele de informare despre produse și autoritățile naționale competente ar trebui, prin urmare, să coopereze și să facă schimb de informații și de expertiză pentru a asigura aplicarea corectă și consecventă a principiului recunoașterii reciproce și a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(43)

Cooperarea dintre autoritățile competente este esențială pentru funcționarea fără probleme a principiului recunoașterii reciproce și pentru crearea unei culturi a recunoașterii reciproce. Punctele de informare despre produse și autoritățile naționale competente ar trebui, prin urmare, să coopereze și să facă schimb de informații și de expertiză pentru a asigura aplicarea corectă și consecventă a principiului recunoașterii reciproce și a prezentului regulament.

| (44) | Pentru a notifica deciziile administrative de restricționare sau refuzare a accesului pe piață, de înlesnire a comunicării între punctele de informare despre produse și de asigurare a cooperării administrative, este necesar să se ofere statelor membre accesul la un sistem de informare și comunicare. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a notifica deciziile administrative de restricționare sau refuzare a accesului pe piață, de înlesnire a comunicării între punctele de informare despre produse și de asigurare a cooperării administrative, este necesar să se ofere statelor membre accesul la un sistem de informare și comunicare.

| (45) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (14). |
| --- | --- |

(45)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (14).

| (46) | În cazul în care, în sensul prezentului regulament, este necesar să se prelucreze date cu caracter personal, această prelucrare ar trebui să se realizeze în conformitate cu dreptul Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal. Orice prelucrare a datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament este reglementată de Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (15) sau de Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (16). |
| --- | --- |

(46)

În cazul în care, în sensul prezentului regulament, este necesar să se prelucreze date cu caracter personal, această prelucrare ar trebui să se realizeze în conformitate cu dreptul Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal. Orice prelucrare a datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament este reglementată de Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (15) sau de Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (16).

| (47) | Ar trebui să se instituie mecanisme fiabile și eficiente de monitorizare, pentru a furniza informații cu privire la aplicarea prezentului regulament și la impactul acestora asupra liberei circulații a mărfurilor. Respectivele mecanisme nu ar trebui să depășească ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(47)

Ar trebui să se instituie mecanisme fiabile și eficiente de monitorizare, pentru a furniza informații cu privire la aplicarea prezentului regulament și la impactul acestora asupra liberei circulații a mărfurilor. Respectivele mecanisme nu ar trebui să depășească ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (48) | Pentru a crește gradul de sensibilizare cu privire la principiul recunoașterii reciproce și pentru a asigura faptul că prezentul regulament se aplică în mod corect și consecvent, ar trebui să se prevadă finanțarea de către Uniune a unor campanii de sensibilizare, a unor formări, schimburi de funcționari și a altor activități conexe care vizează sporirea și susținerea încrederii și a cooperării între autoritățile competente, punctele de informare despre produse și operatorii economici. |
| --- | --- |

(48)

Pentru a crește gradul de sensibilizare cu privire la principiul recunoașterii reciproce și pentru a asigura faptul că prezentul regulament se aplică în mod corect și consecvent, ar trebui să se prevadă finanțarea de către Uniune a unor campanii de sensibilizare, a unor formări, schimburi de funcționari și a altor activități conexe care vizează sporirea și susținerea încrederii și a cooperării între autoritățile competente, punctele de informare despre produse și operatorii economici.

| (49) | Pentru a remedia lipsa de date exacte referitoare la funcționarea principiului recunoașterii reciproce și impactul său asupra pieței unice a mărfurilor, Uniunea ar trebui să finanțeze colectarea unor astfel de date. |
| --- | --- |

(49)

Pentru a remedia lipsa de date exacte referitoare la funcționarea principiului recunoașterii reciproce și impactul său asupra pieței unice a mărfurilor, Uniunea ar trebui să finanțeze colectarea unor astfel de date.

| (50) | Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin sancțiuni administrative și financiare. |
| --- | --- |

(50)

Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin sancțiuni administrative și financiare.

| (51) | Este oportun să se amâne aplicarea prezentului regulament pentru a acorda autorităților competente și operatorilor economici suficient timp să se adapteze la cerințele prevăzute de acesta. |
| --- | --- |

(51)

Este oportun să se amâne aplicarea prezentului regulament pentru a acorda autorităților competente și operatorilor economici suficient timp să se adapteze la cerințele prevăzute de acesta.

| (52) | Comisia ar trebui să efectueze o evaluare a prezentului regulament în raport cu obiectivele urmărite. Comisia ar trebui să utilizeze datele colectate cu privire la funcționarea principiului recunoașterii reciproce și la impactul său asupra pieței unice a mărfurilor și informațiile disponibile în cadrul sistemului de informare și comunicare în vederea evaluării prezentului regulament. Comisia ar trebui să fie abilitată să solicite statelor membre să furnizeze informații suplimentare necesare pentru evaluarea sa. În conformitate cu punctul 22 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (17), evaluarea prezentului regulament, care ar trebui să fie bazată pe eficiență, eficacitate, relevanță, coerență și valoare adăugată, ar trebui să stea la baza evaluărilor impactului opțiunilor privind viitoarele măsuri. |
| --- | --- |

(52)

Comisia ar trebui să efectueze o evaluare a prezentului regulament în raport cu obiectivele urmărite. Comisia ar trebui să utilizeze datele colectate cu privire la funcționarea principiului recunoașterii reciproce și la impactul său asupra pieței unice a mărfurilor și informațiile disponibile în cadrul sistemului de informare și comunicare în vederea evaluării prezentului regulament. Comisia ar trebui să fie abilitată să solicite statelor membre să furnizeze informații suplimentare necesare pentru evaluarea sa. În conformitate cu punctul 22 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (17), evaluarea prezentului regulament, care ar trebui să fie bazată pe eficiență, eficacitate, relevanță, coerență și valoare adăugată, ar trebui să stea la baza evaluărilor impactului opțiunilor privind viitoarele măsuri.

| (53) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume asigurarea aplicării ușoare, consecvente și corecte a principiului recunoașterii reciproce, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv, |
| --- | --- |

(53)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume asigurarea aplicării ușoare, consecvente și corecte a principiului recunoașterii reciproce, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect

(1)   Scopul prezentului regulament este de a consolida funcționarea pieței interne, prin îmbunătățirea aplicării principiului recunoașterii reciproce și prin eliminarea obstacolelor nejustificate din calea comerțului.

(2)   Prezentul regulament stabilește norme și proceduri privind aplicarea, de către statele membre, a principiului recunoașterii reciproce, în cazuri individuale, în ceea ce privește mărfurile care fac obiectul articolului 34 din TFUE și care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru, ținând seama de articolul 36 din TFUE și de jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene.

(3)   Prezentul regulament prevede, de asemenea, stabilirea și menținerea unor puncte de informare despre produse în statele membre și cooperarea și schimbul de informații în contextul principiului recunoașterii reciproce.

Articolul 2

Domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică mărfurilor de orice tip, inclusiv produselor agricole în sensul articolului 38 alineatul (1) al doilea paragraf din TFUE, precum și deciziilor administrative luate sau care urmează să fie luate de o autoritate competentă a unui stat membru de destinație în legătură cu orice astfel de mărfuri care sunt comercializate în mod legal în alt stat membru, în cazul în care decizia administrativă îndeplinește criteriile de mai jos:

| (a) | la baza deciziei administrative stă o normă tehnică națională aplicabilă în statul membru de destinație; și |
| --- | --- |

(a)

la baza deciziei administrative stă o normă tehnică națională aplicabilă în statul membru de destinație; și

| (b) | efectul direct sau indirect al deciziei administrative este de restricționare sau refuzare a accesului pe piață în statul membru de destinație. |
| --- | --- |

(b)

efectul direct sau indirect al deciziei administrative este de restricționare sau refuzare a accesului pe piață în statul membru de destinație.

Decizie administrativă include orice demers administrativ care se bazează pe o normă tehnică națională și care are același sau aproape același efect juridic precum efectul menționat la litera (b).

(2)   În sensul prezentului regulament, o „normă tehnică națională” înseamnă orice dispoziție a unui act cu putere de lege, act administrativ sau altă normă administrativă a unui stat membru, care are următoarele caracteristici:

| (a) | vizează mărfuri sau aspecte ale mărfurilor care nu fac obiectul armonizării la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

vizează mărfuri sau aspecte ale mărfurilor care nu fac obiectul armonizării la nivelul Uniunii;

| (b) | fie interzice punerea la dispoziție a mărfurilor sau a mărfurilor de un anumit tip pe piața din statul membru respectiv, fie impune obligativitatea respectării dispoziției, de facto sau de jure, ori de câte ori mărfurile, sau mărfurile de un anumit tip, sunt puse la dispoziție pe piață; și |
| --- | --- |

(b)

fie interzice punerea la dispoziție a mărfurilor sau a mărfurilor de un anumit tip pe piața din statul membru respectiv, fie impune obligativitatea respectării dispoziției, de facto sau de jure, ori de câte ori mărfurile, sau mărfurile de un anumit tip, sunt puse la dispoziție pe piață; și

| (c) | prevede cel puțin una dintre următoarele măsuri:






  (i) | stabilește caracteristicile necesare ale mărfurilor, sau ale mărfurilor de un anumit tip, cum ar fi nivelurile lor de calitate, performanță sau securitate, sau dimensiunile lor, inclusiv cerințele aplicabile respectivelor mărfuri în ceea ce privește denumirile sub care sunt comercializate, terminologia, simbolurile, încercările și metodele de încercare, ambalajul, marcarea sau etichetarea și procedurile de evaluare a conformității; |
| --- | --- | --- |

(c)

prevede cel puțin una dintre următoarele măsuri:

(i)

stabilește caracteristicile necesare ale mărfurilor, sau ale mărfurilor de un anumit tip, cum ar fi nivelurile lor de calitate, performanță sau securitate, sau dimensiunile lor, inclusiv cerințele aplicabile respectivelor mărfuri în ceea ce privește denumirile sub care sunt comercializate, terminologia, simbolurile, încercările și metodele de încercare, ambalajul, marcarea sau etichetarea și procedurile de evaluare a conformității;

| (ii) | în scopul protejării consumatorilor sau a mediului, impune alte cerințe pentru mărfuri, sau pentru mărfurile de un anumit tip, care afectează ciclul de viață al mărfurilor după ce acestea au fost puse la dispoziție pe piața din acest stat membru, cum ar fi condițiile de utilizare, reciclare, reutilizare sau eliminare, în cazul în care asemenea condiții pot influența în mod semnificativ fie compoziția sau natura respectivelor mărfuri, fie punerea la dispoziție a acestora pe piața din statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(ii)

în scopul protejării consumatorilor sau a mediului, impune alte cerințe pentru mărfuri, sau pentru mărfurile de un anumit tip, care afectează ciclul de viață al mărfurilor după ce acestea au fost puse la dispoziție pe piața din acest stat membru, cum ar fi condițiile de utilizare, reciclare, reutilizare sau eliminare, în cazul în care asemenea condiții pot influența în mod semnificativ fie compoziția sau natura respectivelor mărfuri, fie punerea la dispoziție a acestora pe piața din statul membru respectiv.

(3)   Alineatul (2) litera (c) punctul (i) din prezentul articol reglementează, de asemenea, metodele și procesele de producție utilizate în ceea ce privește produsele agricole, astfel cum sunt menționate la articolul 38 alineatul (1) al doilea paragraf din TFUE și în ceea ce privește produsele destinate consumului uman sau animal, precum și metodele și procesele de producție aferente altor produse, în cazul în care acestea au un efect asupra caracteristicilor lor.

(4)   O procedură de autorizare prealabilă nu constituie în sine o normă tehnică națională în sensul prezentului regulament, însă o decizie de refuzare a autorizării prealabile bazată pe o normă tehnică națională este considerată o decizie administrativă căreia i se aplică prezentul regulament, în cazul în care respectiva decizie îndeplinește celelalte cerințe de la alineatul (1) primul paragraf.

(5)   Prezentul regulament nu se aplică:

| (a) | deciziilor cu caracter judiciar emise de către instanțele naționale; |
| --- | --- |

(a)

deciziilor cu caracter judiciar emise de către instanțele naționale;

| (b) | deciziilor cu caracter judiciar emise de către autoritățile de aplicare a legii în cursul investigării sau al urmăririi penale a unei infracțiuni în ceea ce privește terminologia, simbolurile sau orice referință materială la organizații neconstituționale sau criminale sau la infracțiuni cu caracter rasist, discriminatoriu sau xenofob. |
| --- | --- |

(b)

deciziilor cu caracter judiciar emise de către autoritățile de aplicare a legii în cursul investigării sau al urmăririi penale a unei infracțiuni în ceea ce privește terminologia, simbolurile sau orice referință materială la organizații neconstituționale sau criminale sau la infracțiuni cu caracter rasist, discriminatoriu sau xenofob.

(6)   Articolele 5 și 6 nu aduc atingere aplicării dispozițiilor următoare:

| (a) | articolul 8 alineatul (1) literele (b)-(f) și articolul 8 alineatul (3) din Directiva 2001/95/CE; |
| --- | --- |

(a)

articolul 8 alineatul (1) literele (b)-(f) și articolul 8 alineatul (3) din Directiva 2001/95/CE;

| (b) | articolul 50 alineatul (3) litera (a) și articolul 54 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; |
| --- | --- |

(b)

articolul 50 alineatul (3) litera (a) și articolul 54 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002;

| (c) | articolul 90 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013; și |
| --- | --- |

(c)

articolul 90 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013; și

| (d) | articolul 138 din Regulamentul (UE) 2017/625. |
| --- | --- |

(d)

articolul 138 din Regulamentul (UE) 2017/625.

(7)   Prezentul regulament nu aduce atingere obligației de a notifica, în temeiul Directivei (UE) 2015/1535, proiectele de reglementări tehnice naționale Comisiei și statelor membre înainte de adoptarea acestora.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „comercializate în mod legal în alt stat membru” înseamnă că mărfurile sau mărfurile de acel tip respectă normele relevante aplicabile în statul membru respectiv sau că nu fac obiectul niciunei astfel de norme în statul membru respectiv și că ele sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali în statul membru respectiv; |
| --- | --- |

1.

„comercializate în mod legal în alt stat membru” înseamnă că mărfurile sau mărfurile de acel tip respectă normele relevante aplicabile în statul membru respectiv sau că nu fac obiectul niciunei astfel de norme în statul membru respectiv și că ele sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali în statul membru respectiv;

| 2. | „punere la dispoziție pe piață” înseamnă orice furnizare a unor mărfuri în vederea distribuției, consumului sau a utilizării pe piața de pe teritoriul unui stat membru în cursul unei activități comerciale, fie în schimbul unei plăți, fie gratuit; |
| --- | --- |

2.

„punere la dispoziție pe piață” înseamnă orice furnizare a unor mărfuri în vederea distribuției, consumului sau a utilizării pe piața de pe teritoriul unui stat membru în cursul unei activități comerciale, fie în schimbul unei plăți, fie gratuit;

| 3. | „restricționare a accesului pe piață” înseamnă impunerea unor condiții care trebuie îndeplinite înainte ca mărfurile să poată fi puse la dispoziție pe piața din statul membru de destinație sau a unor condiții pentru păstrarea mărfurilor pe piața respectivă, care, în ambele cazuri, necesită modificarea uneia sau mai multor caracteristici ale mărfurilor menționate, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (2) litera (c) punctul (i), sau necesită efectuarea de încercări suplimentare; |
| --- | --- |

3.

„restricționare a accesului pe piață” înseamnă impunerea unor condiții care trebuie îndeplinite înainte ca mărfurile să poată fi puse la dispoziție pe piața din statul membru de destinație sau a unor condiții pentru păstrarea mărfurilor pe piața respectivă, care, în ambele cazuri, necesită modificarea uneia sau mai multor caracteristici ale mărfurilor menționate, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (2) litera (c) punctul (i), sau necesită efectuarea de încercări suplimentare;

| 4. | „refuzare a accesului pe piață” înseamnă oricare dintre următoarele măsuri:






  (a) | interzicerea punerii mărfurilor la dispoziție pe piața din statul membru de destinație sau interzicerea păstrării lor pe piața respectivă; sau |
| --- | --- | --- |

4.

„refuzare a accesului pe piață” înseamnă oricare dintre următoarele măsuri:

(a)

interzicerea punerii mărfurilor la dispoziție pe piața din statul membru de destinație sau interzicerea păstrării lor pe piața respectivă; sau

| (b) | solicitarea retragerii sau a rechemării respectivelor mărfuri de pe piața respectivă; |
| --- | --- |

(b)

solicitarea retragerii sau a rechemării respectivelor mărfuri de pe piața respectivă;

| 5. | „retragere” înseamnă orice măsură vizând a împiedica punerea la dispoziție pe piață a unor mărfuri din lanțul de aprovizionare; |
| --- | --- |

5.

„retragere” înseamnă orice măsură vizând a împiedica punerea la dispoziție pe piață a unor mărfuri din lanțul de aprovizionare;

| 6. | „rechemare” înseamnă orice măsură vizând returnarea unor mărfuri care au fost puse deja la dispoziția utilizatorului final; |
| --- | --- |

6.

„rechemare” înseamnă orice măsură vizând returnarea unor mărfuri care au fost puse deja la dispoziția utilizatorului final;

| 7. | „procedura de autorizare prealabilă” înseamnă o procedură administrativă instituită de legislația unui stat membru, prin care autoritatea competentă din respectivul stat membru este obligată, pe baza unei cereri a unui operator economic, să acorde o aprobare formală înainte ca mărfurile să poată fi puse la dispoziție pe piața din statul membru respectiv; |
| --- | --- |

7.

„procedura de autorizare prealabilă” înseamnă o procedură administrativă instituită de legislația unui stat membru, prin care autoritatea competentă din respectivul stat membru este obligată, pe baza unei cereri a unui operator economic, să acorde o aprobare formală înainte ca mărfurile să poată fi puse la dispoziție pe piața din statul membru respectiv;

| 8. | „producător” înseamnă:






  (a) | orice persoană fizică sau juridică care fabrică mărfuri sau care dispune proiectarea și fabricarea lor, ori care produce mărfuri care nu au rezultat în urma unui proces de fabricație, inclusiv produse agricole, și care le comercializează sub denumirea sau marca comercială a respectivei persoane; |
| --- | --- | --- |

8.

„producător” înseamnă:

(a)

orice persoană fizică sau juridică care fabrică mărfuri sau care dispune proiectarea și fabricarea lor, ori care produce mărfuri care nu au rezultat în urma unui proces de fabricație, inclusiv produse agricole, și care le comercializează sub denumirea sau marca comercială a respectivei persoane;

| (b) | orice persoană fizică sau juridică care modifică mărfuri deja comercializate în mod legal într-un stat membru, într-un mod care poate afecta conformitatea cu normele relevante aplicabile în statul membru respectiv; sau |
| --- | --- |

(b)

orice persoană fizică sau juridică care modifică mărfuri deja comercializate în mod legal într-un stat membru, într-un mod care poate afecta conformitatea cu normele relevante aplicabile în statul membru respectiv; sau

| (c) | orice altă persoană fizică sau juridică care, prin aplicarea numelui, a mărcii comerciale sau a unei alte caracteristici distinctive a sale pe mărfuri sau pe documentele care însoțesc respectivele mărfuri, se prezintă drept producătorul respectivelor mărfuri; |
| --- | --- |

(c)

orice altă persoană fizică sau juridică care, prin aplicarea numelui, a mărcii comerciale sau a unei alte caracteristici distinctive a sale pe mărfuri sau pe documentele care însoțesc respectivele mărfuri, se prezintă drept producătorul respectivelor mărfuri;

| 9. | „reprezentant autorizat” înseamnă orice persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune, care a primit un mandat scris din partea unui producător de a acționa în numele producătorului respectiv în ceea ce privește punerea la dispoziție a mărfurilor pe piața în cauză; |
| --- | --- |

9.

„reprezentant autorizat” înseamnă orice persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune, care a primit un mandat scris din partea unui producător de a acționa în numele producătorului respectiv în ceea ce privește punerea la dispoziție a mărfurilor pe piața în cauză;

| 10. | „importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune care pune la dispoziție, pentru prima dată, mărfuri dintr-o țară terță pe piața Uniunii; |
| --- | --- |

10.

„importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune care pune la dispoziție, pentru prima dată, mărfuri dintr-o țară terță pe piața Uniunii;

| 11. | „distribuitor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică din lanțul de aprovizionare, alta decât producătorul sau importatorul, care pune mărfuri la dispoziție pe piața dintr-un stat membru; |
| --- | --- |

11.

„distribuitor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică din lanțul de aprovizionare, alta decât producătorul sau importatorul, care pune mărfuri la dispoziție pe piața dintr-un stat membru;

| 12. | „operator economic” înseamnă, în legătură cu mărfurile, oricare dintre următorii: producătorul, reprezentantul autorizat, importatorul sau distribuitorul; |
| --- | --- |

12.

„operator economic” înseamnă, în legătură cu mărfurile, oricare dintre următorii: producătorul, reprezentantul autorizat, importatorul sau distribuitorul;

| 13. | „utilizator final” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau care este stabilită în Uniune, căreia i-au fost sau îi sunt puse la dispoziție mărfurile fie în calitate de consumator, în afara oricărei activități comerciale, industriale, artizanale sau profesionale, fie în calitate de utilizator final profesional în cursul activităților sale industriale sau profesionale; |
| --- | --- |

13.

„utilizator final” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau care este stabilită în Uniune, căreia i-au fost sau îi sunt puse la dispoziție mărfurile fie în calitate de consumator, în afara oricărei activități comerciale, industriale, artizanale sau profesionale, fie în calitate de utilizator final profesional în cursul activităților sale industriale sau profesionale;

| 14. | „motive legitime de interes public” înseamnă oricare dintre motivele prevăzute la articolul 36 din TFUE sau orice alte motive imperative de interes public; |
| --- | --- |

14.

„motive legitime de interes public” înseamnă oricare dintre motivele prevăzute la articolul 36 din TFUE sau orice alte motive imperative de interes public;

| 15. | „organism de evaluare a conformității” înseamnă un organism de evaluare a conformității conform definiției de la articolul 2 punctul 13 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008. |
| --- | --- |

15.

„organism de evaluare a conformității” înseamnă un organism de evaluare a conformității conform definiției de la articolul 2 punctul 13 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008.

CAPITOLUL II

PROCEDURI REFERITOARE LA APLICAREA PRINCIPIULUI RECUNOAȘTERII RECIPROCE ÎN CAZURI INDIVIDUALE

Articolul 4

Declarația de recunoaștere reciprocă

(1)   Producătorul mărfurilor sau al mărfurilor de un anumit tip, care sunt sau care urmează să fie puse la dispoziție pe piața statului membru de destinație, poate elabora o declarație voluntară de comercializare legală de mărfuri în scopul recunoașterii reciproce („declarația de recunoaștere reciprocă”) pentru a demonstra autorităților competente ale statului membru de destinație că mărfurile sau mărfurile de acel tip sunt comercializate în mod legal în alt stat membru.

Producătorul poate împuternici reprezentantul său autorizat să elaboreze declarația de recunoaștere reciprocă în numele său.

Declarația de recunoaștere reciprocă respectă structura prevăzută în partea I și partea II din anexă și conține toate informațiile specificate în aceasta.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat, în cazul în care a fost împuternicit în acest sens, poate completa declarația de recunoaștere reciprocă numai cu informațiile prevăzute în partea I din anexă. În acest caz, importatorul sau distribuitorul completează informațiile prevăzute în partea II a anexei.

În mod alternativ, ambele părți ale declarației de recunoaștere reciprocă pot fi întocmite de către importator sau de către distribuitor, cu condiția ca semnatarul să poată furniza elementele de probă menționate la articolul 5 alineatul (4) litera (a).

Declarația de recunoaștere reciprocă se întocmește în una dintre limbile oficiale ale Uniunii. Atunci când limba nu este limba solicitată de statul membru de destinație, operatorul economic traduce declarație de recunoaștere reciprocă într-o limbă solicitată de statul membru de destinație.

(2)   Operatorii economici care semnează declarația de recunoaștere reciprocă sau o parte a acesteia sunt responsabili pentru conținutul și acuratețea informațiilor pe care le furnizează în declarația de recunoaștere reciprocă, inclusiv pentru corectitudinea informațiilor pe care le traduc. În sensul prezentului alineat, operatorii economici sunt răspunzători în conformitate cu legislația națională.

(3)   Operatorii economici se asigură că declarația de recunoaștere reciprocă este actualizată în permanență, astfel încât să reflecte orice schimbare a informațiilor pe care aceștia le-au furnizat în declarația de recunoaștere reciprocă.

(4)   Declarația de recunoaștere reciprocă poate fi prezentată autorității competente din statul membru de destinație, în scopul efectuării unei evaluări în temeiul articolului 5. Ea poate fi prezentată pe suport de hârtie sau în format electronic sau poate fi pusă la dispoziție online, în conformitate cu cerințele statului membru de destinație.

(5)   În cazul în care operatorii economici pun declarația de recunoaștere reciprocă la dispoziție online, se aplică următoarele condiții:

| (a) | tipul mărfurilor sau seria pentru care se completează declarația de recunoaștere reciprocă este ușor de identificat; și |
| --- | --- |

(a)

tipul mărfurilor sau seria pentru care se completează declarația de recunoaștere reciprocă este ușor de identificat; și

| (b) | mijloacele tehnice utilizate asigură o navigare ușoară și sunt monitorizate pentru a se asigura disponibilitatea declarației de recunoaștere reciprocă și accesul la aceasta. |
| --- | --- |

(b)

mijloacele tehnice utilizate asigură o navigare ușoară și sunt monitorizate pentru a se asigura disponibilitatea declarației de recunoaștere reciprocă și accesul la aceasta.

(6)   Dacă mărfurile pentru care este furnizată declarația de recunoaștere reciprocă fac, de asemenea, obiectul unui act al Uniunii prin care se solicită o declarație de conformitate UE, declarația de recunoaștere reciprocă poate fi atașată la declarația de conformitate UE respectivă.

Articolul 5

Evaluarea mărfurilor

(1)   În cazul în care o autoritate competentă a statului membru de destinație intenționează să evalueze mărfurile care fac obiectul prezentului regulament pentru a stabili dacă mărfurile sau mărfurile de acel tip sunt comercializate în mod legal în alt stat membru și, dacă da, dacă interesele publice legitime vizate de norma tehnică națională aplicabilă din statul membru de destinație sunt protejate în mod adecvat, având în vedere caracteristicile mărfurilor în cauză, aceasta contactează fără întârziere operatorul economic în cauză.

(2)   Atunci când intră în contact cu operatorul economic în cauză, autoritatea competentă a statului membru de destinație informează operatorul economic cu privire la evaluare, menționând mărfurile care fac obiectul evaluării și specificând norma tehnică națională aplicabilă sau procedura de autorizare prealabilă. Autoritatea competentă a statului membru de destinație informează, de asemenea, operatorul economic cu privire la posibilitatea de a furniza o declarație de recunoaștere reciprocă, în conformitate cu articolul 4, în scopul evaluării.

(3)   Operatorului economic i se permite să pună mărfurile la dispoziție pe piața din statul membru de destinație, în timp ce autoritatea competentă efectuează evaluarea prevăzută la alineatul (1) de la prezentul articol și poate continua să facă acest lucru, cu excepția cazului în care operatorul economic primește o decizie administrativă de restricționare sau de refuz al accesului pe piață pentru mărfurile respective. Prezentul alineat nu se aplică în cazul în care evaluarea este efectuată în cadrul unei proceduri de autorizare prealabilă sau în cazul în care autoritatea competentă suspendă temporar punerea la dispoziție pe piață a mărfurilor care fac obiectul evaluării în conformitate cu articolul 6.

(4)   Dacă o declarație de recunoaștere reciprocă este furnizată unei autorități competente din statul membru de destinație în conformitate cu articolul 4, atunci, în scopul evaluării efectuate în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol:

| (a) | declarația de recunoaștere reciprocă, împreună cu documentele justificative necesare pentru a verifica informațiile pe care aceasta le conține, care au fost furnizate ca răspuns la o cerere a autorității competente, este acceptată de autoritatea competentă ca fiind suficientă pentru a demonstra că mărfurile sunt comercializate în mod legal în alt stat membru; și |
| --- | --- |

(a)

declarația de recunoaștere reciprocă, împreună cu documentele justificative necesare pentru a verifica informațiile pe care aceasta le conține, care au fost furnizate ca răspuns la o cerere a autorității competente, este acceptată de autoritatea competentă ca fiind suficientă pentru a demonstra că mărfurile sunt comercializate în mod legal în alt stat membru; și

| (b) | autoritatea competentă nu poate solicita alte informații sau documente de la un operator economic pentru a demonstra că mărfurile sunt comercializate în mod legal în alt stat membru. |
| --- | --- |

(b)

autoritatea competentă nu poate solicita alte informații sau documente de la un operator economic pentru a demonstra că mărfurile sunt comercializate în mod legal în alt stat membru.

(5)   În cazul în care autorității competente din statul membru de destinație nu îi este furnizată o declarație de recunoaștere reciprocă în conformitate cu articolul 4, în scopul evaluării prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol, atunci autoritatea competentă poate solicita operatorilor economici în cauză să furnizeze documentația și informațiile care sunt necesare pentru evaluarea respectivă, cu referire la următoarele:

| (a) | caracteristicile mărfurilor sau ale tipului de mărfuri în cauză; și |
| --- | --- |

(a)

caracteristicile mărfurilor sau ale tipului de mărfuri în cauză; și

| (b) | comercializarea legală a mărfurilor în alt stat membru. |
| --- | --- |

(b)

comercializarea legală a mărfurilor în alt stat membru.

(6)   Operatorul economic în cauză are la dispoziție cel puțin 15 zile lucrătoare de la solicitarea autorității competente a statului membru de destinație în care să transmită documentele și informațiile menționate la alineatul (4) litera (a) sau la alineatul (5), sau de a prezenta orice argumente sau observații pe care operatorul economic le poate avea.

(7)   În scopul evaluării efectuate în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol, autoritatea competentă din statul membru de destinație poate, în conformitate cu articolul 10 alineatul (3), să contacteze autoritățile competente sau punctele de informare despre produse din statul membru în care un operator economic susține că își comercializează în mod legal mărfurile, în cazul în care autoritatea competentă trebuie să verifice vreuna dintre informațiile furnizate de operatorul economic.

(8)   La efectuarea evaluării în temeiul alineatului (1), autoritățile competente ale statelor membre de destinație țin seama în mod corespunzător de conținutul rapoartelor de încercare sau al certificatelor eliberate de un organism de evaluare a conformității care au fost furnizate de operatorii economici ca parte a evaluării. Autoritățile competente ale statelor membre de destinație nu pot refuza rapoartele de încercare sau certificatele care au fost eliberate de un organism de evaluare a conformității acreditat pentru domeniul relevant de activitate de evaluare a conformității în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008 din motive legate de competența organismului respectiv.

(9)   În cazul în care, la finalizarea unei evaluări în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol, autoritatea competentă a unui stat membru de destinație ia o decizie administrativă cu privire la mărfurile pe care aceasta le-a evaluat, aceasta comunică fără întârziere respectiva decizie administrativă operatorului economic menționat la alineatul (1) de la prezentul articol. De asemenea, autoritatea competentă notifică respectiva decizie administrativă Comisiei și celorlalte state membre în termen de cel mult 20 de zile lucrătoare după ce a luat decizia. În acest scop, ea utilizează sistemul menționat la articolul 11.

(10)   Decizia administrativă menționată la alineatul (9) prezintă motivele care stau la baza deciziei într-un mod suficient de detaliat și fundamentat pentru a facilita o evaluare a compatibilității acesteia cu principiul recunoașterii reciproce și cu cerințele prezentului regulament.

(11)   În special, în decizia administrativă menționată la alineatul (9) sunt incluse următoarele informații:

| (a) | norma tehnică națională pe care se bazează decizia administrativă; |
| --- | --- |

(a)

norma tehnică națională pe care se bazează decizia administrativă;

| (b) | motivele de interes public legitim care justifică aplicarea normei tehnice naționale pe care se întemeiază decizia administrativă; |
| --- | --- |

(b)

motivele de interes public legitim care justifică aplicarea normei tehnice naționale pe care se întemeiază decizia administrativă;

| (c) | elementele de probă tehnice sau științifice pe care autoritatea competentă a statului membru de destinație le-a luat în considerare, inclusiv, după caz, eventualele evoluții ale tehnologiei actuale care au avut loc de la intrarea în vigoare a normei tehnice naționale; |
| --- | --- |

(c)

elementele de probă tehnice sau științifice pe care autoritatea competentă a statului membru de destinație le-a luat în considerare, inclusiv, după caz, eventualele evoluții ale tehnologiei actuale care au avut loc de la intrarea în vigoare a normei tehnice naționale;

| (d) | sinteza argumentelor avansate de operatorul economic în cauză, care sunt relevante pentru evaluarea în temeiul alineatului (1), dacă există; |
| --- | --- |

(d)

sinteza argumentelor avansate de operatorul economic în cauză, care sunt relevante pentru evaluarea în temeiul alineatului (1), dacă există;

| (e) | dovada faptului că decizia administrativă este adecvată pentru atingerea obiectivului urmărit și că decizia administrativă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestuia. |
| --- | --- |

(e)

dovada faptului că decizia administrativă este adecvată pentru atingerea obiectivului urmărit și că decizia administrativă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestuia.

(12)   Decizia administrativă menționată la alineatul (9) de la prezentul articol precizează căile de atac disponibile în temeiul dreptului intern al statului membru de destinație și termenele aplicabile acestor căi de atac. Ea include, de asemenea, o trimitere la posibilitatea operatorilor economici de a utiliza SOLVIT și procedura prevăzută la articolul 8.

(13)   Decizia administrativă menționată la alineatul (9) nu produce efecte înainte ca aceasta să fi fost notificată operatorului economic în cauză în temeiul alineatului respectiv.

Articolul 6

Suspendarea temporară a accesului pe piață

(1)   Atunci când autoritatea competentă a unui stat membru desfășoară o evaluare a mărfurilor în temeiul articolului 5, aceasta poate suspenda temporar punerea la dispoziție a acestor mărfuri pe piața din statul membru respectiv numai dacă:

| (a) | în condiții de utilizare normale sau previzibile în mod rezonabil, mărfurile reprezintă un risc grav la adresa securității sau a sănătății persoanelor sau a mediului, chiar și fără efecte imediate, care necesită o intervenție rapidă din partea autorității competente; sau |
| --- | --- |

(a)

în condiții de utilizare normale sau previzibile în mod rezonabil, mărfurile reprezintă un risc grav la adresa securității sau a sănătății persoanelor sau a mediului, chiar și fără efecte imediate, care necesită o intervenție rapidă din partea autorității competente; sau

| (b) | punerea la dispoziție a mărfurilor, sau a mărfurilor de acel tip, pe piața din statul membru respectiv este, în general, interzisă în respectivul stat membru pe motive de moralitate publică sau de securitate publică. |
| --- | --- |

(b)

punerea la dispoziție a mărfurilor, sau a mărfurilor de acel tip, pe piața din statul membru respectiv este, în general, interzisă în respectivul stat membru pe motive de moralitate publică sau de securitate publică.

(2)   Autoritatea competentă din statul membru notifică de îndată operatorului economic în cauză, Comisiei și celorlalte state membre orice suspendare temporară în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol. Notificarea Comisiei și a celorlalte state membre se efectuează prin intermediul sistemului menționat la articolul 11. În cazurile care fac obiectul prezentului articol alineatul (1) litera (a), notificarea este însoțită de o justificare tehnică sau științifică detaliată care demonstrează motivele pentru care se consideră că respectivul caz face obiectul literei respective.

Articolul 7

Notificarea prin RAPEX sau prin RASFF

Dacă decizia administrativă menționată la articolul 5 sau suspendarea temporară prevăzută la articolul 6 este totodată o măsură care urmează să fie notificată prin Sistemul de schimb rapid de informații (RAPEX), în conformitate cu Directiva 2001/95/CE, sau prin Sistemul de alertă rapidă pentru alimente și furaje (RASFF), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 178/2002, nu se solicită o notificare separată a Comisiei și a celorlalte state membre în temeiul prezentului regulament, cu condiția ca următoarele criterii să fie îndeplinite:

| (a) | notificarea prin RAPEX sau prin RASFF indică faptul că notificarea măsurii este considerată, de asemenea, notificare în temeiul prezentului regulament; și |
| --- | --- |

(a)

notificarea prin RAPEX sau prin RASFF indică faptul că notificarea măsurii este considerată, de asemenea, notificare în temeiul prezentului regulament; și

| (b) | documentele justificative necesare pentru luarea deciziei administrative în temeiul articolului 5 sau pentru suspendarea temporară în temeiul articolului 6 sunt incluse la notificarea RAPEX sau RASFF. |
| --- | --- |

(b)

documentele justificative necesare pentru luarea deciziei administrative în temeiul articolului 5 sau pentru suspendarea temporară în temeiul articolului 6 sunt incluse la notificarea RAPEX sau RASFF.

Articolul 8

Procedura de soluționare a problemelor

(1)   În cazul în care un operator economic afectat de o decizie administrativă a transmis decizia către SOLVIT și în cazul în care, în timpul procedurii SOLVIT, centrul de origine sau centrul responsabil solicită Comisiei să emită un aviz care să contribuie la soluționarea cazului, centrul de origine și centrul responsabil furnizează Comisiei toate documentele relevante privind decizia administrativă în cauză.

(2)   După primirea solicitării menționate la alineatul (1), Comisia evaluează dacă decizia administrativă este compatibilă cu principiul recunoașterii reciproce și cu cerințele prezentului regulament.

(3)   În scopul evaluării menționate la alineatul (2) de la prezentul articol, Comisia ia în considerare decizia administrativă notificată în conformitate cu articolul 5 alineatul (9), precum și documentele și informațiile furnizate în cadrul procedurii SOLVIT. În cazul în care sunt necesare informații sau documente suplimentare în scopul evaluării menționate la alineatul (2) de la prezentul articol, Comisia solicită, fără întârzieri nejustificate, centrului SOLVIT relevant să ia legătura cu operatorul economic în cauză sau cu autoritățile competente care au luat decizia administrativă în scopul de a obține informațiile sau documentele suplimentare respective.

(4)   În termen de 45 de zile lucrătoare de la primirea solicitării menționate la alineatul (1), Comisia își finalizează evaluarea și emite un aviz. Dacă acest lucru este oportun, avizul Comisiei identifică eventuale motive de preocupare care ar trebui să fie abordate prin intermediul cazului SOLVIT sau formulează recomandări pentru a facilita soluționarea cazului. Termenul de 45 de zile lucrătoare nu include timpul necesar pentru Comisie de a primi informațiile și documentele suplimentare prevăzute la alineatul (3).

(5)   În cazul în care, în timpul evaluării menționate la alineatul (2), Comisia a fost informată că a fost soluționat cazul, aceasta nu are obligația de a emite un aviz.

(6)   Avizul Comisiei este comunicat prin intermediul centrului SOLVIT relevant operatorului economic în cauză și autorităților competente relevante. Respectivul aviz este notificat de către Comisie tuturor statelor membre, prin intermediul sistemului menționat la articolul 11. Avizul este luat în considerare în timpul procedurii SOLVIT menționate la alineatul (1) de la prezentul articol.

CAPITOLUL III

COOPERARE ADMINISTRATIVĂ, MONITORIZARE ȘI COMUNICARE

Articolul 9

Atribuțiile punctelor de informare despre produse

(1)   Statele membre desemnează și mențin puncte de informare despre produse pe teritoriul lor și se asigură că acestea dispun de suficiente competențe și de resurse adecvate pentru îndeplinirea în mod corespunzător a atribuțiilor care le revin. Statele membre se asigură că punctele de informare despre produse prestează servicii în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1724.

(2)   Punctele de informare despre produse furnizează următoarele informații online:

| (a) | informații referitoare la principiul recunoașterii reciproce și la aplicarea prezentului regulament pe teritoriul statului lor membru, inclusiv informații privind procedura menționată la articolul 5; |
| --- | --- |

(a)

informații referitoare la principiul recunoașterii reciproce și la aplicarea prezentului regulament pe teritoriul statului lor membru, inclusiv informații privind procedura menționată la articolul 5;

| (b) | datele de contact prin intermediul cărora autorităților competente din statul membru respectiv pot fi contactate direct, inclusiv detalii specifice ale autorităților responsabile cu monitorizarea punerii în aplicare a normelor tehnice naționale aplicabile pe teritoriul statului lor membru; |
| --- | --- |

(b)

datele de contact prin intermediul cărora autorităților competente din statul membru respectiv pot fi contactate direct, inclusiv detalii specifice ale autorităților responsabile cu monitorizarea punerii în aplicare a normelor tehnice naționale aplicabile pe teritoriul statului lor membru;

| (c) | căile de atac și procedurile disponibile pe teritoriul statului lor membru în cazul unor eventuale litigii între autoritatea competentă și un operator economic, inclusiv procedura prevăzută la articolul 8. |
| --- | --- |

(c)

căile de atac și procedurile disponibile pe teritoriul statului lor membru în cazul unor eventuale litigii între autoritatea competentă și un operator economic, inclusiv procedura prevăzută la articolul 8.

(3)   În cazul în care este necesar pentru a completa informațiile furnizate online în conformitate cu alineatul (2), punctele de informare despre produse furnizează, la cererea unui operator economic sau a unei autorități competente dintr-un alt stat membru, orice informații utile, cum ar fi copii electronice ale normelor tehnice naționale și ale procedurilor administrative naționale aplicabile unor mărfuri specifice sau mărfurilor de un anumit tip pe teritoriul în care este situat punctul de informare despre produse sau un acces online la aceste norme și proceduri, sau informații care precizează dacă mărfurile respective sau mărfurile de acel tip fac obiectul autorizării prealabile în conformitate cu legislația națională.

(4)   Punctele de informare despre produse răspund în termen de 15 zile lucrătoare de la primirea unei cereri prevăzute la alineatul (3).

(5)   Punctele de informare despre produse nu percep taxe pentru furnizarea informațiilor prevăzute la alineatul (3).

Articolul 10

Cooperare administrativă

(1)   Comisia prevede și asigură o cooperare eficientă între autoritățile competente și punctele de informare despre produse din diferitele state membre prin următoarele activități:

| (a) | facilitarea și coordonarea schimbului și a colectării de informații și de bune practici cu privire la aplicarea principiului recunoașterii reciproce; |
| --- | --- |

(a)

facilitarea și coordonarea schimbului și a colectării de informații și de bune practici cu privire la aplicarea principiului recunoașterii reciproce;

| (b) | sprijinirea funcționării punctelor de informare despre produse și îmbunătățirea cooperării transfrontaliere a acestora; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea funcționării punctelor de informare despre produse și îmbunătățirea cooperării transfrontaliere a acestora;

| (c) | facilitarea și coordonarea schimburilor de funcționari între statele membre și organizarea în comun a unor programe de formare și de informare pentru autorități și întreprinderi. |
| --- | --- |

(c)

facilitarea și coordonarea schimburilor de funcționari între statele membre și organizarea în comun a unor programe de formare și de informare pentru autorități și întreprinderi.

(2)   Statele membre se asigură că autoritățile lor competente și punctele de informare despre produse participă la activitățile menționate la alineatul (1).

(3)   La cererea unei autorități competente din statul membru de destinație în temeiul articolului 5 alineatul (7), autoritatea competentă din statul membru în care un operator economic susține că mărfurile sale sunt comercializate în mod legal transmit autorităților competente din statul membru de destinație, în termen de 15 zile lucrătoare, orice informații pertinente pentru verificarea datelor și a documentelor furnizate de operatorul economic în timpul evaluării menționate la articolul 5 referitoare la mărfurile respective. Punctele de informare despre produse pot fi folosite pentru a facilita contactele dintre autoritățile competente relevante, în conformitate cu termenul pentru furnizarea informațiilor solicitate prevăzut la articolul 9 alineatul (4).

Articolul 11

Sistemul de informare și comunicare

(1)   În sensul articolelor 5, 6 și 10 din prezentul regulament, se utilizează sistemul de informare și comunicare stabilit la articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008, cu excepția cazurilor prevăzute la articolul 7 din prezentul regulament.

(2)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare care precizează detaliile și funcționalitățile sistemului menționat la alineatul (1) de la prezentul articol în sensul prezentului regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (2).

CAPITOLUL IV

FINANȚAREA

Articolul 12

Finanțarea activităților care vin în sprijinul prezentului regulament

(1)   Uniunea poate finanța următoarele activități care vin în sprijinul prezentului regulament:

| (a) | campanii de informare și conștientizare; |
| --- | --- |

(a)

campanii de informare și conștientizare;

| (b) | educație și formare; |
| --- | --- |

(b)

educație și formare;

| (c) | schimburi de funcționari și de bune practici; |
| --- | --- |

(c)

schimburi de funcționari și de bune practici;

| (d) | cooperarea între punctele de informare despre produse și autoritățile competente, precum și sprijinul tehnic și logistic pentru această cooperare; |
| --- | --- |

(d)

cooperarea între punctele de informare despre produse și autoritățile competente, precum și sprijinul tehnic și logistic pentru această cooperare;

| (e) | colectarea datelor referitoare la funcționarea principiului recunoașterii reciproce și la impactul acestuia asupra pieței unice a mărfurilor. |
| --- | --- |

(e)

colectarea datelor referitoare la funcționarea principiului recunoașterii reciproce și la impactul acestuia asupra pieței unice a mărfurilor.

(2)   Asistența financiară a Uniunii în ceea ce privește activitățile desfășurate în sprijinul prezentului regulament se execută în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (18), fie direct, fie prin delegarea unor sarcini de execuție bugetară entităților enumerate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din respectivul regulament.

(3)   Creditele bugetare alocate pentru activitățile menționate în prezentul regulament sunt stabilite anual de către autoritatea bugetară, în limitele cadrului financiar în vigoare.

Articolul 13

Protejarea intereselor financiare ale Uniunii

(1)   Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a asigura faptul că, atunci când sunt puse în aplicare activități finanțate în temeiul prezentului regulament, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace și, dacă se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive.

(2)   Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a-i audita, atât pe bază de documente, cât și prin inspecții la fața locului, pe toți beneficiarii de granturi, contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament.

(3)   Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (19) și în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (20), cu scopul de a stabili dacă a existat vreun act de fraudă, corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de finanțare în temeiul prezentului regulament.

(4)   Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, contractele, acordurile de grant și deciziile de acordare a granturilor, rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament, trebuie să conțină dispoziții care împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, în conformitate cu competențele care le revin.

CAPITOLUL V

EVALUARE ȘI PROCEDURA COMITETULUI

Articolul 14

Evaluare

(1)   Până la 20 aprilie 2025 și ulterior la fiecare patru ani, Comisia realizează o evaluare a prezentului regulament în raport cu obiectivele pe care le urmărește și prezintă un raport în acest sens Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European.

(2)   În sensul alineatului (1) de la prezentul articol, Comisia utilizează informațiile disponibile în sistemul menționat la articolul 11 și orice date colectate în cursul activităților menționate la articolul 12 alineatul (1) litera (e). De asemenea, Comisia poate solicita statelor membre să furnizeze informații relevante pentru evaluarea liberei circulații a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru sau pentru evaluarea eficacității prezentului regulament, precum și o evaluare a funcționării punctelor de informare despre produse.

Articolul 15

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 16

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 764/2008 se abrogă începând cu 19 aprilie 2020.

Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.

Articolul 17

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 19 aprilie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 martie 2019.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  
  JO C 283, 10.8.2018, p. 19.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 14 februarie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 5 martie 2019.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 764/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a unor proceduri de aplicare a anumitor norme tehnice naționale pentru produsele comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Deciziei nr. 3052/95/CE (JO L 218, 13.8.2008, p. 21).

3

(4)  Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 septembrie 2015 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (JO L 241, 17.9.2015, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).

5

(6)  Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind siguranța generală a produselor (JO L 11, 15.1.2002, p. 4).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentul European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (JO L 95, 7.4.2017, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

11

(12)  Recomandarea 2013/461/UE a Comisiei din 17 septembrie 2013 privind principiile care guvernează SOLVIT (JO L 249, 19.9.2013, p. 10).

12

(13)  Regulamentul (UE) 2018/1724 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 octombrie 2018 privind înființarea unui portal digital unic (gateway) pentru a oferi acces la informații, la proceduri și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (JO L 295, 21.11.2018, p. 1).

13

(14)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

14

(15)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

15

(16)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

16

(17)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

17

(18)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

18

(19)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

19

(20)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

20

---

ANEXĂ

Declarație de recunoaștere reciprocă în scopul articolului 4 din Regulamentul (UE) 2019/515 al Parlamentului European și al Consiliului (1)

Partea I

1.   Identificatorul unic al mărfurilor sau al tipului de mărfuri: ... [Notă: a se introduce numărul de identificare al mărfurilor sau un alt indicator al referinței care identifică în mod unic mărfurile sau tipul de mărfuri]

2.   Numele și adresa operatorului economic: ... [Notă: a se introduce numele și adresa semnatarului părții I a declarației de recunoaștere reciprocă: producătorul și, după caz, reprezentantul său autorizat, sau importatorul, sau distribuitorul]

3.   Descrierea mărfurilor sau a tipului de mărfuri care face obiectul declarației de recunoaștere reciprocă: ... [Notă: descrierea ar trebui să fie suficient de detaliată pentru a permite identificarea mărfurilor din motive de trasabilitate. Ea poate fi însoțită de o fotografie, după caz]

4.   Declarație și informații privind legalitatea comercializării mărfurilor sau a mărfurilor de acel tip

4.1.   Mărfurile sau tipul de mărfuri descrise mai sus, inclusiv caracteristicile lor, respectă următoarele norme aplicabile în ... [Notă: a se identifica statul membru în care se susține că mărfurile respective sau mărfurile de acel tip sunt comercializate în mod legal]: ... [Notă: a se introduce titlul și referința publicării oficiale, în fiecare caz, a normelor relevante aplicabile în statul membru respectiv, precum și referința deciziei de autorizare în cazul în care mărfurile au fost supuse unei proceduri prealabile de autorizare],

sau

mărfurile sau tipul de mărfuri descrise mai sus nu fac obiectul niciunei norme relevante din ... [Notă: a se identifica statul membru în care se susține că mărfurile respective sau mărfurile de acel tip sunt comercializate în mod legal].

4.2.   Referința la procedura de evaluare a conformității aplicabilă mărfurilor sau mărfurilor de acel tip sau referința la rapoartele de încercare pentru orice încercare efectuată de un organism de evaluare a conformității, inclusiv numele și adresa organismului respectiv (dacă o astfel de procedură s-a efectuat sau dacă astfel de încercări s-au realizat): ...

5.   Orice informații suplimentare considerate relevante pentru a evalua dacă mărfurile sau mărfurile de acel tip sunt comercializate în mod legal în statul membru menționat la punctul 4.1: ...

6.   Această parte a declarației de recunoaștere reciprocă a fost elaborată pe răspunderea exclusivă a operatorului economic identificat la punctul 2.

Semnat pentru și în numele:

(locul și data):

(numele, funcția) (semnătura):

Partea a II-a

7.   Declarație și informații privind comercializarea mărfurilor sau a mărfurilor de acel tip

7.1.   Mărfurile sau mărfurile de acel tip descrise în partea I sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali pe piața statului membru indicat la punctul 4.1.

7.2.   Informațiile potrivit cărora mărfurile sau mărfurile de acel tip sunt puse la dispoziția utilizatorilor finali în statul membru indicat la punctul 4.1, inclusiv detalii privind data la care mărfurile au fost puse pentru prima dată la dispoziția utilizatorilor finali pe piața statului membru respectiv: ...

8.   Orice informații suplimentare considerate relevante pentru a evalua dacă mărfurile sau mărfurile de acel tip sunt comercializate în mod legal în statul membru indicat la punctul 4.1: ...

9.   Această parte a declarației de recunoaștere reciprocă a fost elaborată pe răspunderea exclusivă a ... [Notă: a se introduce numele și adresa semnatarului părții a II-a a declarației de recunoaștere reciprocă: producătorul și, după caz, reprezentantul său autorizat, sau importatorul, sau distribuitorul].

Semnat pentru și în numele:

(locul și data):

(numele, funcția) (semnătura):

---

(1)  Regulamentul (UE) 2019/515 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind recunoașterea reciprocă a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 764/2008 (JO L 91, 29.3.2019, p. 1).

---

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/19

---

REGULAMENTUL (UE) 2019/516 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 19 martie 2019

privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței și de abrogare a Directivei 89/130/CEE, Euratom a Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (Regulamentul VNB)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Venitul național brut la prețurile pieței (VNB) constituie baza calculării celei mai mari cote a resurselor proprii în bugetul general al Uniunii. Prin urmare, este necesară consolidarea suplimentară a comparabilității, fiabilității și exhaustivității acestui agregat. |
| --- | --- |

(1)

Venitul național brut la prețurile pieței (VNB) constituie baza calculării celei mai mari cote a resurselor proprii în bugetul general al Uniunii. Prin urmare, este necesară consolidarea suplimentară a comparabilității, fiabilității și exhaustivității acestui agregat.

| (2) | Integritatea statistică, realizată prin respectarea principiilor Codului de bune practici al statisticilor europene, astfel cum a fost revizuit și actualizat de către Comitetul Sistemului Statistic European (CSSE) la 16 noiembrie 2017, precum și a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2), are o importanță deosebită în cazul în care statisticile sunt utilizate direct în scopuri administrative și în procesul de elaborare a politicilor la nivelul Uniunii și la nivel național. |
| --- | --- |

(2)

Integritatea statistică, realizată prin respectarea principiilor Codului de bune practici al statisticilor europene, astfel cum a fost revizuit și actualizat de către Comitetul Sistemului Statistic European (CSSE) la 16 noiembrie 2017, precum și a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2), are o importanță deosebită în cazul în care statisticile sunt utilizate direct în scopuri administrative și în procesul de elaborare a politicilor la nivelul Uniunii și la nivel național.

| (3) | Aceste date statistice reprezintă, de asemenea, un instrument analitic important pentru coordonarea politicilor economice naționale și pentru diverse politici ale Uniunii, precum și pentru activitățile de cercetare. |
| --- | --- |

(3)

Aceste date statistice reprezintă, de asemenea, un instrument analitic important pentru coordonarea politicilor economice naționale și pentru diverse politici ale Uniunii, precum și pentru activitățile de cercetare.

| (4) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului (3), în scopul stabilirii resurselor proprii, VNB înseamnă un VNB anual la prețurile pieței, conform metodologiei prevăzute în anexa A la Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Sistemul european de conturi revizuit („SEC 2010”). În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Decizia 2014/335/UE, Euratom și sub rezerva respectării dispozițiilor articolului 10 alineatul (2) din respectiva decizie, Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului (5) a fost abrogată. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului (3), în scopul stabilirii resurselor proprii, VNB înseamnă un VNB anual la prețurile pieței, conform metodologiei prevăzute în anexa A la Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), care a instituit Sistemul european de conturi revizuit („SEC 2010”). În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Decizia 2014/335/UE, Euratom și sub rezerva respectării dispozițiilor articolului 10 alineatul (2) din respectiva decizie, Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului (5) a fost abrogată.

| (5) | Este esențial ca datele referitoare la VNB să fie comparabile de la un stat membru la altul și să fie respectate definițiile relevante și normele contabile din SEC 2010. În acest sens, procedurile de evaluare și datele de bază utilizate efectiv ar trebui să permită aplicarea corectă a definițiilor și a normelor contabile din SEC 2010. |
| --- | --- |

(5)

Este esențial ca datele referitoare la VNB să fie comparabile de la un stat membru la altul și să fie respectate definițiile relevante și normele contabile din SEC 2010. În acest sens, procedurile de evaluare și datele de bază utilizate efectiv ar trebui să permită aplicarea corectă a definițiilor și a normelor contabile din SEC 2010.

| (6) | Este esențial ca sursele și metodele utilizate pentru compilarea datelor referitoare la VNB să fie fiabile. Aceasta înseamnă că unor statistici de bază solide, adecvate și actualizate ar trebui să li se aplice, în cea mai mare măsură posibilă, tehnici corecte. |
| --- | --- |

(6)

Este esențial ca sursele și metodele utilizate pentru compilarea datelor referitoare la VNB să fie fiabile. Aceasta înseamnă că unor statistici de bază solide, adecvate și actualizate ar trebui să li se aplice, în cea mai mare măsură posibilă, tehnici corecte.

| (7) | Este esențial ca datele referitoare la VNB să fie exhaustive. Prin urmare, datele respective ar trebui să țină cont și de activitățile și tranzacțiile informale, neînregistrate și de alte activități și tranzacții care nu sunt raportate în anchetele statistice sau autorităților fiscale, autorităților competente în domeniul social sau altor autorități administrative. O îmbunătățire a sferei de cuprindere a VNB presupune dezvoltarea unor baze statistice și a unor proceduri de evaluare adecvate, care să asigure producerea unor date statistice fiabile și, dacă este cazul, să permită efectuarea ajustărilor necesare, evitându-se lacunele și dubla contabilizare. |
| --- | --- |

(7)

Este esențial ca datele referitoare la VNB să fie exhaustive. Prin urmare, datele respective ar trebui să țină cont și de activitățile și tranzacțiile informale, neînregistrate și de alte activități și tranzacții care nu sunt raportate în anchetele statistice sau autorităților fiscale, autorităților competente în domeniul social sau altor autorități administrative. O îmbunătățire a sferei de cuprindere a VNB presupune dezvoltarea unor baze statistice și a unor proceduri de evaluare adecvate, care să asigure producerea unor date statistice fiabile și, dacă este cazul, să permită efectuarea ajustărilor necesare, evitându-se lacunele și dubla contabilizare.

| (8) | Regulamentul (UE, Euratom) nr. 608/2014 al Consiliului (6) prevede efectuarea unor inspecții în statele membre pentru a verifica resursele proprii. În scopul verificării VNB, Comisia (Eurostat) ar trebui să aibă competența de a efectua vizite de informare vizând VNB, în vederea verificării calității agregatelor VNB și a componentelor acestora, și verificării conformității cu SEC 2010, precum și de a se asigura că datele referitoare la VNB sunt comparabile, fiabile și exhaustive. Comisia (Eurostat) ar trebui să respecte normele privind confidențialitatea statistică. Participarea reprezentanților autorităților statistice naționale la vizitele de informare vizând VNB în alte state membre este esențială pentru a spori transparența și calitatea procesului de verificare a VNB. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (UE, Euratom) nr. 608/2014 al Consiliului (6) prevede efectuarea unor inspecții în statele membre pentru a verifica resursele proprii. În scopul verificării VNB, Comisia (Eurostat) ar trebui să aibă competența de a efectua vizite de informare vizând VNB, în vederea verificării calității agregatelor VNB și a componentelor acestora, și verificării conformității cu SEC 2010, precum și de a se asigura că datele referitoare la VNB sunt comparabile, fiabile și exhaustive. Comisia (Eurostat) ar trebui să respecte normele privind confidențialitatea statistică. Participarea reprezentanților autorităților statistice naționale la vizitele de informare vizând VNB în alte state membre este esențială pentru a spori transparența și calitatea procesului de verificare a VNB.

| (9) | În vederea asigurării fiabilității, a exhaustivității și a celui mai înalt grad posibil de comparabilitate a datelor referitoare la VNB, în concordanță cu SEC 2010, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește lista aspectelor care urmează a fi abordate în cadrul fiecărui ciclu de verificare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (7). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(9)

În vederea asigurării fiabilității, a exhaustivității și a celui mai înalt grad posibil de comparabilitate a datelor referitoare la VNB, în concordanță cu SEC 2010, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește lista aspectelor care urmează a fi abordate în cadrul fiecărui ciclu de verificare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (7). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (10) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament prin furnizarea de agregate VNB în scopul stabilirii resurselor proprii, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei cu scopul de a stabili structura și modalitățile detaliate privind inventarul surselor și metodelor utilizate pentru a produce datele referitoare la VNB și componentele acestora, în conformitate cu anexa A la Regulamentul (UE) nr. 549/2013, precum și calendarul de actualizare și transmitere a acestui inventar și de a institui măsuri specifice menite să îmbunătățească comparabilitatea, fiabilitatea și exhaustivitatea datelor referitoare la VNB ale statelor membre pe baza listei aspectelor definite de Comisie. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

(10)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament prin furnizarea de agregate VNB în scopul stabilirii resurselor proprii, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei cu scopul de a stabili structura și modalitățile detaliate privind inventarul surselor și metodelor utilizate pentru a produce datele referitoare la VNB și componentele acestora, în conformitate cu anexa A la Regulamentul (UE) nr. 549/2013, precum și calendarul de actualizare și transmitere a acestui inventar și de a institui măsuri specifice menite să îmbunătățească comparabilitatea, fiabilitatea și exhaustivitatea datelor referitoare la VNB ale statelor membre pe baza listei aspectelor definite de Comisie. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

| (11) | CSSE, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009, i s-a solicitat, în conformitate cu articolul 7 din regulamentul respectiv, să ofere consultanță profesională. |
| --- | --- |

(11)

CSSE, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009, i s-a solicitat, în conformitate cu articolul 7 din regulamentul respectiv, să ofere consultanță profesională.

| (12) | Comitetul VNB menționat la articolul 4 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (9) a emis avize pentru Comisie, a pus la dispoziția acesteia recomandări și i-a oferit asistență în exercitarea competențelor sale de executare. În cadrul strategiei pentru o nouă structură a Sistemului Statistic European menită să îmbunătățească coordonarea și parteneriatul în cadrul unei structuri piramidale clare în interiorul sistemului, CSSE ar trebui să aibă un rol consultativ și să asiste Comisia în exercitarea competențelor sale de executare. În acest sens, Comitetul VNB ar trebui să fie înlocuit cu CSSE pentru a asista Comisia în exercitarea competențelor sale de executare în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, pentru alte funcții exercitate anterior de către Comitetul VNB în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 și care nu au legătură cu asistența în exercitarea competențelor de executare ale Comisiei, aceasta ar trebui să instituie un grup oficial de experți care să îi ofere asistență pentru astfel de scopuri. |
| --- | --- |

(12)

Comitetul VNB menționat la articolul 4 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (9) a emis avize pentru Comisie, a pus la dispoziția acesteia recomandări și i-a oferit asistență în exercitarea competențelor sale de executare. În cadrul strategiei pentru o nouă structură a Sistemului Statistic European menită să îmbunătățească coordonarea și parteneriatul în cadrul unei structuri piramidale clare în interiorul sistemului, CSSE ar trebui să aibă un rol consultativ și să asiste Comisia în exercitarea competențelor sale de executare. În acest sens, Comitetul VNB ar trebui să fie înlocuit cu CSSE pentru a asista Comisia în exercitarea competențelor sale de executare în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, pentru alte funcții exercitate anterior de către Comitetul VNB în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 și care nu au legătură cu asistența în exercitarea competențelor de executare ale Comisiei, aceasta ar trebui să instituie un grup oficial de experți care să îi ofere asistență pentru astfel de scopuri.

| (13) | Directiva 89/130/CEE, Euratom a Consiliului (10) și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 au instituit o procedură pentru verificarea și evaluarea comparabilității, fiabilității și exhaustivității datelor referitoare la produsul național brut (PNB) și la VNB în cadrul Comitetului PNB și al Comitetului VNB unde statele membre și Comisia cooperează îndeaproape. Respectiva procedură ar trebui să fie ajustată pentru a se ține cont de utilizarea datelor referitoare la VNB conform SEC 2010 în scopul stabilirii resurselor proprii, de calendarul revizuit pentru punerea la dispoziție a resurselor proprii și de evoluțiile recente din cadrul Sistemului Statistic European. Prin urmare, Directiva 89/130/CEE, Euratom și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 ar trebui abrogate în consecință, |
| --- | --- |

(13)

Directiva 89/130/CEE, Euratom a Consiliului (10) și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 au instituit o procedură pentru verificarea și evaluarea comparabilității, fiabilității și exhaustivității datelor referitoare la produsul național brut (PNB) și la VNB în cadrul Comitetului PNB și al Comitetului VNB unde statele membre și Comisia cooperează îndeaproape. Respectiva procedură ar trebui să fie ajustată pentru a se ține cont de utilizarea datelor referitoare la VNB conform SEC 2010 în scopul stabilirii resurselor proprii, de calendarul revizuit pentru punerea la dispoziție a resurselor proprii și de evoluțiile recente din cadrul Sistemului Statistic European. Prin urmare, Directiva 89/130/CEE, Euratom și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 ar trebui abrogate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DEFINIȚIA ȘI CALCULAREA VENITULUI NAȚIONAL BRUT LA PREȚURILE PIEȚEI

Articolul 1

(1)   Venitul național brut la prețurile pieței (VNB) și produsul intern brut la prețurile pieței (PIB) sunt definite în conformitate cu Sistemul european de conturi 2010 (SEC 2010), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 549/2013.

(2)   În conformitate cu punctul 8.89 din anexa A la Regulamentul (UE) nr. 549/2013, PIB este rezultatul final al activității de producție a unităților producătoare rezidente. El poate fi definit în trei moduri:

| (a) | metoda producției: PIB este suma valorilor adăugate brute ale diferitelor sectoare instituționale sau ale diferitelor industrii plus impozitele și minus subvențiile pe produse (care nu sunt alocate sectoarelor și industriilor). De asemenea, PIB este soldul contului de producție al economiei totale; |
| --- | --- |

(a)

metoda producției: PIB este suma valorilor adăugate brute ale diferitelor sectoare instituționale sau ale diferitelor industrii plus impozitele și minus subvențiile pe produse (care nu sunt alocate sectoarelor și industriilor). De asemenea, PIB este soldul contului de producție al economiei totale;

| (b) | metoda cheltuielilor: PIB este suma utilizărilor finale ale bunurilor și serviciilor de către unitățile instituționale rezidente (consumul final și formarea brută de capital) plus exporturile și minus importurile de bunuri și servicii; |
| --- | --- |

(b)

metoda cheltuielilor: PIB este suma utilizărilor finale ale bunurilor și serviciilor de către unitățile instituționale rezidente (consumul final și formarea brută de capital) plus exporturile și minus importurile de bunuri și servicii;

| (c) | metoda veniturilor: PIB este suma utilizărilor contului de exploatare al economiei totale (remunerarea salariaților, impozitele pe producție și importuri minus subvențiile, excedentul brut de exploatare și venitul mixt al economiei totale). |
| --- | --- |

(c)

metoda veniturilor: PIB este suma utilizărilor contului de exploatare al economiei totale (remunerarea salariaților, impozitele pe producție și importuri minus subvențiile, excedentul brut de exploatare și venitul mixt al economiei totale).

(3)   În conformitate cu punctul 8.94 din anexa A la Regulamentul (UE) nr. 549/2013, VNB înseamnă ansamblul veniturilor primare de primit de către unitățile instituționale rezidente: remunerarea angajaților, impozitele pe producție și importuri minus subvențiile, veniturile din proprietate (cele de primit minus cele de plătit), excedentul de exploatare brut și venitul mixt brut. VNB este egal cu PIB minus veniturile primare de plătit de către unitățile instituționale rezidente unităților instituționale nerezidente plus veniturile primare de încasat de către unitățile instituționale rezidente de la restul lumii.

CAPITOLUL II

TRANSMITEREA DATELOR REFERITOARE LA VNB ȘI A INFORMAȚIILOR SUPLIMENTARE

Articolul 2

(1)   Statele membre calculează VNB astfel cum este definit la articolul 1 în contextul compilării conturilor naționale.

(2)   Înaintea datei de 1 octombrie a fiecărui an, statele membre transmit Comisiei (Eurostat), în contextul procedurilor contabile naționale, cifrele pentru agregatele VNB și componentele acestora, în conformitate cu definițiile menționate la articolul 1. Totalurile pentru VNB și componentele acestuia sunt prezentate în conformitate cu cele trei metode menționate la articolul 1 alineatul (2). Datele sunt transmise pentru anul precedent și orice modificare adusă datelor pentru anii anteriori este comunicată în același timp.

(3)   Transmiterea datelor menționate la alineatul (2) este însoțită de transmiterea unui raport privind calitatea datelor referitoare la VNB. Raportul respectiv prezintă în mod detaliat metodologia utilizată pentru a produce datele, descriind, în special, orice modificare semnificativă a surselor și metodelor utilizate și explicând revizuirile efectuate în ceea ce privește agregatele VNB și componentele acestora în comparație cu perioadele anterioare.

Articolul 3

(1)   Statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) un inventar al surselor și metodelor utilizate pentru a produce agregatele VNB și componentele acestora în conformitate cu SEC 2010.

(2)   Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, structura și modalitățile detaliate privind inventarul menționat la alineatul (1) de la prezentul articol, în conformitate cu anexa A la Regulamentul (UE) nr. 549/2013, precum și calendarul de actualizare și transmitere a acestuia. În exercitarea competenței sale, Comisia se asigură de faptul că actele de punere în aplicare respective nu impun costuri suplimentare semnificative care să genereze sarcini disproporționate și nejustificate pentru statele membre. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (2) din prezentul regulament. Inventarul este în concordanță cu SEC 2010 și se evită suprapunerea și supraîncărcarea.

(3)   Pentru a facilita analizele comparabile ale conformității, Comisia elaborează un ghid referitor la inventar în strânsă cooperare cu grupul de experți menționat la articolul 4.

CAPITOLUL III

PROCEDURI ȘI VERIFICĂRI PRIVIND CALCULAREA VNB

Articolul 4

Comisia instituie un grup oficial de experți, compus din reprezentanți ai tuturor statelor membre și prezidat de un reprezentant al Comisiei, care să ofere asistență Comisiei și să își exprime punctele de vedere în ceea ce privește comparabilitatea, fiabilitatea și exhaustivitatea calculelor VNB, să examineze aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament și să emită opinii anuale cu privire la caracterul adecvat al datelor referitoare la VNB transmise de statele membre în scopul stabilirii resurselor proprii.

Articolul 5

(1)   Comisia verifică sursele, utilizările acestora și metodele pentru inventarul menționat la articolul 3 alineatul (1). În acest scop, se utilizează un model de verificare elaborat de Comisie în strânsă cooperare cu grupul de experți menționat la articolul 4. Modelul se bazează pe principiul evaluării inter pares și pe principiul rentabilității și ține seama de actele delegate menționate la al doilea paragraf al alineatului (2) de la prezentul articol.

(2)   Datele referitoare la VNB trebuie să fie fiabile, exhaustive și comparabile.

Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 7 pentru a completa dispoziția de la primul paragraf din prezentul alineat prin definirea listei aspectelor care trebuie abordate în cadrul fiecărui ciclu de verificare pentru a asigura fiabilitatea, exhaustivitatea și cel mai înalt grad posibil de comparabilitate a datelor referitoare la VNB, în conformitate cu SEC 2010.

(3)   Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri specifice care să facă datele referitoare la VNB mai ușor de comparat, mai fiabile și mai exhaustive pe baza listei aspectelor definite de Comisie în actele delegate menționate la al doilea paragraf al alineatului (2) de la prezentul articol. Actele de punere în aplicare respective sunt justificate în mod corespunzător și sunt în conformitate cu SEC 2010. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (2).

Articolul 6

(1)   Fără a aduce atingere inspecțiilor prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 608/2014, Comisia (Eurostat) poate efectua, dacă se consideră necesar, vizite de informare vizând VNB în statele membre.

(2)   Vizitele de informare menționate la alineatul (1) din prezentul articol se efectuează în scopul verificării calității agregatelor VNB și a componentelor acestora, precum și al verificării conformității cu SEC 2010. Atunci când își exercită dreptul de a efectua astfel de vizite de informare, Comisia (Eurostat) respectă normele privind confidențialitatea statistică, astfel cum au fost stabilite în capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 223/2009.

(3)   Atunci când efectuează vizite de informare în statele membre, Comisia (Eurostat) poate și este încurajată să solicite asistența experților în conturi naționale care reprezintă autoritățile statistice naționale din alte state membre.

Experții în conturi naționale sunt înscriși pe o listă constituită pe baza unor propuneri voluntare trimise Comisiei (Eurostat) de către autoritățile naționale răspunzătoare de raportarea conturilor naționale.Participarea experților în conturi naționale din alte state membre la respectivele vizite de informare este voluntară.

Articolul 7

(1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf se conferă Comisiei pe o perioadă de 5 ani de la 18 aprilie 2019. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu 9 luni înainte de încheierea perioadei de 5 ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin 3 luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2) al doilea paragraf intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de 2 luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 8

(1)   Comisia este asistată de Comitetul Sistemului Statistic European, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009. Comitetul respectiv reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 9

Înainte de 1 ianuarie 2023, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament.

Articolul 10

Directiva 89/130/CEE, Euratom și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 se abrogă.

Trimiterile la actele abrogate se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelele de corespondență din anexă.

Articolul 11

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 martie 2019.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 31 ianuarie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din18 februarie 2019.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).

2

(3)  Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (JO L 168, 7.6.2014, p. 105).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (JO L 174, 26.6.2013, p. 1).

4

(5)  Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (JO L 163, 23.6.2007, p. 17).

5

(6)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 608/2014 al Consiliului din 26 mai 2014 de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene (JO L 168, 7.6.2014, p. 29).

6

(7)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

8

(9)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului din 15 iulie 2003 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței (Regulamentul VNB) (JO L 181, 19.7.2003, p. 1).

9

(10)  Directiva 89/130/CEE, Euratom a Consiliului din 13 februarie 1989 privind armonizarea calculării produsului național brut la prețurile pieței (JO L 49, 21.2.1989, p. 26).

10

---

ANEXĂ

Tabele de corespondență

| Directiva 89/130/CEE, Euratom | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 alineatele (1) și (3) |
| Articolul 2 | Articolul 1 alineatul (2) |
| Articolul 3 | Articolul 2 alineatele (1) și (2) |
| — | Articolul 4 |
| Articolul 4 | Articolul 3 |
| Articolul 5 | Articolul 2 alineatul (3) |
| — | Articolul 5 |
| — | Articolul 6 |
| — | Articolul 7 |
| Articolul 6 | Articolul 8 |
| Articolul 7 | — |
| Articolul 8 | — |
| Articolul 9 | — |
| Articolul 10 | Articolul 9 |
| — | Articolul 10 |
| Articolul 11 | — |
| — | Articolul 11 |

Directiva 89/130/CEE, Euratom

Prezentul regulament

Articolul 1

Articolul 1 alineatele (1) și (3)

Articolul 2

Articolul 1 alineatul (2)

Articolul 3

Articolul 2 alineatele (1) și (2)

—

Articolul 4

Articolul 4

Articolul 3

Articolul 5

Articolul 2 alineatul (3)

—

Articolul 5

—

Articolul 6

—

Articolul 7

Articolul 6

Articolul 8

Articolul 7

—

Articolul 8

—

Articolul 9

—

Articolul 10

Articolul 9

—

Articolul 10

Articolul 11

—

—

Articolul 11

| Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 | Articolul 2 |
| Articolul 3 | Articolul 3 |
| — | Articolul 4 |
| Articolul 4 | Articolul 8 |
| Articolul 5 alineatul (1) | Articolul 5 |
| Articolul 5 alineatul (2) | — |
| Articolul 5 alineatul (3) | — |
| Articolul 6 | Articolul 6 |
| — | Articolul 7 |
| Articolul 7 | Articolul 9 |
| — | Articolul 10 |
| Articolul 8 | Articolul 11 |

Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003

Prezentul regulament

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2

Articolul 2

Articolul 3

Articolul 3

—

Articolul 4

Articolul 4

Articolul 8

Articolul 5 alineatul (1)

Articolul 5

Articolul 5 alineatul (2)

—

Articolul 5 alineatul (3)

—

Articolul 6

Articolul 6

—

Articolul 7

Articolul 7

Articolul 9

—

Articolul 10

Articolul 8

Articolul 11

---

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/25

---

REGULAMENTUL (UE) 2019/517 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 19 martie 2019

privind punerea în aplicare și funcționarea numelui de domeniu de nivel superior .eu, și de modificare și abrogare a Regulamentului (CE) nr. 733/2002 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 874/2004 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 172,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Domeniul de nivel superior (top-level domain – TLD) .eu a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 733/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și prin Regulamentul (CE) nr. 874/2004 al Comisiei (4). Contextul politic și legislativ din Uniune, mediul online și piața s-au schimbat considerabil de la adoptarea regulamentelor respective. |
| --- | --- |

(1)

Domeniul de nivel superior (top-level domain – TLD) .eu a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 733/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și prin Regulamentul (CE) nr. 874/2004 al Comisiei (4). Contextul politic și legislativ din Uniune, mediul online și piața s-au schimbat considerabil de la adoptarea regulamentelor respective.

| (2) | Evoluția rapidă a pieței TLD și peisajul digital dinamic creează necesitatea unui mediu de reglementare flexibil și orientat spre viitor. TLD .eu este unul dintre cele mai mari TLD tip cod de țară (ccTLD). TLD .eu este utilizat de instituțiile, agențiile și organele Uniunii, inclusiv pentru proiecte și inițiative europene. Scopul TLD .eu este să contribuie, printr-o bună gestionare, la consolidarea identității Uniunii și promovarea online a valorilor Uniunii, cum ar fi multilingvismul, respectarea vieții private și a securității utilizatorilor și respectarea drepturilor omului, precum și la promovarea online a unor priorități specifice. |
| --- | --- |

(2)

Evoluția rapidă a pieței TLD și peisajul digital dinamic creează necesitatea unui mediu de reglementare flexibil și orientat spre viitor. TLD .eu este unul dintre cele mai mari TLD tip cod de țară (ccTLD). TLD .eu este utilizat de instituțiile, agențiile și organele Uniunii, inclusiv pentru proiecte și inițiative europene. Scopul TLD .eu este să contribuie, printr-o bună gestionare, la consolidarea identității Uniunii și promovarea online a valorilor Uniunii, cum ar fi multilingvismul, respectarea vieții private și a securității utilizatorilor și respectarea drepturilor omului, precum și la promovarea online a unor priorități specifice.

| (3) | TLD sunt o componentă esențială a structurii ierarhice a sistemului numelor de domenii (domain name system – DNS), care asigură existența unui sistem interoperabil de identificatori unici, disponibil în întreaga lume, pe orice aplicație și în orice rețea. |
| --- | --- |

(3)

TLD sunt o componentă esențială a structurii ierarhice a sistemului numelor de domenii (domain name system – DNS), care asigură existența unui sistem interoperabil de identificatori unici, disponibil în întreaga lume, pe orice aplicație și în orice rețea.

| (4) | TLD .eu ar trebui să promoveze, în conformitate cu articolele 170 și 171 din TFUE, accesul la rețelele de internet și utilizarea acestora, asigurând o înregistrare complementară actualelor ccTLD și înregistrării globale a TLD generice. |
| --- | --- |

(4)

TLD .eu ar trebui să promoveze, în conformitate cu articolele 170 și 171 din TFUE, accesul la rețelele de internet și utilizarea acestora, asigurând o înregistrare complementară actualelor ccTLD și înregistrării globale a TLD generice.

| (5) | TLD .eu, care este o etichetă clară și ușor de recunoscut, ar trebui să asigure o legătură ușor de identificat cu Uniunea și cu piața europeană. Acesta ar trebui să permită societăților, organizațiilor și persoanelor fizice din Uniune să înregistreze un nume de domeniu .eu. Existența unui astfel de nume de domeniu este importantă pentru consolidarea identității Uniunii online. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 733/2002 ar trebui modificat pentru a le permite cetățenilor Uniunii să înregistreze un nume TLD .eu indiferent de locul în care își au reședința, începând de la 19 octombrie 2019. |
| --- | --- |

(5)

TLD .eu, care este o etichetă clară și ușor de recunoscut, ar trebui să asigure o legătură ușor de identificat cu Uniunea și cu piața europeană. Acesta ar trebui să permită societăților, organizațiilor și persoanelor fizice din Uniune să înregistreze un nume de domeniu .eu. Existența unui astfel de nume de domeniu este importantă pentru consolidarea identității Uniunii online. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 733/2002 ar trebui modificat pentru a le permite cetățenilor Uniunii să înregistreze un nume TLD .eu indiferent de locul în care își au reședința, începând de la 19 octombrie 2019.

| (6) | Numele de domenii din TLD .eu ar trebui alocate părților eligibile, sub rezerva disponibilității. |
| --- | --- |

(6)

Numele de domenii din TLD .eu ar trebui alocate părților eligibile, sub rezerva disponibilității.

| (7) | Comisia ar trebui să promoveze cooperarea dintre registru, Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) și alte agenții ale Uniunii, pentru a combate înregistrările speculative și abuzive ale numelor de domenii, inclusiv cybersquatting, precum și pentru a pune la dispoziție proceduri administrative simple, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). |
| --- | --- |

(7)

Comisia ar trebui să promoveze cooperarea dintre registru, Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) și alte agenții ale Uniunii, pentru a combate înregistrările speculative și abuzive ale numelor de domenii, inclusiv cybersquatting, precum și pentru a pune la dispoziție proceduri administrative simple, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri).

| (8) | Pentru a asigura o mai bună protecție a dreptului părților de a încheia contracte cu registrul și, respectiv, registrarii, litigiile privind înregistrarea numelor de domenii în TLD .eu ar trebui soluționate de către organisme cu sediul în Uniune, care aplică dreptul intern relevant, fără a aduce atingere drepturilor și obligațiilor recunoscute de statele membre sau de Uniune care decurg din instrumentele internaționale. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura o mai bună protecție a dreptului părților de a încheia contracte cu registrul și, respectiv, registrarii, litigiile privind înregistrarea numelor de domenii în TLD .eu ar trebui soluționate de către organisme cu sediul în Uniune, care aplică dreptul intern relevant, fără a aduce atingere drepturilor și obligațiilor recunoscute de statele membre sau de Uniune care decurg din instrumentele internaționale.

| (9) | Comisia ar trebui să desemneze un registru pentru TLD .eu, pe baza unei proceduri de selecție deschise, transparente și nediscriminatorii, ținând seama de eficiența din punctul de vedere al costurilor și de simplitatea administrativă. Pentru a sprijini piața unică digitală, pentru a construi o identitate europeană online și pentru a încuraja activitățile online transfrontaliere, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește criteriile de eligibilitate și de selecție și procedura de desemnare a registrului. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (5). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(9)

Comisia ar trebui să desemneze un registru pentru TLD .eu, pe baza unei proceduri de selecție deschise, transparente și nediscriminatorii, ținând seama de eficiența din punctul de vedere al costurilor și de simplitatea administrativă. Pentru a sprijini piața unică digitală, pentru a construi o identitate europeană online și pentru a încuraja activitățile online transfrontaliere, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește criteriile de eligibilitate și de selecție și procedura de desemnare a registrului. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (5). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (10) | În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta listele cu numele de domenii rezervate și blocate de statele membre, pentru a stabili principiile care trebuie să fie incluse în contractul dintre Comisie și registru și, din motive imperative de urgență justificate în mod corespunzător, în special pentru a asigura continuitatea serviciului, pentru a desemna registrul. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Listele respective ar trebui elaborate sub rezerva disponibilității numelor de domenii, ținând seama de numele de domenii de nivel inferior rezervate sau înregistrate deja de statele membre. |
| --- | --- |

(10)

În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta listele cu numele de domenii rezervate și blocate de statele membre, pentru a stabili principiile care trebuie să fie incluse în contractul dintre Comisie și registru și, din motive imperative de urgență justificate în mod corespunzător, în special pentru a asigura continuitatea serviciului, pentru a desemna registrul. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Listele respective ar trebui elaborate sub rezerva disponibilității numelor de domenii, ținând seama de numele de domenii de nivel inferior rezervate sau înregistrate deja de statele membre.

| (11) | Comisia ar trebui să încheie un contract cu registrul desemnat, care ar trebui să includă în detaliu principiile și procedurile aplicabile registrului pentru organizarea, administrarea și gestionarea TLD .eu. Contractul ar trebui să fie limitat în timp și reînnoibil o singură dată, fără a fi necesară o nouă procedură de selecție. |
| --- | --- |

(11)

Comisia ar trebui să încheie un contract cu registrul desemnat, care ar trebui să includă în detaliu principiile și procedurile aplicabile registrului pentru organizarea, administrarea și gestionarea TLD .eu. Contractul ar trebui să fie limitat în timp și reînnoibil o singură dată, fără a fi necesară o nouă procedură de selecție.

| (12) | Principiile și procedurile privind funcționarea TLD .eu ar trebui anexate la contractul dintre Comisie și registrul desemnat. |
| --- | --- |

(12)

Principiile și procedurile privind funcționarea TLD .eu ar trebui anexate la contractul dintre Comisie și registrul desemnat.

| (13) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere aplicării normelor în materie de concurență prevăzute la articolele 101 și 102 din TFUE. |
| --- | --- |

(13)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere aplicării normelor în materie de concurență prevăzute la articolele 101 și 102 din TFUE.

| (14) | Registrul ar trebui să respecte principiul nediscriminării și pe cel al transparenței și ar trebui să pună în aplicare măsurile de protecție a concurenței loiale, care trebuie să fie autorizate în prealabil de către Comisie, în special atunci când registrul furnizează servicii întreprinderilor cu care concurează pe piețele din aval. |
| --- | --- |

(14)

Registrul ar trebui să respecte principiul nediscriminării și pe cel al transparenței și ar trebui să pună în aplicare măsurile de protecție a concurenței loiale, care trebuie să fie autorizate în prealabil de către Comisie, în special atunci când registrul furnizează servicii întreprinderilor cu care concurează pe piețele din aval.

| (15) | Corporația pentru alocarea de nume și numere pe internet (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers – ICANN) este responsabilă în prezent pentru coordonarea delegării către registre a codurilor reprezentând ccTLD. Registrul ar trebui să încheie un contract adecvat cu ICANN, care să prevadă delegarea codului ccTLD .eu, ținând seama de principiile relevante adoptate de Comitetul consultativ guvernamental (Governmental Advisory Committee – GAC). |
| --- | --- |

(15)

Corporația pentru alocarea de nume și numere pe internet (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers – ICANN) este responsabilă în prezent pentru coordonarea delegării către registre a codurilor reprezentând ccTLD. Registrul ar trebui să încheie un contract adecvat cu ICANN, care să prevadă delegarea codului ccTLD .eu, ținând seama de principiile relevante adoptate de Comitetul consultativ guvernamental (Governmental Advisory Committee – GAC).

| (16) | Registrul ar trebui să încheie un acord escrow adecvat pentru a asigura continuitatea serviciului, în special pentru a asigura, în eventualitatea redelegării sau în alte circumstanțe neprevăzute, furnizarea în continuare a serviciilor către comunitatea locală de utilizatori de internet, cu perturbări minime. Registrul ar trebui să transmită zilnic agentului escrow o copie electronică a conținutului curent al bazei de date a TLD .eu. |
| --- | --- |

(16)

Registrul ar trebui să încheie un acord escrow adecvat pentru a asigura continuitatea serviciului, în special pentru a asigura, în eventualitatea redelegării sau în alte circumstanțe neprevăzute, furnizarea în continuare a serviciilor către comunitatea locală de utilizatori de internet, cu perturbări minime. Registrul ar trebui să transmită zilnic agentului escrow o copie electronică a conținutului curent al bazei de date a TLD .eu.

| (17) | Procedurile de soluționare alternativă a litigiilor (SAL) ce urmează să fie adoptate ar trebui să respecte Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) și să țină seama de cele mai bune practici internaționale din acest domeniu și, în special, de recomandările relevante ale Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale pentru a evita, pe cât posibil, înregistrările speculative sau abuzive. Procedurile SAL respective ar trebui să respecte norme procedurale uniforme, în concordanță cu cele prevăzute în Politica de soluționare uniformă a litigiilor a ICANN. |
| --- | --- |

(17)

Procedurile de soluționare alternativă a litigiilor (SAL) ce urmează să fie adoptate ar trebui să respecte Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) și să țină seama de cele mai bune practici internaționale din acest domeniu și, în special, de recomandările relevante ale Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale pentru a evita, pe cât posibil, înregistrările speculative sau abuzive. Procedurile SAL respective ar trebui să respecte norme procedurale uniforme, în concordanță cu cele prevăzute în Politica de soluționare uniformă a litigiilor a ICANN.

| (18) | Politica de combatere a înregistrării abuzive a numelor de domenii .eu ar trebui să prevadă verificarea de către registru a datelor pe care acesta le primește, în special a celor privind identitatea persoanelor care înregistrează nume de domenii, precum și revocarea înregistrării și refuzarea unei înregistrări viitoare a numelor de domenii considerate, printr-o hotărâre definitivă a unei instanțe dintr-un stat membru, ca fiind defăimătoare, rasiste sau în alt mod contrare dreptului statului membru. Registrul ar trebui să depună toate eforturile pentru a asigura acuratețea datelor pe care le primește și le păstrează. Procedura de revocare ar trebui să-i acorde titularului numelui de domeniu o posibilitate rezonabilă de a rectifica orice încălcare a criteriilor de eligibilitate, a cerințelor de înregistrare sau a datoriilor scadente înainte ca revocarea să producă efecte. |
| --- | --- |

(18)

Politica de combatere a înregistrării abuzive a numelor de domenii .eu ar trebui să prevadă verificarea de către registru a datelor pe care acesta le primește, în special a celor privind identitatea persoanelor care înregistrează nume de domenii, precum și revocarea înregistrării și refuzarea unei înregistrări viitoare a numelor de domenii considerate, printr-o hotărâre definitivă a unei instanțe dintr-un stat membru, ca fiind defăimătoare, rasiste sau în alt mod contrare dreptului statului membru. Registrul ar trebui să depună toate eforturile pentru a asigura acuratețea datelor pe care le primește și le păstrează. Procedura de revocare ar trebui să-i acorde titularului numelui de domeniu o posibilitate rezonabilă de a rectifica orice încălcare a criteriilor de eligibilitate, a cerințelor de înregistrare sau a datoriilor scadente înainte ca revocarea să producă efecte.

| (19) | Un nume de domeniu care este identic sau asemănător, într-un mod care poate duce la confuzie, cu o denumire pentru care este stabilit un drept prin dreptul Uniunii sau dreptul intern și care a fost înregistrat fără drept sau fără un interes legitim privind numele ar trebui, în principiu, să fie revocat și, dacă este necesar, transferat titularului legitim. În cazul în care s-a constatat că un astfel de nume a fost utilizat cu rea-credință, acesta ar trebui să fie întotdeauna revocat. |
| --- | --- |

(19)

Un nume de domeniu care este identic sau asemănător, într-un mod care poate duce la confuzie, cu o denumire pentru care este stabilit un drept prin dreptul Uniunii sau dreptul intern și care a fost înregistrat fără drept sau fără un interes legitim privind numele ar trebui, în principiu, să fie revocat și, dacă este necesar, transferat titularului legitim. În cazul în care s-a constatat că un astfel de nume a fost utilizat cu rea-credință, acesta ar trebui să fie întotdeauna revocat.

| (20) | Registrul ar trebui să adopte politici clare menite să asigure identificarea la timp a înregistrărilor abuzive ale numelor de domenii și, dacă este necesar, ar trebui să coopereze cu autoritățile competente și cu alte organisme publice relevante pentru securitatea cibernetică și securitatea informațiilor, care sunt implicate în mod specific în lupta împotriva unor astfel de înregistrări, cum ar fi echipele naționale de intervenție în caz de urgențe informatice (CERT). |
| --- | --- |

(20)

Registrul ar trebui să adopte politici clare menite să asigure identificarea la timp a înregistrărilor abuzive ale numelor de domenii și, dacă este necesar, ar trebui să coopereze cu autoritățile competente și cu alte organisme publice relevante pentru securitatea cibernetică și securitatea informațiilor, care sunt implicate în mod specific în lupta împotriva unor astfel de înregistrări, cum ar fi echipele naționale de intervenție în caz de urgențe informatice (CERT).

| (21) | Registrul ar trebui să sprijine autoritățile de aplicare a legii în lupta acestora împotriva infracțiunilor, prin punerea în aplicare a unor măsuri tehnice și organizaționale, menite să permită accesul autorităților competente la datele din registru, în vederea prevenirii, depistării, investigării și urmăririi penale a infracțiunilor, după cum prevăd dreptul Uniunii și dreptul intern. |
| --- | --- |

(21)

Registrul ar trebui să sprijine autoritățile de aplicare a legii în lupta acestora împotriva infracțiunilor, prin punerea în aplicare a unor măsuri tehnice și organizaționale, menite să permită accesul autorităților competente la datele din registru, în vederea prevenirii, depistării, investigării și urmăririi penale a infracțiunilor, după cum prevăd dreptul Uniunii și dreptul intern.

| (22) | Prezentul regulament ar trebui pus în aplicare în conformitate cu principiile referitoare la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal. Registrul ar trebui să respecte normele, principiile și orientările relevante ale Uniunii privind protecția datelor, în special, cerințele de securitate relevante și principiile privind necesitatea, proporționalitatea, limitarea scopului și proporționalitatea perioadei de păstrare a datelor. De asemenea, asigurarea protecției datelor cu caracter personal începând cu momentul conceperii și în mod implicit ar trebui integrată în toate sistemele de prelucrare a datelor și în toate bazele de date create și întreținute. |
| --- | --- |

(22)

Prezentul regulament ar trebui pus în aplicare în conformitate cu principiile referitoare la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal. Registrul ar trebui să respecte normele, principiile și orientările relevante ale Uniunii privind protecția datelor, în special, cerințele de securitate relevante și principiile privind necesitatea, proporționalitatea, limitarea scopului și proporționalitatea perioadei de păstrare a datelor. De asemenea, asigurarea protecției datelor cu caracter personal începând cu momentul conceperii și în mod implicit ar trebui integrată în toate sistemele de prelucrare a datelor și în toate bazele de date create și întreținute.

| (23) | Pentru a asigura eficacitatea supravegherii periodice, registrul ar trebui să fie auditat, pe propria cheltuială, cel puțin o dată la doi ani, de către un organism independent, pentru a confirma, prin intermediul unui raport de evaluare a conformității, respectarea de către registru a cerințelor prevăzute în prezentul regulament. Registrul ar trebui să transmită acest raport Comisiei, în conformitate cu contractul său cu Comisia. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura eficacitatea supravegherii periodice, registrul ar trebui să fie auditat, pe propria cheltuială, cel puțin o dată la doi ani, de către un organism independent, pentru a confirma, prin intermediul unui raport de evaluare a conformității, respectarea de către registru a cerințelor prevăzute în prezentul regulament. Registrul ar trebui să transmită acest raport Comisiei, în conformitate cu contractul său cu Comisia.

| (24) | Contractul dintre Comisie și registru ar trebui să prevadă proceduri de îmbunătățire a organizării, administrării și gestionării TLD .eu de către registru conform instrucțiunilor Comisiei rezultate din activitățile de supraveghere ale Comisiei, astfel cum este prevăzut în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(24)

Contractul dintre Comisie și registru ar trebui să prevadă proceduri de îmbunătățire a organizării, administrării și gestionării TLD .eu de către registru conform instrucțiunilor Comisiei rezultate din activitățile de supraveghere ale Comisiei, astfel cum este prevăzut în prezentul regulament.

| (25) | În concluziile sale din 27 noiembrie 2014 privind guvernanța internetului, Consiliul a reafirmat angajamentul Uniunii de a promova structuri de guvernanță multipartite, bazate pe un set coerent de principii de guvernanță a internetului la nivel mondial. Guvernanța incluzivă a internetului se referă la elaborarea și aplicarea de către guverne, sectorul privat, societatea civilă, organizațiile internaționale și comunitatea tehnică, în exercitarea rolurilor lor, a unor principii, norme, reguli, proceduri decizionale și programe comune care conturează evoluția și modul de utilizare a internetului. |
| --- | --- |

(25)

În concluziile sale din 27 noiembrie 2014 privind guvernanța internetului, Consiliul a reafirmat angajamentul Uniunii de a promova structuri de guvernanță multipartite, bazate pe un set coerent de principii de guvernanță a internetului la nivel mondial. Guvernanța incluzivă a internetului se referă la elaborarea și aplicarea de către guverne, sectorul privat, societatea civilă, organizațiile internaționale și comunitatea tehnică, în exercitarea rolurilor lor, a unor principii, norme, reguli, proceduri decizionale și programe comune care conturează evoluția și modul de utilizare a internetului.

| (26) | Ar trebui înființat un Grup consultativ multipartit .eu, cu rolul de a consilia Comisia, în vederea consolidării și a extinderii contribuțiilor privind buna guvernanță a registrului. Componența grupului ar trebui să reflecte modelul multipartit de guvernanță a internetului, iar membrii acestuia, cu excepția celor care provin de la autoritățile statelor membre și de la organizațiile internaționale, ar trebui numiți de către Comisie conform unei proceduri deschise, nediscriminatorii și transparente. Reprezentantul din partea autorităților statelor membre ar trebui numit pe baza unui sistem de rotație care să asigure suficientă continuitate în ceea ce privește participarea în cadrul grupului. |
| --- | --- |

(26)

Ar trebui înființat un Grup consultativ multipartit .eu, cu rolul de a consilia Comisia, în vederea consolidării și a extinderii contribuțiilor privind buna guvernanță a registrului. Componența grupului ar trebui să reflecte modelul multipartit de guvernanță a internetului, iar membrii acestuia, cu excepția celor care provin de la autoritățile statelor membre și de la organizațiile internaționale, ar trebui numiți de către Comisie conform unei proceduri deschise, nediscriminatorii și transparente. Reprezentantul din partea autorităților statelor membre ar trebui numit pe baza unui sistem de rotație care să asigure suficientă continuitate în ceea ce privește participarea în cadrul grupului.

| (27) | Comisia ar trebui să efectueze o evaluare a eficacității și a funcționării TLD .eu. Această evaluare ar trebui să țină seama de practicile de lucru ale registrului desemnat și de relevanța sarcinilor registrului. De asemenea, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte periodice privind funcționarea numelui TLD .eu. |
| --- | --- |

(27)

Comisia ar trebui să efectueze o evaluare a eficacității și a funcționării TLD .eu. Această evaluare ar trebui să țină seama de practicile de lucru ale registrului desemnat și de relevanța sarcinilor registrului. De asemenea, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte periodice privind funcționarea numelui TLD .eu.

| (28) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”), astfel cum sunt consacrate în tratate, în special protecția datelor cu caracter personal, libertatea de exprimare și de informare, precum și protecția consumatorilor. Ar trebui să se respecte procedurile corespunzătoare ale Uniunii atunci când se asigură că dispozițiile din dreptul intern care afectează prezentul regulament respectă dreptul Uniunii și, în special, carta. Registrul ar trebui să solicite orientări din partea Comisiei în cazul în care există îndoieli cu privire la respectarea dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

(28)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”), astfel cum sunt consacrate în tratate, în special protecția datelor cu caracter personal, libertatea de exprimare și de informare, precum și protecția consumatorilor. Ar trebui să se respecte procedurile corespunzătoare ale Uniunii atunci când se asigură că dispozițiile din dreptul intern care afectează prezentul regulament respectă dreptul Uniunii și, în special, carta. Registrul ar trebui să solicite orientări din partea Comisiei în cazul în care există îndoieli cu privire la respectarea dreptului Uniunii.

| (29) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume punerea în aplicare a unui TLD paneuropean în plus față de ccTLD naționale, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectelor sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat. |
| --- | --- |

(29)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume punerea în aplicare a unui TLD paneuropean în plus față de ccTLD naționale, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectelor sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat.

| (30) | Pentru a limita orice riscuri de perturbare a serviciilor TLD .eu pe perioada punerii în aplicare a noului cadru de reglementare, prezentul regulament stabilește dispoziții tranzitorii. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a limita orice riscuri de perturbare a serviciilor TLD .eu pe perioada punerii în aplicare a noului cadru de reglementare, prezentul regulament stabilește dispoziții tranzitorii.

| (31) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 733/2002 ar trebui să fie modificat și abrogat, iar Regulamentul (CE) nr. 874/2004 ar trebui să fie abrogat, |
| --- | --- |

(31)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 733/2002 ar trebui să fie modificat și abrogat, iar Regulamentul (CE) nr. 874/2004 ar trebui să fie abrogat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect și obiective

(1)   Prezentul regulament pune în aplicare domeniul de nivel superior tip cod de țară (ccTLD) .eu și variantele sale disponibile în alte alfabete, pentru a sprijini piața unică digitală, pentru a construi o identitate online a Uniunii și pentru a încuraja activitățile online transfrontaliere. Prezentul regulament stabilește, de asemenea, condițiile de punere în aplicare a acestui ccTLD, inclusiv desemnarea și caracteristicile registrului. Prezentul regulament stabilește, de asemenea, cadrul juridic și cadrul general de politică în care urmează să funcționeze registrul desemnat.

(2)   Prezentul regulament se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor din statele membre privind ccTLD naționale ale acestora.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament:

| 1. | „registru” înseamnă entitatea însărcinată cu organizarea, administrarea și gestionarea TLD .eu, inclusiv cu întreținerea bazelor de date aferente și a serviciilor publice de căutare asociate, înregistrarea numelor de domenii, operarea registrului numelor de domenii, operarea serverelor numelui de TLD ale registrului și distribuirea fișierelor zonale ale TLD la nivelul serverelor de nume; |
| --- | --- |

1.

„registru” înseamnă entitatea însărcinată cu organizarea, administrarea și gestionarea TLD .eu, inclusiv cu întreținerea bazelor de date aferente și a serviciilor publice de căutare asociate, înregistrarea numelor de domenii, operarea registrului numelor de domenii, operarea serverelor numelui de TLD ale registrului și distribuirea fișierelor zonale ale TLD la nivelul serverelor de nume;

| 2. | „registrar” înseamnă o persoană fizică sau juridică care, în baza unui contract încheiat cu registrul, furnizează persoanelor care înregistrează nume de domenii servicii de înregistrare a numelor de domenii; |
| --- | --- |

2.

„registrar” înseamnă o persoană fizică sau juridică care, în baza unui contract încheiat cu registrul, furnizează persoanelor care înregistrează nume de domenii servicii de înregistrare a numelor de domenii;

| 3. | „protocoale pentru numele de domenii internaționalizate” înseamnă standarde și protocoale care permit utilizarea numelor de domenii scrise cu caractere diferite de caracterele din Codul standard american pentru schimbul de informații (American Standard Code for Information Interchange – ASCII); |
| --- | --- |

3.

„protocoale pentru numele de domenii internaționalizate” înseamnă standarde și protocoale care permit utilizarea numelor de domenii scrise cu caractere diferite de caracterele din Codul standard american pentru schimbul de informații (American Standard Code for Information Interchange – ASCII);

American Standard Code for Information Interchange

| 4. | „baza de date WHOIS” înseamnă colecția de date care conține informații privind aspectele tehnice și administrative ale înregistrărilor din cadrul TLD .eu; |
| --- | --- |

4.

„baza de date WHOIS” înseamnă colecția de date care conține informații privind aspectele tehnice și administrative ale înregistrărilor din cadrul TLD .eu;

| 5. | „principiile și procedurile privind funcționarea TLD .eu” înseamnă normele detaliate privind funcționarea și gestionarea TLD .eu; |
| --- | --- |

5.

„principiile și procedurile privind funcționarea TLD .eu” înseamnă normele detaliate privind funcționarea și gestionarea TLD .eu;

| 6. | „înregistrare” înseamnă seria de acte și etape procedurale, de la inițierea până la finalizarea acestora, îndeplinite de registrari și de registru la cererea unei persoane fizice sau juridice, cu scopul de a efectua înregistrarea unui nume de domeniu pentru o durată de timp specificată. |
| --- | --- |

6.

„înregistrare” înseamnă seria de acte și etape procedurale, de la inițierea până la finalizarea acestora, îndeplinite de registrari și de registru la cererea unei persoane fizice sau juridice, cu scopul de a efectua înregistrarea unui nume de domeniu pentru o durată de timp specificată.

CAPITOLUL II

PUNEREA ÎN APLICARE A TLD .eu

SECȚIUNEA 1

Principii generale

Articolul 3

Criterii de eligibilitate

Înregistrarea unuia sau a mai multor nume de domenii în cadrul TLD .eu poate fi solicitată de oricare dintre următorii:

| (a) | un cetățean al Uniunii, indiferent de locul în care își are reședința; |
| --- | --- |

(a)

un cetățean al Uniunii, indiferent de locul în care își are reședința;

| (b) | o persoană fizică care nu este cetățean al Uniunii, dar își are reședința într-un stat membru; |
| --- | --- |

(b)

o persoană fizică care nu este cetățean al Uniunii, dar își are reședința într-un stat membru;

| (c) | o instituție stabilită în Uniune; și |
| --- | --- |

(c)

o instituție stabilită în Uniune; și

| (d) | o organizație stabilită în Uniune, fără a aduce atingere aplicării dreptului intern. |
| --- | --- |

(d)

o organizație stabilită în Uniune, fără a aduce atingere aplicării dreptului intern.

Articolul 4

Înregistrarea și revocarea numelor de domenii

(1)   Un nume de domeniu se alocă părții eligibile a cărei cerere a fost primită prima de către registru, în modul corect din punct de vedere tehnic stabilit prin procedurile de înregistrare a cererilor pe baza articolului 11 litera (b).

(2)   Un nume de domeniu înregistrat nu poate face obiectul unei alte înregistrări înainte ca înregistrarea să expire fără a fi reînnoită sau înainte ca numele de domeniu să fie revocat.

(3)   Registrul poate revoca un nume de domeniu din proprie inițiativă, fără a supune litigiul unei proceduri SAL sau judiciare, din următoarele motive:

| (a) | existența unor datorii neplătite către registru; |
| --- | --- |

(a)

existența unor datorii neplătite către registru;

| (b) | neîndeplinirea de către titularul numelui de domeniu a criteriilor de eligibilitate în temeiul articolului 3; |
| --- | --- |

(b)

neîndeplinirea de către titularul numelui de domeniu a criteriilor de eligibilitate în temeiul articolului 3;

| (c) | încălcarea de către titularul numelui de domeniu a cerințelor privind cererile de înregistrare stabilite pe baza articolului 11 literele (b) și (c). |
| --- | --- |

(c)

încălcarea de către titularul numelui de domeniu a cerințelor privind cererile de înregistrare stabilite pe baza articolului 11 literele (b) și (c).

(4)   Un nume de domeniu poate fi, de asemenea, revocat și, dacă este necesar, poate fi transferat ulterior către o altă parte, pe baza unei proceduri SAL sau judiciare adecvate, în conformitate cu principiile și procedurile referitoare la funcționarea TLD .eu stabilite în temeiul articolului 11, dacă numele respectiv este identic sau asemănător până la confuzie cu un nume pentru care a fost stabilit un drept prin dreptul Uniunii sau dreptul intern și dacă:

| (a) | a fost înregistrat de titularul său fără drept sau fără un interes legitim față de numele respectiv; sau |
| --- | --- |

(a)

a fost înregistrat de titularul său fără drept sau fără un interes legitim față de numele respectiv; sau

| (b) | a fost înregistrat sau este utilizat cu rea-credință. |
| --- | --- |

(b)

a fost înregistrat sau este utilizat cu rea-credință.

(5)   Dacă printr-o hotărâre a unei instanțe dintr-un stat membru s-a constatat că un nume de domeniu este defăimător, rasist sau contrar ordinii publice sau siguranței publice în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern care respectă dreptul Uniunii, numele de domeniu respectiv este blocat de registru la primirea notificării privind hotărârea instanței și este revocat la primirea notificării privind hotărârea definitivă a instanței. Registrul refuză orice înregistrări viitoare ale numelor de domenii care au făcut obiectul unei astfel de hotărâri judecătorești, pe perioada de valabilitate a acesteia.

(6)   Numele de domenii înregistrate sub TLD .eu pot fi transferate numai părților eligibile pentru înregistrarea numelor de domenii .eu.

Articolul 5

Limbi, legea aplicabilă și jurisdicția

(1)   Înregistrarea numelor de domenii se realizează cu toate caracterele limbilor oficiale ale instituțiilor Uniunii, în conformitate cu standardele internaționale existente, astfel cum sunt permise de protocoalele numelor de domenii internaționalizate relevante.

(2)   Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 1215/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (8) sau drepturilor și obligațiilor recunoscute de statele membre sau de Uniune care decurg din instrumentele internaționale, contractele dintre registru și registrari, precum și contractele dintre registrari și persoanele care înregistrează nume de domenii nu desemnează drept lege aplicabilă o altă lege decât legea unuia dintre statele membre și nici nu desemnează drept organism de soluționare a litigiilor o instanță, un tribunal de arbitraj sau un alt organism care are sediul în afara Uniunii.

Articolul 6

Rezervarea numelor de domenii

(1)   Registrul poate rezerva sau înregistra o serie de nume de domenii considerate necesare pentru îndeplinirea funcțiilor sale operaționale în temeiul contractului menționat la articolul 8 alineatul (4).

(2)   Comisia poate solicita registrului să rezerve sau să înregistreze un nume de domeniu direct în TLD .eu, pentru a fi utilizat de către instituțiile și organismele Uniunii.

(3)   Statele membre pot, fără a aduce atingere numelor de domenii deja rezervate sau înregistrate, să notifice Comisiei o listă de nume de domenii care:

| (a) | nu se pot înregistra în conformitate cu dreptul lor intern; sau |
| --- | --- |

(a)

nu se pot înregistra în conformitate cu dreptul lor intern; sau

| (b) | pot fi înregistrate sau rezervate de către statele membre numai la nivelul inferior. |
| --- | --- |

(b)

pot fi înregistrate sau rezervate de către statele membre numai la nivelul inferior.

În ceea ce privește primul paragraf litera (b), astfel de nume de domenii se limitează la termeni geografici sau geopolitici recunoscuți pe scară largă, care au impact asupra organizării politice sau teritoriale a statelor membre.

(4)   Comisia adoptă, prin intermediul actelor de punere în aplicare, listele notificate de statele membre. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 17 alineatul (2).

Articolul 7

Registrarii

(1)   Registrul acreditează registrarii în conformitate cu proceduri de acreditare rezonabile, transparente și nediscriminatorii, care au fost aprobate în prealabil de Comisie. Registrul pune procedurile de acreditare la dispoziția publicului, sub o formă ușor accesibilă.

(2)   Registrul aplică condiții echivalente în circumstanțe echivalente pentru registrarii .eu acreditați care prestează servicii echivalente. Registrul le furnizează acestor registrari servicii și informații în aceleași condiții și de aceeași calitate cu cele furnizate pentru propriile sale servicii echivalente.

SECȚIUNEA 2

Registrul

Articolul 8

Desemnarea registrului

(1)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 18 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea criteriilor de eligibilitate și de selecție și a procedurii de desemnare a registrului.

(2)   Comisia stabilește principiile care trebuie incluse în contractul dintre Comisie și registru prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 17 alineatul (2).

(3)   Comisia desemnează o entitate ca registru după finalizarea procedurii menționate la alineatele (1) și (2).

(4)   Comisia încheie un contract cu registrul desemnat. Contractul specifică normele, politicile și procedurile privind prestarea de servicii de către registru și condițiile conform cărora Comisia supraveghează organizarea, administrarea și gestionarea TLD .eu de către registru. Contractul este limitat în timp și reînnoibil o singură dată, fără a fi necesară organizarea unei noi proceduri de selecție. Contractul reflectă obligațiile registrului și include principiile și procedurile privind funcționarea TLD .eu, stabilite pe baza articolelor 10 și 11.

(5)   Prin derogare de la alineatele (1), (2) și (3), atunci când există motive imperative de urgență, Comisia poate desemna registrul prin intermediul unor acte de punere în aplicare imediat aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 17 alineatul (3).

Articolul 9

Caracteristicile registrului

(1)   Registrul este o organizație fără scop lucrativ. Acesta are sediul social, administrația centrală și locul principal de desfășurare a activității pe teritoriul Uniunii.

(2)   Registrul poate impune taxe. Aceste taxe trebuie să fie direct legate de costurile suportate.

Articolul 10

Obligațiile registrului

Registrul are următoarele obligații:

| (a) | promovează TLD .eu în întreaga Uniune și în țări terțe; |
| --- | --- |

(a)

promovează TLD .eu în întreaga Uniune și în țări terțe;

| (b) | respectă normele, politicile și procedurile stabilite în prezentul regulament, contractul menționat la articolul 8 alineatul (4) și, în special, dreptul Uniunii în domeniul protecției datelor; |
| --- | --- |

(b)

respectă normele, politicile și procedurile stabilite în prezentul regulament, contractul menționat la articolul 8 alineatul (4) și, în special, dreptul Uniunii în domeniul protecției datelor;

| (c) | organizează, administrează și gestionează TLD .eu în interesul public general și asigură, în toate aspectele legate de administrarea și gestionarea TLD .eu, o calitate ridicată, transparență, siguranță, stabilitate, previzibilitate, fiabilitate, accesibilitate, eficiență, nediscriminare, condiții de concurență echitabile și protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

(c)

organizează, administrează și gestionează TLD .eu în interesul public general și asigură, în toate aspectele legate de administrarea și gestionarea TLD .eu, o calitate ridicată, transparență, siguranță, stabilitate, previzibilitate, fiabilitate, accesibilitate, eficiență, nediscriminare, condiții de concurență echitabile și protecția consumatorilor;

| (d) | încheie un contract adecvat care prevede delegarea codului TLD .eu, sub rezerva acordului prealabil al Comisiei; |
| --- | --- |

(d)

încheie un contract adecvat care prevede delegarea codului TLD .eu, sub rezerva acordului prealabil al Comisiei;

| (e) | efectuează înregistrarea numelor de domenii în cadrul TLD .eu, la cererea oricăreia dintre părțile eligibile menționate la articolul 3; |
| --- | --- |

(e)

efectuează înregistrarea numelor de domenii în cadrul TLD .eu, la cererea oricăreia dintre părțile eligibile menționate la articolul 3;

| (f) | asigură, fără a aduce atingere vreunei proceduri judiciare și sub rezerva furnizării unor garanții procedurale adecvate pentru părțile interesate, posibilitatea ca registrarii și persoanele care înregistrează nume de domenii să rezolve orice litigiu contractual cu registrul prin intermediul SAL; |
| --- | --- |

(f)

asigură, fără a aduce atingere vreunei proceduri judiciare și sub rezerva furnizării unor garanții procedurale adecvate pentru părțile interesate, posibilitatea ca registrarii și persoanele care înregistrează nume de domenii să rezolve orice litigiu contractual cu registrul prin intermediul SAL;

| (g) | asigură disponibilitatea și integritatea bazelor de date cu nume de domenii; |
| --- | --- |

(g)

asigură disponibilitatea și integritatea bazelor de date cu nume de domenii;

| (h) | încheie un acord, pe propria cheltuială și cu aprobarea Comisiei, cu un administrator fiduciar sau cu un agent escrow având o bună reputație și care este stabilit pe teritoriul Uniunii, desemnând Comisia ca beneficiar al acordului escrow, și depune la administratorul fiduciar sau la agentul escrow respectiv, zilnic, o copie electronică actualizată a conținutului bazei de date a TLD .eu; |
| --- | --- |

(h)

încheie un acord, pe propria cheltuială și cu aprobarea Comisiei, cu un administrator fiduciar sau cu un agent escrow având o bună reputație și care este stabilit pe teritoriul Uniunii, desemnând Comisia ca beneficiar al acordului escrow, și depune la administratorul fiduciar sau la agentul escrow respectiv, zilnic, o copie electronică actualizată a conținutului bazei de date a TLD .eu;

escrow

escrow

escrow

| (i) | pune în aplicare listele menționate la articolul 6 alineatul (3); |
| --- | --- |

(i)

pune în aplicare listele menționate la articolul 6 alineatul (3);

| (j) | promovează obiectivele Uniunii în domeniul guvernanței internetului, printre altele prin participarea în forurile internaționale; |
| --- | --- |

(j)

promovează obiectivele Uniunii în domeniul guvernanței internetului, printre altele prin participarea în forurile internaționale;

| (k) | publică, în toate limbile oficiale ale instituțiilor Uniunii, principiile și procedurile privind funcționarea TLD .eu, stabilite pe baza articolului 11; |
| --- | --- |

(k)

publică, în toate limbile oficiale ale instituțiilor Uniunii, principiile și procedurile privind funcționarea TLD .eu, stabilite pe baza articolului 11;

| (l) | se supune, pe propria cheltuială, unui audit efectuat de un organism independent cel puțin o dată la doi ani pentru a atesta conformitatea sa cu prezentul regulament și trimite Comisiei rezultatul acestuia; |
| --- | --- |

(l)

se supune, pe propria cheltuială, unui audit efectuat de un organism independent cel puțin o dată la doi ani pentru a atesta conformitatea sa cu prezentul regulament și trimite Comisiei rezultatul acestuia;

| (m) | participă, atunci când Comisia solicită acest lucru, la activitatea Grupului consultativ multipartit .eu și cooperează cu Comisia pentru a îmbunătăți funcționarea și gestionarea TLD .eu. |
| --- | --- |

(m)

participă, atunci când Comisia solicită acest lucru, la activitatea Grupului consultativ multipartit .eu și cooperează cu Comisia pentru a îmbunătăți funcționarea și gestionarea TLD .eu.

Articolul 11

Principiile și procedurile privind funcționarea TLD .eu

Contractul încheiat între Comisie și registrul desemnat în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) conține principiile și procedurile privind funcționarea TLD .eu în conformitate cu prezentul regulament, inclusiv:

| (a) | o politică privind SAL; |
| --- | --- |

(a)

o politică privind SAL;

| (b) | cerințele și procedurile pentru cererile de înregistrare, o politică privind verificarea criteriilor de înregistrare, o politică privind verificarea datelor persoanelor care înregistrează nume de domenii și o politică privind înregistrările speculative ale numelor de domenii; |
| --- | --- |

(b)

cerințele și procedurile pentru cererile de înregistrare, o politică privind verificarea criteriilor de înregistrare, o politică privind verificarea datelor persoanelor care înregistrează nume de domenii și o politică privind înregistrările speculative ale numelor de domenii;

| (c) | o politică privind combaterea înregistrării abuzive a numelor de domenii și o politică privind identificarea la timp a numelor de domenii care au fost înregistrate și utilizate cu rea-credință, menționate la articolul 4; |
| --- | --- |

(c)

o politică privind combaterea înregistrării abuzive a numelor de domenii și o politică privind identificarea la timp a numelor de domenii care au fost înregistrate și utilizate cu rea-credință, menționate la articolul 4;

| (d) | o politică privind revocarea numelor de domenii; |
| --- | --- |

(d)

o politică privind revocarea numelor de domenii;

| (e) | tratamentul drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

(e)

tratamentul drepturilor de proprietate intelectuală;

| (f) | măsuri care permit accesul autorităților competente la datele din registru, în vederea prevenirii, depistării, investigării și urmăririi penale a infracțiunilor, astfel cum prevede dreptul Uniunii sau dreptul intern care respectă dreptul Uniunii, sub rezerva unui unor măsuri de verificare și de ponderare adecvate; |
| --- | --- |

(f)

măsuri care permit accesul autorităților competente la datele din registru, în vederea prevenirii, depistării, investigării și urmăririi penale a infracțiunilor, astfel cum prevede dreptul Uniunii sau dreptul intern care respectă dreptul Uniunii, sub rezerva unui unor măsuri de verificare și de ponderare adecvate;

| (g) | procedurile detaliate de modificare a contractului. |
| --- | --- |

(g)

procedurile detaliate de modificare a contractului.

Articolul 12

Baza de date WHOIS

(1)   Registrul înființează și gestionează, cu diligența necesară, o bază de date WHOIS, cu scopul de a asigura securitatea, stabilitatea și reziliența TLD .eu prin furnizarea unor informații exacte și actualizate privind numele de domeniu înregistrate în TLD.

(2)   Baza de date WHOIS conține informații relevante despre punctele de contact care administrează numele de domenii din cadrul TLD .eu și despre titularii numelor de domenii. Informațiile privind baza de date WHOIS trebuie să nu fie excesive în raport cu scopul bazei de date. Registrul respectă Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

SECȚIUNEA 3

Supravegherea registrului

Articolul 13

Supravegherea

(1)   Comisia monitorizează și supraveghează organizarea, administrarea și gestionarea TLD .eu de către registru.

(2)   Comisia verifică soliditatea gestiunii financiare a registrului și respectarea de către acesta a prezentului regulament și a principiilor și procedurilor privind funcționarea TLD .eu, astfel cum sunt menționate la articolul 11. Comisia poate solicita informații din partea registrului în acest scop.

(3)   În conformitate cu activitățile sale de supraveghere, Comisia poate transmite registrului instrucțiuni specifice de corectare sau de îmbunătățire a organizării, administrării și gestionării TLD .eu.

(4)   Comisia poate, după caz, să consulte Grupul consultativ multipartit .eu și alte părți interesate relevante și să recurgă la consultanță de specialitate în ceea ce privește rezultatele activităților de supraveghere prevăzute la prezentul articol și modalitățile de a îmbunătăți organizarea, administrarea și gestionarea TLD .eu de către registru.

Articolul 14

Grupul consultativ multipartit .eu

(1)   Comisia instituie un Grup consultativ multipartit .eu. Grupul consultativ multipartit .eu are următoarele sarcini:

| (a) | consiliază Comisia cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament; |
| --- | --- |

(a)

consiliază Comisia cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament;

| (b) | emite avize pentru Comisie cu privire la aspectele strategice legate de gestionarea, organizarea și administrarea TLD .eu, inclusiv aspectele legate de securitatea cibernetică și de protecția datelor; |
| --- | --- |

(b)

emite avize pentru Comisie cu privire la aspectele strategice legate de gestionarea, organizarea și administrarea TLD .eu, inclusiv aspectele legate de securitatea cibernetică și de protecția datelor;

| (c) | consiliază Comisia cu privire la aspectele legate de monitorizarea și supravegherea registrului, în special în ceea ce privește auditul menționat la articolul 10 litera (l); |
| --- | --- |

(c)

consiliază Comisia cu privire la aspectele legate de monitorizarea și supravegherea registrului, în special în ceea ce privește auditul menționat la articolul 10 litera (l);

| (d) | consiliază Comisia cu privire la cele mai bune practici în ceea ce privește politicile și măsurile împotriva înregistrărilor abuzive ale numelor de domenii, în special împotriva înregistrărilor fără drept sau fără un interes legitim și a înregistrărilor utilizate cu rea-credință. |
| --- | --- |

(d)

consiliază Comisia cu privire la cele mai bune practici în ceea ce privește politicile și măsurile împotriva înregistrărilor abuzive ale numelor de domenii, în special împotriva înregistrărilor fără drept sau fără un interes legitim și a înregistrărilor utilizate cu rea-credință.

(2)   La punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia ține seama de avizele formulate de Grupul consultativ multipartit .eu.

(3)   Grupul consultativ multipartit .eu este compus din reprezentanți ai părților interesate care sunt stabilite în Uniune. Reprezentanții respectivi provin din sectorul privat, comunitatea tehnică, societatea civilă și mediul academic, precum și de la autoritățile statelor membre și organizațiile internaționale. Reprezentanții care nu provin de la autoritățile statelor membre și organizațiile internaționale sunt numiți de Comisie pe baza unei proceduri deschise, nediscriminatorii și transparente, ținând seama în cea mai mare măsură de principiul egalității de gen.

(4)   În pofida alineatului (3), Grupul consultativ multipartit .eu poate include un reprezentant al părților interesate stabilite în afara Uniunii.

(5)   Grupul consultativ multipartit .eu este prezidat de un reprezentant al Comisiei sau de o persoană desemnată de Comisie. Comisia asigură serviciile de secretariat ale Grupului consultativ multipartit .eu.

CAPITOLUL III

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 15

Rezervarea drepturilor

Uniunea păstrează toate drepturile legate de TLD .eu, în special drepturile de proprietate intelectuală sau alte drepturi asupra bazelor de date ale registrului care sunt necesare pentru a asigura punerea în aplicare a prezentului regulament, precum și dreptul de a redesemna registrul.

Articolul 16

Evaluarea și revizuirea

(1)   Până la 13 octombrie 2027 și din trei în trei ani după această dată, Comisia evaluează punerea în aplicare, eficacitatea și funcționarea TLD .eu, în special pe baza informațiilor prezentate de registru în temeiul articolului 10 litera (l).

(2)   Până la 30 iunie 2020, Comisia evaluează, ținând seama de practica actuală, dacă și în ce mod registrul trebuie să coopereze cu EUIPO și cu alte agenții ale Uniunii pentru a combate înregistrările speculative și abuzive ale numelor de domenii și dacă și în ce mod trebuie să fie prevăzute proceduri administrative simple, în special în ceea ce privește IMM-urile. Comisia poate propune, dacă este necesar, măsuri suplimentare în acest sens.

(3)   Până la 13 octombrie 2024, Comisia evaluează posibilitatea de a extinde criteriile prevăzute la articolul 9 și, dacă este cazul, poate prezenta o propunere legislativă.

(4)   Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind constatările evaluării menționate la alineatele (1) și (2).

Articolul 17

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru comunicații (COCOM), instituit prin Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului (10). Comitetul respectiv reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 coroborat cu articolul 5 din respectivul regulament.

Articolul 18

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 8 alineatul (1) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 18 aprilie 2019. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 8 alineatul (1) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 8 alineatul (1) intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 19

Dispoziții tranzitorii

(1)   Titularii de nume de domenii care au nume de domenii înregistrate în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 733/2002 își păstrează drepturile cu privire la numele de domenii înregistrate existente.

(2)   Până la 12 octombrie 2021, Comisia ia măsurile necesare pentru a desemna o entitate drept registru și a încheia un contract cu registrul în temeiul prezentului regulament. Contractul produce efecte de la 13 octombrie 2022.

(3)   Contractul încheiat între Comisie și registru în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 733/2002 continuă să producă efecte până la 12 octombrie 2022.

Articolul 20

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 733/2002

La articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 733/2002, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

| „(b) | înregistrează în TLD .eu, prin orice registrar .eu acreditat, numele de domenii solicitate de:






  (i) | un cetățean al Uniunii, indiferent de locul în care își are reședința; |
| --- | --- | --- |

„(b)

înregistrează în TLD .eu, prin orice registrar .eu acreditat, numele de domenii solicitate de:

(i)

un cetățean al Uniunii, indiferent de locul în care își are reședința;

| (ii) | o persoană fizică care nu este cetățean al Uniunii, dar își are reședința într-un stat membru; |
| --- | --- |

(ii)

o persoană fizică care nu este cetățean al Uniunii, dar își are reședința într-un stat membru;

| (iii) | o instituție stabilită în Uniune; sau |
| --- | --- |

(iii)

o instituție stabilită în Uniune; sau

| (iv) | o organizație stabilită în Uniune, fără a aduce atingere aplicării dreptului intern.” |
| --- | --- |

(iv)

o organizație stabilită în Uniune, fără a aduce atingere aplicării dreptului intern.”

Articolul 21

Abrogare

Regulamentele (CE) nr. 733/2002 și (CE) nr. 874/2004 se abrogă începând cu 13 octombrie 2022.

Articolul 22

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 13 octombrie 2022.

Cu toate acestea, articolul 20 se aplică începând cu 19 octombrie 2019.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 martie 2019.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  
  JO C 367, 10.10.2018, p. 112.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 31 ianuarie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 18 februarie 2019.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 733/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 aprilie 2002 privind punerea în aplicare a domeniului de nivel 1 „.eu” (JO L 113, 30.4.2002, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 874/2004 al Comisiei din 28 aprilie 2004 de stabilire a normelor de politică publică privind punerea în aplicare și funcțiile domeniului de nivel superior „.eu” și a principiilor de înregistrare (JO L 162, 30.4.2004, p. 40).

4

(5)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

6

(7)  Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Directiva privind SAL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 63).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 1215/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2012 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (JO L 351, 20.12.2012, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

9

(10)  Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (JO L 321, 17.12.2018, p. 36).

10

---

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/36

---

REGULAMENTUL (UE) 2019/518 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 19 martie 2019

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 în ceea ce privește anumite comisioane pentru plățile transfrontaliere efectuate în interiorul Uniunii și comisioanele de conversie monetară

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | De la adoptarea Regulamentelor (CE) nr. 2560/2001 (4) și (CE) nr. 924/2009 (5) ale Parlamentului European și ale Consiliului, comisioanele pentru plățile transfrontaliere în euro între statele membre din zona euro au scăzut drastic, ajungând la niveluri care sunt nesemnificative în marea majoritate a cazurilor. |
| --- | --- |

(1)

De la adoptarea Regulamentelor (CE) nr. 2560/2001 (4) și (CE) nr. 924/2009 (5) ale Parlamentului European și ale Consiliului, comisioanele pentru plățile transfrontaliere în euro între statele membre din zona euro au scăzut drastic, ajungând la niveluri care sunt nesemnificative în marea majoritate a cazurilor.

| (2) | Cu toate acestea, plățile transfrontaliere în euro efectuate din statele membre care nu fac parte din zona euro reprezintă aproximativ 80 % din toate plățile transfrontaliere din aceste state. Comisioanele pentru astfel de plăți transfrontaliere rămân excesiv de ridicate în majoritatea statelor membre din afara zonei euro, chiar dacă prestatorii de servicii de plată care au sediul în statele membre din afara zonei euro au acces la aceleași infrastructuri performante pentru a procesa operațiunile respective la costuri foarte reduse ca și prestatorii de servicii de plată care au sediul în zona euro. |
| --- | --- |

(2)

Cu toate acestea, plățile transfrontaliere în euro efectuate din statele membre care nu fac parte din zona euro reprezintă aproximativ 80 % din toate plățile transfrontaliere din aceste state. Comisioanele pentru astfel de plăți transfrontaliere rămân excesiv de ridicate în majoritatea statelor membre din afara zonei euro, chiar dacă prestatorii de servicii de plată care au sediul în statele membre din afara zonei euro au acces la aceleași infrastructuri performante pentru a procesa operațiunile respective la costuri foarte reduse ca și prestatorii de servicii de plată care au sediul în zona euro.

| (3) | Comisioanele ridicate pentru plățile transfrontaliere reprezintă în continuare o barieră în calea integrării depline a întreprinderilor și a cetățenilor din statele membre care nu fac parte din zona euro în piața internă, afectându-le competitivitatea. Comisioanele ridicate respective perpetuează existența a două categorii de utilizatori ai serviciilor de plată în Uniune: utilizatorii serviciilor de plată care beneficiază de zona unică de plăți în euro (SEPA), și utilizatorii serviciilor de plată care plătesc comisioane ridicate pentru plățile transfrontaliere în euro. |
| --- | --- |

(3)

Comisioanele ridicate pentru plățile transfrontaliere reprezintă în continuare o barieră în calea integrării depline a întreprinderilor și a cetățenilor din statele membre care nu fac parte din zona euro în piața internă, afectându-le competitivitatea. Comisioanele ridicate respective perpetuează existența a două categorii de utilizatori ai serviciilor de plată în Uniune: utilizatorii serviciilor de plată care beneficiază de zona unică de plăți în euro (SEPA), și utilizatorii serviciilor de plată care plătesc comisioane ridicate pentru plățile transfrontaliere în euro.

| (4) | Pentru a facilita funcționarea pieței interne și pentru a pune capăt inegalităților dintre utilizatorii serviciilor de plată din zona euro și cei din statele membre care nu fac parte din zona euro în ceea ce privește plățile transfrontaliere în euro, este necesar să se asigure că comisioanele pentru plățile transfrontaliere în euro din interiorul Uniunii sunt aliniate cu cele pentru plățile naționale corespunzătoare efectuate în moneda națională a statului membru în care își are sediul prestatorul de servicii de plată al utilizatorului serviciilor de plată. Se consideră că un prestator de servicii de plată are sediul în statul membru în care își oferă serviciile utilizatorului serviciului de plată. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a facilita funcționarea pieței interne și pentru a pune capăt inegalităților dintre utilizatorii serviciilor de plată din zona euro și cei din statele membre care nu fac parte din zona euro în ceea ce privește plățile transfrontaliere în euro, este necesar să se asigure că comisioanele pentru plățile transfrontaliere în euro din interiorul Uniunii sunt aliniate cu cele pentru plățile naționale corespunzătoare efectuate în moneda națională a statului membru în care își are sediul prestatorul de servicii de plată al utilizatorului serviciilor de plată. Se consideră că un prestator de servicii de plată are sediul în statul membru în care își oferă serviciile utilizatorului serviciului de plată.

| (5) | Comisioanele de conversie monetară reprezintă un cost semnificativ al plăților transfrontaliere atunci când sunt utilizate monede diferite în statul membru al plătitorului și în cel al beneficiarului plății. Articolul 45 din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (6) impune transparența comisioanelor și a cursului de schimb utilizat, articolul 52 punctul 3 din directiva respectivă precizează cerințele de informare cu privire la operațiunile de plată care fac obiectul unui contract-cadru, iar articolul 59 alineatul (2) din directiva respectivă se referă la cerințele de informare pentru părțile care oferă servicii de conversie monetară la un bancomat (ATM) sau la punctul de vânzare. Cerințele de informare respective nu au asigurat un grad suficient de transparență și de comparabilitate a comisioanelor de conversie monetară în situațiile în care la un bancomat sau la punctul de vânzare sunt oferite opțiuni alternative de conversie monetară. Această lipsă de transparență și de comparabilitate împiedică concurența care ar diminua comisioanele de conversie monetară și crește riscul ca plătitorii să aleagă opțiuni de conversie monetară costisitoare. Prin urmare, este necesar să se introducă măsuri suplimentare pentru a proteja consumatorii împotriva unor comisioane excesive pentru serviciile de conversie monetară și a asigura că consumatorii primesc informațiile de care au nevoie pentru a alege cea mai bună opțiune de conversie monetară. |
| --- | --- |

(5)

Comisioanele de conversie monetară reprezintă un cost semnificativ al plăților transfrontaliere atunci când sunt utilizate monede diferite în statul membru al plătitorului și în cel al beneficiarului plății. Articolul 45 din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (6) impune transparența comisioanelor și a cursului de schimb utilizat, articolul 52 punctul 3 din directiva respectivă precizează cerințele de informare cu privire la operațiunile de plată care fac obiectul unui contract-cadru, iar articolul 59 alineatul (2) din directiva respectivă se referă la cerințele de informare pentru părțile care oferă servicii de conversie monetară la un bancomat (ATM) sau la punctul de vânzare. Cerințele de informare respective nu au asigurat un grad suficient de transparență și de comparabilitate a comisioanelor de conversie monetară în situațiile în care la un bancomat sau la punctul de vânzare sunt oferite opțiuni alternative de conversie monetară. Această lipsă de transparență și de comparabilitate împiedică concurența care ar diminua comisioanele de conversie monetară și crește riscul ca plătitorii să aleagă opțiuni de conversie monetară costisitoare. Prin urmare, este necesar să se introducă măsuri suplimentare pentru a proteja consumatorii împotriva unor comisioane excesive pentru serviciile de conversie monetară și a asigura că consumatorii primesc informațiile de care au nevoie pentru a alege cea mai bună opțiune de conversie monetară.

| (6) | Pentru a garanta că operatorii de pe piață nu se confruntă cu necesitatea de a realiza un nivel disproporționat de investiții pentru a-și adapta infrastructura, echipamentele și procesele de plată pentru a asigura o mai mare transparență, măsurile care urmează să fie puse în aplicare ar trebui să fie corespunzătoare, adecvate și eficiente din punctul de vedere al costurilor. În același timp, în situațiile în care plătitorul se confruntă cu opțiuni diferite de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare, informațiile furnizate ar trebui să permită efectuarea unei comparații, pentru a-i permite plătitorului să facă o alegere în cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a garanta că operatorii de pe piață nu se confruntă cu necesitatea de a realiza un nivel disproporționat de investiții pentru a-și adapta infrastructura, echipamentele și procesele de plată pentru a asigura o mai mare transparență, măsurile care urmează să fie puse în aplicare ar trebui să fie corespunzătoare, adecvate și eficiente din punctul de vedere al costurilor. În același timp, în situațiile în care plătitorul se confruntă cu opțiuni diferite de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare, informațiile furnizate ar trebui să permită efectuarea unei comparații, pentru a-i permite plătitorului să facă o alegere în cunoștință de cauză.

| (7) | Pentru a asigura comparabilitatea, comisioanele de conversie monetară pentru toate plățile cu cardul ar trebui să fie exprimate în același mod, și anume ca un adaos procentual la cele mai recente rate de schimb valutar de referință euro disponibile, emise de Banca Centrală Europeană (BCE). Un adaos ar trebui să se bazeze pe o rată derivată din două rate de schimb ale BCE în cazul unei conversii între două monede din afara zonei euro. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura comparabilitatea, comisioanele de conversie monetară pentru toate plățile cu cardul ar trebui să fie exprimate în același mod, și anume ca un adaos procentual la cele mai recente rate de schimb valutar de referință euro disponibile, emise de Banca Centrală Europeană (BCE). Un adaos ar trebui să se bazeze pe o rată derivată din două rate de schimb ale BCE în cazul unei conversii între două monede din afara zonei euro.

| (8) | În conformitate cu cerințele de informare generală cu privire la comisioanele de conversie monetară prevăzute în Directiva (UE) 2015/2366, prestatorii de servicii de conversie monetară trebuie să prezinte informațiile privind comisioanele lor de conversie monetară înainte de inițierea unei operațiuni de plată. Părțile care oferă servicii de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare ar trebui să furnizeze informații privind comisioanele lor pentru astfel de servicii într-un mod clar și accesibil, de exemplu, prin afișarea comisioanelor la ghișeu sau digital pe terminal, sau pe ecran în cazul achizițiilor online. În plus față de informațiile menționate la articolul 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366, părțile respective ar trebui să furnizeze, înainte de inițierea plății, informații explicite privind suma care trebuie plătită beneficiarului plății în moneda utilizată de către beneficiar, precum și suma totală care urmează a fi plătită de către plătitor în moneda contului plătitorului. Suma de plată în moneda utilizată de către beneficiarul plății ar trebui să exprime prețul bunurilor și serviciilor care urmează să fie achiziționate și ar putea fi afișată la finalizarea plății, mai degrabă decât pe terminalul de plată. Moneda utilizată de beneficiarul plății este, în general, moneda locală, dar, în conformitate cu principiul libertății contractuale, ar putea, în unele cazuri, să fie o altă monedă a Uniunii. Suma totală care trebuie plătită de plătitor în moneda contului plătitorului ar trebui să consiste din prețul bunurilor sau al serviciilor și comisioanele de conversie monetară. În plus, ambele sume ar trebui să fie documentate pe chitanță sau pe un alt suport durabil. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu cerințele de informare generală cu privire la comisioanele de conversie monetară prevăzute în Directiva (UE) 2015/2366, prestatorii de servicii de conversie monetară trebuie să prezinte informațiile privind comisioanele lor de conversie monetară înainte de inițierea unei operațiuni de plată. Părțile care oferă servicii de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare ar trebui să furnizeze informații privind comisioanele lor pentru astfel de servicii într-un mod clar și accesibil, de exemplu, prin afișarea comisioanelor la ghișeu sau digital pe terminal, sau pe ecran în cazul achizițiilor online. În plus față de informațiile menționate la articolul 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366, părțile respective ar trebui să furnizeze, înainte de inițierea plății, informații explicite privind suma care trebuie plătită beneficiarului plății în moneda utilizată de către beneficiar, precum și suma totală care urmează a fi plătită de către plătitor în moneda contului plătitorului. Suma de plată în moneda utilizată de către beneficiarul plății ar trebui să exprime prețul bunurilor și serviciilor care urmează să fie achiziționate și ar putea fi afișată la finalizarea plății, mai degrabă decât pe terminalul de plată. Moneda utilizată de beneficiarul plății este, în general, moneda locală, dar, în conformitate cu principiul libertății contractuale, ar putea, în unele cazuri, să fie o altă monedă a Uniunii. Suma totală care trebuie plătită de plătitor în moneda contului plătitorului ar trebui să consiste din prețul bunurilor sau al serviciilor și comisioanele de conversie monetară. În plus, ambele sume ar trebui să fie documentate pe chitanță sau pe un alt suport durabil.

| (9) | În ceea ce privește articolul 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366, în cazul în care se oferă un serviciu de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare, plătitorul ar trebui să aibă posibilitatea de a refuza acest serviciu și de a plăti în moneda utilizată de către beneficiar. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește articolul 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366, în cazul în care se oferă un serviciu de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare, plătitorul ar trebui să aibă posibilitatea de a refuza acest serviciu și de a plăti în moneda utilizată de către beneficiar.

| (10) | Pentru a permite plătitorilor să compare comisioanele aferente opțiunilor de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare, prestatorii de servicii de plată ai plătitorilor ar trebui nu numai să includă informații complet comparabile cu privire la comisioanele aplicabile conversiei monetare în termenii și condițiile contractului lor cadru, ci ar trebui, de asemenea, să facă publice informațiile respective pe o platformă electronică disponibilă pe scară largă și ușor accesibilă, în special pe site-ul lor pentru clienți, pe site-ul de accesare a serviciilor bancare de la domiciliu și pe aplicațiile lor de servicii bancare mobile, într-un mod ușor de înțeles și accesibil. Acest lucru ar permite crearea unor site-uri de comparare care să le permită consumatorilor să compare mai ușor prețurile atunci când călătoresc sau fac cumpărături în străinătate. În plus, prestatorii de servicii de plată ai plătitorilor ar trebui să le reamintească plătitorilor de comisioanele de conversie monetară aplicabile atunci când se efectuează o plată cu cardul în altă monedă, prin utilizarea unor canale de comunicare electronice disponibile pe scară largă și ușor accesibile, cum ar fi mesaje SMS, e-mailuri sau notificări prin intermediul aplicației bancare mobile a plătitorului. Prestatorii de servicii de plată ar trebui să convină cu utilizatorii serviciilor de plată asupra canalului de comunicare electronic prin care vor furniza informațiile privind comisioanele de conversie monetară, luând în considerare modalitatea cea mai eficace de a ajunge la plătitor. Prestatorii de servicii de plată ar trebui să accepte, de asemenea, cereri din partea utilizatorilor serviciilor de plată de a refuza primirea mesajelor electronice care conțin informații privind comisioanele de conversie monetară. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a permite plătitorilor să compare comisioanele aferente opțiunilor de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare, prestatorii de servicii de plată ai plătitorilor ar trebui nu numai să includă informații complet comparabile cu privire la comisioanele aplicabile conversiei monetare în termenii și condițiile contractului lor cadru, ci ar trebui, de asemenea, să facă publice informațiile respective pe o platformă electronică disponibilă pe scară largă și ușor accesibilă, în special pe site-ul lor pentru clienți, pe site-ul de accesare a serviciilor bancare de la domiciliu și pe aplicațiile lor de servicii bancare mobile, într-un mod ușor de înțeles și accesibil. Acest lucru ar permite crearea unor site-uri de comparare care să le permită consumatorilor să compare mai ușor prețurile atunci când călătoresc sau fac cumpărături în străinătate. În plus, prestatorii de servicii de plată ai plătitorilor ar trebui să le reamintească plătitorilor de comisioanele de conversie monetară aplicabile atunci când se efectuează o plată cu cardul în altă monedă, prin utilizarea unor canale de comunicare electronice disponibile pe scară largă și ușor accesibile, cum ar fi mesaje SMS, e-mailuri sau notificări prin intermediul aplicației bancare mobile a plătitorului. Prestatorii de servicii de plată ar trebui să convină cu utilizatorii serviciilor de plată asupra canalului de comunicare electronic prin care vor furniza informațiile privind comisioanele de conversie monetară, luând în considerare modalitatea cea mai eficace de a ajunge la plătitor. Prestatorii de servicii de plată ar trebui să accepte, de asemenea, cereri din partea utilizatorilor serviciilor de plată de a refuza primirea mesajelor electronice care conțin informații privind comisioanele de conversie monetară.

| (11) | Atenționările periodice sunt adecvate în situațiile în care plătitorul rămâne în străinătate pe perioade mai lungi de timp, de exemplu în cazul în care plătitorul este detașat sau studiază în străinătate sau în cazul în care plătitorul utilizează în mod regulat un card pentru achiziții online în moneda locală. Obligația de a furniza astfel de atenționări nu ar necesita investiții disproporționate pentru a adapta procesele comerciale existente și infrastructurile de prelucrare a plăților ale prestatorului de servicii de plată și ar asigura o mai bună informare a plătitorului atunci când se iau în considerare diferitele opțiuni de conversie monetară. |
| --- | --- |

(11)

Atenționările periodice sunt adecvate în situațiile în care plătitorul rămâne în străinătate pe perioade mai lungi de timp, de exemplu în cazul în care plătitorul este detașat sau studiază în străinătate sau în cazul în care plătitorul utilizează în mod regulat un card pentru achiziții online în moneda locală. Obligația de a furniza astfel de atenționări nu ar necesita investiții disproporționate pentru a adapta procesele comerciale existente și infrastructurile de prelucrare a plăților ale prestatorului de servicii de plată și ar asigura o mai bună informare a plătitorului atunci când se iau în considerare diferitele opțiuni de conversie monetară.

| (12) | Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European, Consiliului, BCE și Comitetului Economic și Social European un raport privind aplicarea regulii de egalizare a costului plăților transfrontaliere în euro cu costul operațiunilor naționale în monedele naționale, precum și cu privire la eficacitatea cerințelor de informare privind conversia monetară prevăzute în prezentul regulament. De asemenea, Comisia ar trebui să analizeze și alte posibilități și fezabilitatea tehnică a acestor posibilități de extindere a regulii privind comisioanele egale la toate monedele Uniunii și de îmbunătățire în continuare a transparenței și a comparabilității comisioanelor de conversie monetară, precum și posibilitatea de a dezactiva și a activa opțiunea de a accepta conversia monetară de către alte părți decât prestatorul de servicii de plată al plătitorului. |
| --- | --- |

(12)

Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European, Consiliului, BCE și Comitetului Economic și Social European un raport privind aplicarea regulii de egalizare a costului plăților transfrontaliere în euro cu costul operațiunilor naționale în monedele naționale, precum și cu privire la eficacitatea cerințelor de informare privind conversia monetară prevăzute în prezentul regulament. De asemenea, Comisia ar trebui să analizeze și alte posibilități și fezabilitatea tehnică a acestor posibilități de extindere a regulii privind comisioanele egale la toate monedele Uniunii și de îmbunătățire în continuare a transparenței și a comparabilității comisioanelor de conversie monetară, precum și posibilitatea de a dezactiva și a activa opțiunea de a accepta conversia monetară de către alte părți decât prestatorul de servicii de plată al plătitorului.

| (13) | Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dar, având în vedere caracterul transfrontalier al plăților, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective, |
| --- | --- |

(13)

Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dar, având în vedere caracterul transfrontalier al plăților, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări aduse Regulamentului (CE) nr. 924/2009

Regulamentul (CE) nr. 924/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Prezentul regulament stabilește reguli pentru plățile transfrontaliere și pentru transparența comisioanelor de conversie monetară în interiorul Uniunii.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Prezentul regulament stabilește reguli pentru plățile transfrontaliere și pentru transparența comisioanelor de conversie monetară în interiorul Uniunii.”;

| (b) | la alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:
  „În pofida primului paragraf din prezentul alineat, articolele 3a și 3b se aplică plăților naționale și transfrontaliere care sunt efectuate fie în euro, fie într-o monedă națională a unui stat membru diferită de euro și care presupun un serviciu de conversie monetară.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:

„În pofida primului paragraf din prezentul alineat, articolele 3a și 3b se aplică plăților naționale și transfrontaliere care sunt efectuate fie în euro, fie într-o monedă națională a unui stat membru diferită de euro și care presupun un serviciu de conversie monetară.”

| 2. | La articolul 2, punctul 9 se înlocuiește cu următorul text:






  „9. | «comision» înseamnă orice sumă percepută utilizatorului de servicii de plată de către un prestator de servicii de plată care este legată în mod direct sau indirect de o operațiune de plată, orice sumă percepută utilizatorului de servicii de plată de către un prestator de servicii de plată sau de către o parte care furnizează servicii de conversie monetară în conformitate cu articolul 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (*1) pentru un serviciu de conversie monetară sau o combinație a acestora; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 2, punctul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„9.

«comision» înseamnă orice sumă percepută utilizatorului de servicii de plată de către un prestator de servicii de plată care este legată în mod direct sau indirect de o operațiune de plată, orice sumă percepută utilizatorului de servicii de plată de către un prestator de servicii de plată sau de către o parte care furnizează servicii de conversie monetară în conformitate cu articolul 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (*1) pentru un serviciu de conversie monetară sau o combinație a acestora;

*1

(*1)  Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (JO L 337, 23.12.2015, p. 35).”
  "

*1

| 3. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Comisioanele percepute de un prestator de servicii de plată de la un utilizator de servicii de plată pentru plățile transfrontaliere în euro sunt identice cu comisioanele percepute de acel prestator de servicii de plată pentru plățile naționale corespunzătoare de aceeași valoare efectuate în moneda națională a statului membru în care își are sediul prestatorul de servicii de plată al utilizatorului serviciului de plată.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisioanele percepute de un prestator de servicii de plată de la un utilizator de servicii de plată pentru plățile transfrontaliere în euro sunt identice cu comisioanele percepute de acel prestator de servicii de plată pentru plățile naționale corespunzătoare de aceeași valoare efectuate în moneda națională a statului membru în care își are sediul prestatorul de servicii de plată al utilizatorului serviciului de plată.”;

| (b) | se introduce următorul alineat:

  „(1a)   Comisioanele percepute de un prestator de servicii de plată de la un utilizator de servicii de plată pentru plățile transfrontaliere în moneda națională a unui stat membru care a notificat decizia sa de a extinde aplicarea prezentului regulament la moneda sa națională în conformitate cu articolul 14 sunt identice cu comisioanele percepute de acel prestator de servicii de plată de la utilizatorii de servicii de plată pentru plățile naționale corespunzătoare de aceeași valoare efectuate în aceeași monedă.”; |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat:

„(1a)   Comisioanele percepute de un prestator de servicii de plată de la un utilizator de servicii de plată pentru plățile transfrontaliere în moneda națională a unui stat membru care a notificat decizia sa de a extinde aplicarea prezentului regulament la moneda sa națională în conformitate cu articolul 14 sunt identice cu comisioanele percepute de acel prestator de servicii de plată de la utilizatorii de servicii de plată pentru plățile naționale corespunzătoare de aceeași valoare efectuate în aceeași monedă.”;

| (c) | alineatul (3) se elimină; |
| --- | --- |

(c)

alineatul (3) se elimină;

| (d) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Alineatele (1) și (1a) nu se aplică comisioanelor de conversie monetară.” |
| --- | --- |

(d)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Alineatele (1) și (1a) nu se aplică comisioanelor de conversie monetară.”

| 4. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 3a
  Comisioanele de conversie monetară privind operațiunile cu cardul

  (1)   În ceea ce privește cerințele de informare cu privire la comisioanele de conversie monetară și cursul de schimb aplicabil, astfel cum se prevede la articolul 45 alineatul (1), articolul 52 punctul 3 și articolul 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366, prestatorii de servicii de plată și părțile care furnizează servicii de conversie monetară la un bancomat (ATM) sau la punctul de vânzare, astfel cum se menționează la articolul 59 alineatul (2) din directiva respectivă, exprimă comisioanele totale de conversie monetară ca adaos procentual la cele mai recente rate de schimb valutar de referință euro disponibile, emise de Banca Centrală Europeană (BCE). Respectivul adaos este comunicat plătitorului înainte de inițierea operațiunii de plată.


  (2)   De asemenea, prestatorii de servicii de plată fac publice, într-o manieră ușor de înțeles și ușor accesibilă, adaosurile menționate la alineatul (1), pe o platformă electronică disponibilă pe scară largă și ușor accesibilă.


  (3)   În plus față de informațiile menționate la alineatul (1), înainte de inițierea operațiunii de plată, o parte care furnizează un serviciu de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare furnizează plătitorului următoarele informații:






  (a) | suma care urmează să fie plătită beneficiarului în moneda utilizată de către beneficiarul plății; |
| --- | --- | --- |

4.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 3a

Comisioanele de conversie monetară privind operațiunile cu cardul

(1)   În ceea ce privește cerințele de informare cu privire la comisioanele de conversie monetară și cursul de schimb aplicabil, astfel cum se prevede la articolul 45 alineatul (1), articolul 52 punctul 3 și articolul 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366, prestatorii de servicii de plată și părțile care furnizează servicii de conversie monetară la un bancomat (ATM) sau la punctul de vânzare, astfel cum se menționează la articolul 59 alineatul (2) din directiva respectivă, exprimă comisioanele totale de conversie monetară ca adaos procentual la cele mai recente rate de schimb valutar de referință euro disponibile, emise de Banca Centrală Europeană (BCE). Respectivul adaos este comunicat plătitorului înainte de inițierea operațiunii de plată.

(2)   De asemenea, prestatorii de servicii de plată fac publice, într-o manieră ușor de înțeles și ușor accesibilă, adaosurile menționate la alineatul (1), pe o platformă electronică disponibilă pe scară largă și ușor accesibilă.

(3)   În plus față de informațiile menționate la alineatul (1), înainte de inițierea operațiunii de plată, o parte care furnizează un serviciu de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare furnizează plătitorului următoarele informații:

(a)

suma care urmează să fie plătită beneficiarului în moneda utilizată de către beneficiarul plății;

| (b) | suma care urmează să fie plătită beneficiarului în moneda contului plătitorului. |
| --- | --- |

(b)

suma care urmează să fie plătită beneficiarului în moneda contului plătitorului.

(4)   O parte care furnizează servicii de conversie monetară la un bancomat sau la punctul de vânzare afișează în mod clar informațiile menționate la alineatul (1) la bancomat sau la punctul de vânzare. Înainte de inițierea operațiunii de plată, partea respectivă informează, de asemenea, plătitorul cu privire la posibilitatea de a plăti în moneda utilizată de beneficiarul plății, conversia monetară fiind efectuată ulterior de către prestatorul de servicii de plată al plătitorului. De asemenea, informațiile menționate la alineatele (1) și (3) sunt puse la dispoziția plătitorului pe un suport durabil, după inițierea operațiunii de plată.

(5)   Prestatorul de servicii de plată al plătitorului transmite plătitorului, pentru fiecare card de plată care a fost emis către plătitor de către prestatorul de servicii de plată al plătitorului și care este asociat aceluiași cont, un mesaj electronic conținând informațiile menționate la alineatul (1), fără întârzieri nejustificate după ce prestatorul de servicii de plată al plătitorului primește un ordin de plată pentru o retragere de numerar la un bancomat sau o plată la punctul de vânzare care este exprimată în orice monedă din Uniune diferită de moneda contului plătitorului.

Fără a aduce atingere primului paragraf, un astfel de mesaj este trimis în fiecare lună în care prestatorul de servicii de plată al plătitorului primește de la plătitor un ordin de plată exprimat în aceeași monedă.

(6)   Prestatorul de servicii de plată convine cu utilizatorul serviciilor de plată asupra unui canal sau a unor canale de comunicare electronice disponibile pe scară largă și ușor accesibile, prin care prestatorul de servicii de plată va trimite mesajul menționat la alineatul (5).

Prestatorul de servicii de plată oferă utilizatorilor de servicii de plată posibilitatea de a renunța la primirea mesajelor electronice menționate la alineatul (5).

Prestatorul de servicii de plată și utilizatorul serviciilor de plată pot conveni ca alineatul (5) și prezentul alineat să nu se aplice integral sau parțial atunci când utilizatorul serviciilor de plată nu este un consumator.

(7)   Informațiile menționate la prezentul articol sunt prezentate gratuit și într-un mod neutru și inteligibil.”

| 5. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 3b
  Comisioanele de conversie monetară privind transferurile-credit

  (1)   Atunci când un serviciu de conversie monetară este oferit de prestatorul de servicii de plată al plătitorului în legătură cu un transfer-credit, astfel cum este definit la articolul 4 punctul 24 din Directiva (UE) 2015/2366, care este inițiat online direct, utilizând site-ul sau aplicația de servicii bancare prin telefonul mobil a prestatorului de servicii de plată, prestatorul de servicii de plată informează plătitorul, cu privire la articolul 45 alineatul (1) și la articolul 52 punctul 3 din directiva respectivă, într-un mod clar, neutru și ușor de înțeles, cu privire la comisioanele estimate pentru serviciile de conversie monetară aplicabile transferului-credit.


  (2)   Înainte de inițierea unei operațiuni de plată, prestatorul de servicii de plată comunică plătitorului, într-un mod clar, neutru și ușor de înțeles, valoarea totală estimată a transferului-credit în moneda contului plătitorului, inclusiv orice comision de operațiune și orice comisioane de conversie monetară. Prestatorul de servicii de plată comunică, de asemenea, suma estimată care urmează să fie transferată beneficiarului plății în moneda utilizată de beneficiar.” |
| --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 3b

Comisioanele de conversie monetară privind transferurile-credit

(1)   Atunci când un serviciu de conversie monetară este oferit de prestatorul de servicii de plată al plătitorului în legătură cu un transfer-credit, astfel cum este definit la articolul 4 punctul 24 din Directiva (UE) 2015/2366, care este inițiat online direct, utilizând site-ul sau aplicația de servicii bancare prin telefonul mobil a prestatorului de servicii de plată, prestatorul de servicii de plată informează plătitorul, cu privire la articolul 45 alineatul (1) și la articolul 52 punctul 3 din directiva respectivă, într-un mod clar, neutru și ușor de înțeles, cu privire la comisioanele estimate pentru serviciile de conversie monetară aplicabile transferului-credit.

(2)   Înainte de inițierea unei operațiuni de plată, prestatorul de servicii de plată comunică plătitorului, într-un mod clar, neutru și ușor de înțeles, valoarea totală estimată a transferului-credit în moneda contului plătitorului, inclusiv orice comision de operațiune și orice comisioane de conversie monetară. Prestatorul de servicii de plată comunică, de asemenea, suma estimată care urmează să fie transferată beneficiarului plății în moneda utilizată de beneficiar.”

| 6. | Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 15
  Revizuire

  (1)   Până la 19 aprilie 2022, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, BCE și Comitetului Economic și Social European un raport privind aplicarea și impactul prezentului regulament, care va cuprinde, în special:






  (a) | o evaluare a modului în care prestatorii de servicii de plată aplică articolul 3 din prezentul regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/518 al Parlamentului European și al Consiliului (*2); |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 15

Revizuire

(1)   Până la 19 aprilie 2022, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, BCE și Comitetului Economic și Social European un raport privind aplicarea și impactul prezentului regulament, care va cuprinde, în special:

(a)

o evaluare a modului în care prestatorii de servicii de plată aplică articolul 3 din prezentul regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/518 al Parlamentului European și al Consiliului (*2);

| (b) | o evaluare a evoluției volumelor și comisioanelor pentru plățile naționale și transfrontaliere efectuate în monedele naționale ale statelor membre și în euro de la adoptarea Regulamentului (UE) 2019/518; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a evoluției volumelor și comisioanelor pentru plățile naționale și transfrontaliere efectuate în monedele naționale ale statelor membre și în euro de la adoptarea Regulamentului (UE) 2019/518;

| (c) | o evaluare a impactului articolului 3 din prezentul regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/518, asupra evoluției comisioanelor de conversie monetară și a altor taxe legate de serviciile de plată, atât pentru plătitori, cât și pentru beneficiarii plății; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a impactului articolului 3 din prezentul regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/518, asupra evoluției comisioanelor de conversie monetară și a altor taxe legate de serviciile de plată, atât pentru plătitori, cât și pentru beneficiarii plății;

| (d) | o evaluare a impactului estimat al modificării articolului 3 alineatul (1) din prezentul regulament, pentru a acoperi toate monedele statelor membre; |
| --- | --- |

(d)

o evaluare a impactului estimat al modificării articolului 3 alineatul (1) din prezentul regulament, pentru a acoperi toate monedele statelor membre;

| (e) | o evaluare a modului în care prestatorii de servicii de conversie monetară aplică cerințele în materie de informații prevăzute la articolele 3a și 3b din prezentul regulament și legislația națională de punere în aplicare a articolului 45 alineatul (1), a articolului 52 punctul 3 și a articolului 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366, precum și privind măsura în care aceste norme au îmbunătățit transparența comisioanelor de conversie monetară; |
| --- | --- |

(e)

o evaluare a modului în care prestatorii de servicii de conversie monetară aplică cerințele în materie de informații prevăzute la articolele 3a și 3b din prezentul regulament și legislația națională de punere în aplicare a articolului 45 alineatul (1), a articolului 52 punctul 3 și a articolului 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366, precum și privind măsura în care aceste norme au îmbunătățit transparența comisioanelor de conversie monetară;

| (f) | o evaluare a măsurii în care prestatorii de servicii de conversie monetară s-au confruntat, dacă este cazul, cu dificultăți în aplicarea practică a articolelor 3a și 3b din prezentul regulament și a legislației naționale de punere în aplicare a articolului 45 alineatul (1), a articolului 52 punctul 3 și a articolului 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366; |
| --- | --- |

(f)

o evaluare a măsurii în care prestatorii de servicii de conversie monetară s-au confruntat, dacă este cazul, cu dificultăți în aplicarea practică a articolelor 3a și 3b din prezentul regulament și a legislației naționale de punere în aplicare a articolului 45 alineatul (1), a articolului 52 punctul 3 și a articolului 59 alineatul (2) din Directiva (UE) 2015/2366;

| (g) | o analiză costuri-beneficii a canalelor și a tehnologiilor de comunicare care sunt utilizate de către prestatorii de servicii de conversie monetară sau care sunt disponibile pentru aceștia și care poate îmbunătăți în continuare transparența comisioanelor de conversie monetară, inclusiv o evaluare a existenței anumitor canale pe care prestatorii de servicii de plată ar trebui să fie obligați să le ofere pentru transmiterea informațiilor menționate la articolul 3a; analiza respectivă include, de asemenea, o evaluare a fezabilității tehnice a comunicării simultane a informațiilor prevăzute la articolul 3a alineatele (1) și (3) din prezentul regulament, înainte de inițierea fiecărei operațiuni, pentru toate opțiunile de conversie monetară disponibile la un bancomat sau la punctul de vânzare; |
| --- | --- |

(g)

o analiză costuri-beneficii a canalelor și a tehnologiilor de comunicare care sunt utilizate de către prestatorii de servicii de conversie monetară sau care sunt disponibile pentru aceștia și care poate îmbunătăți în continuare transparența comisioanelor de conversie monetară, inclusiv o evaluare a existenței anumitor canale pe care prestatorii de servicii de plată ar trebui să fie obligați să le ofere pentru transmiterea informațiilor menționate la articolul 3a; analiza respectivă include, de asemenea, o evaluare a fezabilității tehnice a comunicării simultane a informațiilor prevăzute la articolul 3a alineatele (1) și (3) din prezentul regulament, înainte de inițierea fiecărei operațiuni, pentru toate opțiunile de conversie monetară disponibile la un bancomat sau la punctul de vânzare;

| (h) | o analiză cost-beneficiu a introducerii posibilității ca plătitorii să blocheze opțiunea de conversie monetară oferită de o altă parte decât prestatorul de servicii de plată al plătitorului la un bancomat sau la punctul de vânzare și să își schimbe preferințele în această privință; |
| --- | --- |

(h)

o analiză cost-beneficiu a introducerii posibilității ca plătitorii să blocheze opțiunea de conversie monetară oferită de o altă parte decât prestatorul de servicii de plată al plătitorului la un bancomat sau la punctul de vânzare și să își schimbe preferințele în această privință;

| (i) | o analiză cost-beneficiu a introducerii unei cerințe pentru prestatorul de servicii de plată al plătitorului de a aplica, în momentul în care furnizează servicii de conversie monetară în legătură cu o operațiune de plată individuală, rata de conversie monetară aplicabilă în momentul inițierii operațiunii la compensarea și decontarea operațiunii. |
| --- | --- |

(i)

o analiză cost-beneficiu a introducerii unei cerințe pentru prestatorul de servicii de plată al plătitorului de a aplica, în momentul în care furnizează servicii de conversie monetară în legătură cu o operațiune de plată individuală, rata de conversie monetară aplicabilă în momentul inițierii operațiunii la compensarea și decontarea operațiunii.

(2)   Raportul menționat la alineatul (1) din prezentul articol acoperă cel puțin perioada cuprinsă între 15 decembrie 2019 și 19 octombrie 2021. Acesta ia în considerare particularitățile diferitelor operațiuni de plată, identificând, în special, operațiunile inițiate la un bancomat și la punctul de vânzare.

În vederea pregătirii raportului său, Comisia poate utiliza datele colectate de statele membre în legătură cu alineatul (1).

(*2)  Regulamentul (UE) 2019/518 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 în ceea ce privește anumite comisioane pentru plățile transfrontaliere efectuate în interiorul Uniunii și comisioanele de conversie monetară (JO L 91, 29.3.2019, p. 36).”
  "

*2

Articolul 2

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Se aplică de la 15 decembrie 2019, cu excepția următoarelor dispoziții:

| (a) | articolul 1 punctul 6 se aplică de la 18 aprilie 2019; |
| --- | --- |

(a)

articolul 1 punctul 6 se aplică de la 18 aprilie 2019;

| (b) | articolul 1 punctele 4 și 5, în ceea ce privește articolul 3a alineatele (1)-(4) și articolul 3b din Regulamentul (CE) nr. 924/2009, se aplică de la 19 aprilie 2020; |
| --- | --- |

(b)

articolul 1 punctele 4 și 5, în ceea ce privește articolul 3a alineatele (1)-(4) și articolul 3b din Regulamentul (CE) nr. 924/2009, se aplică de la 19 aprilie 2020;

| (c) | articolul 1 punctul 4, în ceea ce privește articolul 3a alineatele (5) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 924/2009, se aplică de la 19 aprilie 2021; |
| --- | --- |

(c)

articolul 1 punctul 4, în ceea ce privește articolul 3a alineatele (5) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 924/2009, se aplică de la 19 aprilie 2021;

| (d) | articolul 1 punctul 4, în ceea ce privește articolul 3a alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 924/2009, în măsura în care se referă la articolul 3a alineatele (1)-(4) din regulamentul respectiv, se aplică de la 19 aprilie 2020; |
| --- | --- |

(d)

articolul 1 punctul 4, în ceea ce privește articolul 3a alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 924/2009, în măsura în care se referă la articolul 3a alineatele (1)-(4) din regulamentul respectiv, se aplică de la 19 aprilie 2020;

| (e) | articolul 1 punctul 4, în ceea ce privește articolul 3a alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 924/2009, în măsura în care se referă la articolul 3a alineatele (5) și (6) din regulamentul respectiv, se aplică de la 19 aprilie 2021. |
| --- | --- |

(e)

articolul 1 punctul 4, în ceea ce privește articolul 3a alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 924/2009, în măsura în care se referă la articolul 3a alineatele (5) și (6) din regulamentul respectiv, se aplică de la 19 aprilie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 martie 2019.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  
  JO C 382, 23.10.2018, p. 7.

1

(2)  
  JO C 367, 10.10.2018, p. 28.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 14 februarie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 4 martie 2019.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 2560/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 decembrie 2001 privind plățile transfrontaliere în euro (JO L 344, 28.12.2001, p. 13).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001 (JO L 266, 9.10.2009, p. 11).

5

(6)  Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (JO L 337, 23.12.2015, p. 35).

6

---

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/42

---

REGULAMENTUL (UE) 2019/519 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 19 martie 2019

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 167/2013 privind omologarea și supravegherea pieței vehiculelor agricole și forestiere

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Descrierea vehiculelor din categoriile T1 și T2 prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) necesită precizări în ceea ce privește poziția axei celei mai apropiate de conducător pentru tractoarele cu post de conducere reversibil și în ceea ce privește metoda de calcul a înălțimii centrului de greutate. Pentru a stabili în mod precis și uniform înălțimea centrului de greutate pentru vehiculele din categoria T2 ar trebui să se facă trimitere la standardele internaționale aplicabile în care este determinat centrul de greutate al unui tractor. |
| --- | --- |

(1)

Descrierea vehiculelor din categoriile T1 și T2 prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) necesită precizări în ceea ce privește poziția axei celei mai apropiate de conducător pentru tractoarele cu post de conducere reversibil și în ceea ce privește metoda de calcul a înălțimii centrului de greutate. Pentru a stabili în mod precis și uniform înălțimea centrului de greutate pentru vehiculele din categoria T2 ar trebui să se facă trimitere la standardele internaționale aplicabile în care este determinat centrul de greutate al unui tractor.

| (2) | Definirea precisă a diferitelor caracteristici ale tractoarelor agricole pe baza analizei caracteristicilor lor tehnice prezintă o importanță majoră pentru punerea în aplicare corectă și completă a prezentului regulament și a actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia. Dat fiind că discuțiile privind definirea categoriilor se desfășoară în cadrul forurilor internaționale relevante, în care participă Uniunea, Comisia ar trebui să țină cont de acestea pentru a preveni orice efecte disproporționate și negative asupra aplicării cerințelor tehnice și a procedurilor de testare, precum și orice impact negativ asupra producătorilor, în special în ceea ce privește tractoarele foarte specializate. |
| --- | --- |

(2)

Definirea precisă a diferitelor caracteristici ale tractoarelor agricole pe baza analizei caracteristicilor lor tehnice prezintă o importanță majoră pentru punerea în aplicare corectă și completă a prezentului regulament și a actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia. Dat fiind că discuțiile privind definirea categoriilor se desfășoară în cadrul forurilor internaționale relevante, în care participă Uniunea, Comisia ar trebui să țină cont de acestea pentru a preveni orice efecte disproporționate și negative asupra aplicării cerințelor tehnice și a procedurilor de testare, precum și orice impact negativ asupra producătorilor, în special în ceea ce privește tractoarele foarte specializate.

| (3) | Regulamentul (UE) nr. 167/2013 ar trebui să precizeze înțelesul termenului de „echipamente interschimbabile”, asigurându-se astfel utilizarea consecventă a terminologiei în întregul regulament menționat. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) nr. 167/2013 ar trebui să precizeze înțelesul termenului de „echipamente interschimbabile”, asigurându-se astfel utilizarea consecventă a terminologiei în întregul regulament menționat.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 167/2013 prevede obligația importatorilor de a păstra o copie a certificatului de conformitate pentru produsele care nu sunt conforme cu regulamentul respectiv sau care prezintă un risc grav. Ar trebui să se precizeze faptul că obligația respectivă privește certificatul de omologare UE de tip. Ca atare, regulamentul respectiv ar trebui să fie modificat pentru a face trimitere la documentul corespunzător. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 167/2013 prevede obligația importatorilor de a păstra o copie a certificatului de conformitate pentru produsele care nu sunt conforme cu regulamentul respectiv sau care prezintă un risc grav. Ar trebui să se precizeze faptul că obligația respectivă privește certificatul de omologare UE de tip. Ca atare, regulamentul respectiv ar trebui să fie modificat pentru a face trimitere la documentul corespunzător.

| (5) | Regulamentul (UE) nr. 167/2013 impune ca un certificat de omologare UE de tip să conțină, în anexă, rezultatele încercărilor. Ar trebui să se precizeze faptul că obligația respectivă privește fișa cu rezultatele încercărilor. Ca atare, regulamentul respectiv ar trebui să fie modificat pentru a face trimitere la anexa corespunzătoare. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (UE) nr. 167/2013 impune ca un certificat de omologare UE de tip să conțină, în anexă, rezultatele încercărilor. Ar trebui să se precizeze faptul că obligația respectivă privește fișa cu rezultatele încercărilor. Ca atare, regulamentul respectiv ar trebui să fie modificat pentru a face trimitere la anexa corespunzătoare.

| (6) | Regulamentul (UE) nr. 167/2013 a împuternicit Comisia să adopte acte delegate pe o perioadă de cinci ani, perioadă care a expirat la 21 martie 2018. Dată fiind necesitatea permanentă de a actualiza diverse elemente ale procesului de omologare de tip astfel cum este prevăzut în regulamentul respectiv și în actele adoptate în temeiul său, în special pentru adaptarea acestora la progresul tehnic sau pentru introducerea de corecturi, perioada de exercitare a competenței delegate ar trebui să fie prelungită și ar trebui să se prevadă posibilitatea unor prelungiri tacite ulterioare. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (UE) nr. 167/2013 a împuternicit Comisia să adopte acte delegate pe o perioadă de cinci ani, perioadă care a expirat la 21 martie 2018. Dată fiind necesitatea permanentă de a actualiza diverse elemente ale procesului de omologare de tip astfel cum este prevăzut în regulamentul respectiv și în actele adoptate în temeiul său, în special pentru adaptarea acestora la progresul tehnic sau pentru introducerea de corecturi, perioada de exercitare a competenței delegate ar trebui să fie prelungită și ar trebui să se prevadă posibilitatea unor prelungiri tacite ulterioare.

| (7) | Regulamentul (UE) nr. 167/2013 prevede abrogarea Directivei 74/347/CEE a Consiliului (4), deși ar trebui să prevadă mai degrabă abrogarea Directivei 2008/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), care a codificat directiva anterioară. Din acest motiv, se impune modificarea trimiterii relevante în Regulamentul (UE) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul (UE) nr. 167/2013 prevede abrogarea Directivei 74/347/CEE a Consiliului (4), deși ar trebui să prevadă mai degrabă abrogarea Directivei 2008/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), care a codificat directiva anterioară. Din acest motiv, se impune modificarea trimiterii relevante în Regulamentul (UE) nr. 167/2013.

| (8) | Deoarece prezentul regulament modifică Regulamentul (UE) nr. 167/2013 fără să extindă conținutul său normativ și întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere dimensiunea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(8)

Deoarece prezentul regulament modifică Regulamentul (UE) nr. 167/2013 fără să extindă conținutul său normativ și întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere dimensiunea și efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 167/2013 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 167/2013 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului (UE) nr. 167/2013

Regulamentul (UE) nr. 167/2013 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Prezentul regulament nu se aplică echipamentelor interschimbabile care sunt ridicate complet de la sol sau care nu se pot articula în jurul unei axe verticale atunci când vehiculul la care sunt atașate se află în circulație pe un drum.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 2, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Prezentul regulament nu se aplică echipamentelor interschimbabile care sunt ridicate complet de la sol sau care nu se pot articula în jurul unei axe verticale atunci când vehiculul la care sunt atașate se află în circulație pe un drum.”

| 2. | La articolul 4, punctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:






  „2. | «categoria T1» cuprinde tractoare pe roți, având axa cea mai apropiată de conducător cu un ecartament minim de cel puțin 1 150 mm, cu o masă fără încărcătură, în ordine de mers de peste 600 kg și cu o gardă la sol de cel mult 1 000 mm; pentru tractoare cu post de conducere reversibil (scaun și volan reversibile), axa cea mai apropiată de conducător este cea echipată cu pneurile cu cel mai mare diametru; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 4, punctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:

„2.

«categoria T1» cuprinde tractoare pe roți, având axa cea mai apropiată de conducător cu un ecartament minim de cel puțin 1 150 mm, cu o masă fără încărcătură, în ordine de mers de peste 600 kg și cu o gardă la sol de cel mult 1 000 mm; pentru tractoare cu post de conducere reversibil (scaun și volan reversibile), axa cea mai apropiată de conducător este cea echipată cu pneurile cu cel mai mare diametru;

| 3. | «categoria T2» cuprinde tractoare pe roți, având ecartamentul minim mai mic de 1 150 mm, cu o masă fără încărcătură, în ordine de mers de peste 600 kg, cu o gardă la sol de cel mult 600 mm; dacă înălțimea centrului de greutate al tractorului (determinată în conformitate cu standardul ISO 789-6: 1982 și măsurată în raport cu solul) împărțită la media ecartamentului minim al fiecărei axe depășește 0,90, viteza maximă prin construcție este limitată la 30 km/h;”. |
| --- | --- |

3.

«categoria T2» cuprinde tractoare pe roți, având ecartamentul minim mai mic de 1 150 mm, cu o masă fără încărcătură, în ordine de mers de peste 600 kg, cu o gardă la sol de cel mult 600 mm; dacă înălțimea centrului de greutate al tractorului (determinată în conformitate cu standardul ISO 789-6: 1982 și măsurată în raport cu solul) împărțită la media ecartamentului minim al fiecărei axe depășește 0,90, viteza maximă prin construcție este limitată la 30 km/h;”.

| 3. | La articolul 12, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Pentru o perioadă de 10 ani de la introducerea pe piață a vehiculului și, respectiv, de cinci ani de la introducerea pe piață a unui sistem sau a unei componente sau unități tehnice separate, importatorii păstrează și pun la dispoziția autorităților de omologare și de supraveghere a pieței o copie a certificatului de omologare UE de tip și se asigură că, la cerere, dosarul de omologare menționat la articolul 24 alineatul (10) poate fi pus la dispoziția acestor autorități.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 12, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Pentru o perioadă de 10 ani de la introducerea pe piață a vehiculului și, respectiv, de cinci ani de la introducerea pe piață a unui sistem sau a unei componente sau unități tehnice separate, importatorii păstrează și pun la dispoziția autorităților de omologare și de supraveghere a pieței o copie a certificatului de omologare UE de tip și se asigură că, la cerere, dosarul de omologare menționat la articolul 24 alineatul (10) poate fi pus la dispoziția acestor autorități.”

| 4. | La articolul 25 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | fișa cu rezultatele încercărilor;”. |
| --- | --- | --- |

4.

La articolul 25 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

fișa cu rezultatele încercărilor;”.

| 5. | La articolul 39 alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Primul paragraf se aplică numai pentru vehiculele aflate pe teritoriul Uniunii cărora li s-a acordat o omologare UE de tip valabilă în momentul fabricării, dar care nu au fost nici înmatriculate nici puse în funcțiune înainte de expirarea valabilității omologării UE de tip respective.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 39 alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Primul paragraf se aplică numai pentru vehiculele aflate pe teritoriul Uniunii cărora li s-a acordat o omologare UE de tip valabilă în momentul fabricării, dar care nu au fost nici înmatriculate nici puse în funcțiune înainte de expirarea valabilității omologării UE de tip respective.”

| 6. | La articolul 71, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 17 alineatul (5), articolul 18 alineatul (4), articolul 19 alineatul (6), articolul 20 alineatul (8), articolul 27 alineatul (6), articolul 28 alineatul (6), articolul 45 alineatul (4), articolul 49 alineatul (3), articolul 53 alineatul (12), articolul 61 și articolul 70 se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 22 martie 2013. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. Comisia întocmește un raport cu privire la delegarea de competențe până la 22 iunie 2022 și cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea fiecărei perioade de cinci ani succesive.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 71, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 17 alineatul (5), articolul 18 alineatul (4), articolul 19 alineatul (6), articolul 20 alineatul (8), articolul 27 alineatul (6), articolul 28 alineatul (6), articolul 45 alineatul (4), articolul 49 alineatul (3), articolul 53 alineatul (12), articolul 61 și articolul 70 se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 22 martie 2013. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. Comisia întocmește un raport cu privire la delegarea de competențe până la 22 iunie 2022 și cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea fiecărei perioade de cinci ani succesive.”

| 7. | La articolul 76, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Fără a aduce atingere articolului 73 alineatul (2) din prezentul regulament, Directivele 76/432/CEE, 76/763/CEE, 77/537/CEE, 78/764/CEE, 80/720/CEE, 86/297/CEE, 86/298/CEE, 86/415/CEE, 87/402/CEE, 2000/25/CE, 2003/37/CE, 2008/2/CE, 2009/57/CE, 2009/58/CE, 2009/59/CE, 2009/60/CE, 2009/61/CE, 2009/63/CE, 2009/64/CE, 2009/66/CE, 2009/68/CE, 2009/75/CE, 2009/76/CE și 2009/144/CE se abrogă de la 1 ianuarie 2016.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 76, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Fără a aduce atingere articolului 73 alineatul (2) din prezentul regulament, Directivele 76/432/CEE, 76/763/CEE, 77/537/CEE, 78/764/CEE, 80/720/CEE, 86/297/CEE, 86/298/CEE, 86/415/CEE, 87/402/CEE, 2000/25/CE, 2003/37/CE, 2008/2/CE, 2009/57/CE, 2009/58/CE, 2009/59/CE, 2009/60/CE, 2009/61/CE, 2009/63/CE, 2009/64/CE, 2009/66/CE, 2009/68/CE, 2009/75/CE, 2009/76/CE și 2009/144/CE se abrogă de la 1 ianuarie 2016.”

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 martie 2019.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  
  JO C 440, 6.12.2018, p. 104.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 12 februarie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 4 martie 2019.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 februarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele agricole și forestiere (JO L 60, 2.3.2013, p. 1).

3

(4)  Directiva 74/347/CEE a Consiliului din 25 iunie 1974 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la câmpul vizual și la ștergătoarele de parbriz ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roți (JO L 191, 15.7.1974, p. 5).

4

(5)  Directiva 2008/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2008 cu privire la câmpul vizual și la ștergătoarele de parbriz ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roți (JO L 24, 29.1.2008, p. 30).

5

---

DIRECTIVE

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/45

---

DIRECTIVA (UE) 2019/520 A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 19 martie 2019

privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică și facilitarea schimbului transfrontalier de informații cu privire la neplata taxelor rutiere în cadrul Uniunii

(reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost modificată în mod substanțial. Întrucât se impun noi modificări, este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea respectivei directive. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a fost modificată în mod substanțial. Întrucât se impun noi modificări, este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea respectivei directive.

| (2) | Este de dorit să se asigure utilizarea pe scară largă a sistemelor de taxare rutieră electronică în statele membre și țările învecinate și să existe, pe cât posibil, sisteme interoperabile fiabile, ușor de utilizat și eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să permită dezvoltarea viitoare a politicii de tarifare rutieră la nivelul Uniunii și evoluțiile tehnice viitoare. Prin urmare, este necesară realizarea interoperabilității sistemelor de taxare rutieră electronică, pentru a reduce costurile și sarcinile legate de plata taxelor rutiere pe întreg teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Este de dorit să se asigure utilizarea pe scară largă a sistemelor de taxare rutieră electronică în statele membre și țările învecinate și să existe, pe cât posibil, sisteme interoperabile fiabile, ușor de utilizat și eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să permită dezvoltarea viitoare a politicii de tarifare rutieră la nivelul Uniunii și evoluțiile tehnice viitoare. Prin urmare, este necesară realizarea interoperabilității sistemelor de taxare rutieră electronică, pentru a reduce costurile și sarcinile legate de plata taxelor rutiere pe întreg teritoriul Uniunii.

| (3) | Sistemele interoperabile de taxare rutieră electronică contribuie la atingerea obiectivelor definite de dreptul Uniunii privind perceperea taxelor rutiere. |
| --- | --- |

(3)

Sistemele interoperabile de taxare rutieră electronică contribuie la atingerea obiectivelor definite de dreptul Uniunii privind perceperea taxelor rutiere.

| (4) | Lipsa interoperabilității reprezintă o problemă semnificativă în cazul sistemelor de taxare rutieră electronică în care taxa rutieră datorată este legată de distanța parcursă de vehicul (taxe rutiere în funcție de distanță) sau de trecerea vehiculului printr-un punct specific (de exemplu, taxare la intrare). Dispozițiile privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică ar trebui, așadar, să se aplice numai acelor sisteme și nu ar trebui să se aplice sistemelor în care taxa rutieră datorată este legată de timpul petrecut de vehicul în cadrul infrastructurii taxate (de exemplu, sisteme bazate pe timp cum ar fi viniete). |
| --- | --- |

(4)

Lipsa interoperabilității reprezintă o problemă semnificativă în cazul sistemelor de taxare rutieră electronică în care taxa rutieră datorată este legată de distanța parcursă de vehicul (taxe rutiere în funcție de distanță) sau de trecerea vehiculului printr-un punct specific (de exemplu, taxare la intrare). Dispozițiile privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică ar trebui, așadar, să se aplice numai acelor sisteme și nu ar trebui să se aplice sistemelor în care taxa rutieră datorată este legată de timpul petrecut de vehicul în cadrul infrastructurii taxate (de exemplu, sisteme bazate pe timp cum ar fi viniete).

| (5) | Asigurarea respectării la nivel transfrontalier a obligației de plată a taxelor rutiere în Uniune este o problemă importantă în toate tipurile de sisteme, fie ele bazate pe distanță, pe o taxă la intrare sau pe timp, electronice sau manuale. Pentru a soluționa problema executării la nivel transfrontalier în caz de neplată a unei taxe rutiere, dispozițiile privind schimbul transfrontalier de informații ar trebui, prin urmare, să se aplice tuturor acestor sisteme. |
| --- | --- |

(5)

Asigurarea respectării la nivel transfrontalier a obligației de plată a taxelor rutiere în Uniune este o problemă importantă în toate tipurile de sisteme, fie ele bazate pe distanță, pe o taxă la intrare sau pe timp, electronice sau manuale. Pentru a soluționa problema executării la nivel transfrontalier în caz de neplată a unei taxe rutiere, dispozițiile privind schimbul transfrontalier de informații ar trebui, prin urmare, să se aplice tuturor acestor sisteme.

| (6) | În dreptul intern, încălcarea constând în neplata unei taxe rutiere poate fi clasificată drept contravenție sau infracțiune. Prezenta directivă ar trebui să se aplice indiferent de felul în care încălcarea este clasificată. |
| --- | --- |

(6)

În dreptul intern, încălcarea constând în neplata unei taxe rutiere poate fi clasificată drept contravenție sau infracțiune. Prezenta directivă ar trebui să se aplice indiferent de felul în care încălcarea este clasificată.

| (7) | Din cauza faptului că nu sunt clasificate în mod consecvent în cadrul Uniunii, precum și a legăturii lor indirecte cu utilizarea infrastructurii, taxele de parcare ar trebui să fie lăsate în afara domeniului de aplicare al prezentei directive. |
| --- | --- |

(7)

Din cauza faptului că nu sunt clasificate în mod consecvent în cadrul Uniunii, precum și a legăturii lor indirecte cu utilizarea infrastructurii, taxele de parcare ar trebui să fie lăsate în afara domeniului de aplicare al prezentei directive.

| (8) | Interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică necesită armonizarea tehnologiei utilizate și a interfețelor dintre elementele constitutive de interoperabilitate. |
| --- | --- |

(8)

Interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică necesită armonizarea tehnologiei utilizate și a interfețelor dintre elementele constitutive de interoperabilitate.

| (9) | Armonizarea tehnologiilor și interfețelor ar trebui să fie susținută de dezvoltarea și întreținerea unor standarde deschise și publice adecvate, disponibile pentru toți furnizorii de sisteme, fără discriminare. |
| --- | --- |

(9)

Armonizarea tehnologiilor și interfețelor ar trebui să fie susținută de dezvoltarea și întreținerea unor standarde deschise și publice adecvate, disponibile pentru toți furnizorii de sisteme, fără discriminare.

| (10) | Pentru a acoperi, cu echipamentele lor de bord (OBE), tehnologiile de comunicații necesare, furnizorilor serviciului european de taxare rutieră electronică (SETRE) ar trebui să li se permită să utilizeze alte sisteme hardware și software și să stabilească legături cu aceste alte echipamente deja prezente la bordul vehiculului, precum sistemele de navigație prin satelit sau dispozitivele portabile. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a acoperi, cu echipamentele lor de bord (OBE), tehnologiile de comunicații necesare, furnizorilor serviciului european de taxare rutieră electronică (SETRE) ar trebui să li se permită să utilizeze alte sisteme hardware și software și să stabilească legături cu aceste alte echipamente deja prezente la bordul vehiculului, precum sistemele de navigație prin satelit sau dispozitivele portabile.

| (11) | Ar trebui să fie luate în considerare caracteristicile specifice ale sistemelor de taxare rutieră electronică care sunt aplicate în prezent pentru vehiculele ușoare. Întrucât niciun astfel de sistem de taxare rutieră electronică nu utilizează în prezent poziționarea prin satelit sau comunicațiile mobile, furnizorilor SETRE ar trebui să li se permită, pentru o perioadă limitată de timp, să furnizeze pentru utilizatorii de vehicule ușoare OBE destinate a fi utilizate numai cu tehnologie cu microunde cu frecvența de 5,8 GHz. Această derogare nu ar trebui să aducă atingere dreptului statelor membre de a implementa taxarea rutieră bazată pe satelit pentru vehiculele ușoare. |
| --- | --- |

(11)

Ar trebui să fie luate în considerare caracteristicile specifice ale sistemelor de taxare rutieră electronică care sunt aplicate în prezent pentru vehiculele ușoare. Întrucât niciun astfel de sistem de taxare rutieră electronică nu utilizează în prezent poziționarea prin satelit sau comunicațiile mobile, furnizorilor SETRE ar trebui să li se permită, pentru o perioadă limitată de timp, să furnizeze pentru utilizatorii de vehicule ușoare OBE destinate a fi utilizate numai cu tehnologie cu microunde cu frecvența de 5,8 GHz. Această derogare nu ar trebui să aducă atingere dreptului statelor membre de a implementa taxarea rutieră bazată pe satelit pentru vehiculele ușoare.

| (12) | Sistemele de taxare rutieră bazate pe tehnologia de recunoaștere automată a numărului de înmatriculare (ANPR) necesită mai multe controale manuale ale tranzacțiilor de taxare rutieră în serviciul administrativ decât sistemele care utilizează OBE. Sistemele care utilizează OBE sunt mai eficiente pentru domeniile mari de taxare rutieră electronică, iar sistemele care utilizează tehnologia ANPR sunt mai adecvate pentru domeniile mici, cum ar fi taxele rutiere de oraș, în care utilizarea OBE ar genera o sarcină administrativă sau costuri disproporționate. Tehnologia ANPR poate fi utilă în special în cazul în care este combinată cu alte tehnologii. |
| --- | --- |

(12)

Sistemele de taxare rutieră bazate pe tehnologia de recunoaștere automată a numărului de înmatriculare (ANPR) necesită mai multe controale manuale ale tranzacțiilor de taxare rutieră în serviciul administrativ decât sistemele care utilizează OBE. Sistemele care utilizează OBE sunt mai eficiente pentru domeniile mari de taxare rutieră electronică, iar sistemele care utilizează tehnologia ANPR sunt mai adecvate pentru domeniile mici, cum ar fi taxele rutiere de oraș, în care utilizarea OBE ar genera o sarcină administrativă sau costuri disproporționate. Tehnologia ANPR poate fi utilă în special în cazul în care este combinată cu alte tehnologii.

| (13) | Având în vedere evoluțiile tehnice legate de soluțiile bazate pe tehnologia ANPR, organismele de standardizare ar trebui încurajate să definească standardele tehnice necesare. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere evoluțiile tehnice legate de soluțiile bazate pe tehnologia ANPR, organismele de standardizare ar trebui încurajate să definească standardele tehnice necesare.

| (14) | Drepturile și obligațiile specifice ale furnizorilor SETRE ar trebui să se aplice entităților care dovedesc că au îndeplinit anumite cerințe și au obținut înregistrarea ca furnizori SETRE în statul lor membru de stabilire. |
| --- | --- |

(14)

Drepturile și obligațiile specifice ale furnizorilor SETRE ar trebui să se aplice entităților care dovedesc că au îndeplinit anumite cerințe și au obținut înregistrarea ca furnizori SETRE în statul lor membru de stabilire.

| (15) | Drepturile și obligațiile principalilor actori SETRE, și anume furnizorii SETRE, entitățile care percep taxele rutiere și utilizatorii SETRE, ar trebui definite în mod clar pentru a asigura funcționarea pieței într-un mod echitabil și eficient. |
| --- | --- |

(15)

Drepturile și obligațiile principalilor actori SETRE, și anume furnizorii SETRE, entitățile care percep taxele rutiere și utilizatorii SETRE, ar trebui definite în mod clar pentru a asigura funcționarea pieței într-un mod echitabil și eficient.

| (16) | Este deosebit de important să se protejeze anumite drepturi ale furnizorilor SETRE, cum ar fi dreptul la protecția datelor sensibile din punct de vedere comercial, și aceasta fără a se produce un impact negativ asupra calității serviciilor furnizate entităților care percep taxele rutiere și utilizatorilor SETRE. În special, entitatea care percepe taxele rutiere ar trebui să aibă obligația de a nu divulga date sensibile din punct de vedere comercial niciunuia dintre concurenții furnizorului SETRE. Cantitatea și tipul de date pe care furnizorii SETRE le comunică entităților care percep taxele rutiere, în scopul calculării și al aplicării taxelor rutiere sau al verificării calculului taxei aplicate de către furnizorii SETRE asupra vehiculelor utilizatorilor SETRE, ar trebui să fie limitate la minimul necesar. |
| --- | --- |

(16)

Este deosebit de important să se protejeze anumite drepturi ale furnizorilor SETRE, cum ar fi dreptul la protecția datelor sensibile din punct de vedere comercial, și aceasta fără a se produce un impact negativ asupra calității serviciilor furnizate entităților care percep taxele rutiere și utilizatorilor SETRE. În special, entitatea care percepe taxele rutiere ar trebui să aibă obligația de a nu divulga date sensibile din punct de vedere comercial niciunuia dintre concurenții furnizorului SETRE. Cantitatea și tipul de date pe care furnizorii SETRE le comunică entităților care percep taxele rutiere, în scopul calculării și al aplicării taxelor rutiere sau al verificării calculului taxei aplicate de către furnizorii SETRE asupra vehiculelor utilizatorilor SETRE, ar trebui să fie limitate la minimul necesar.

| (17) | Furnizorii SETRE ar trebui să fie obligați să coopereze pe deplin cu entitățile care percep taxele rutiere în eforturile lor de asigurare a respectării legii, astfel încât să sporească eficiența globală a sistemelor de taxare rutieră electronică. Prin urmare, ar trebui să se permită entităților care percep taxele rutiere să solicite furnizorului SETRE, în cazul în care se suspectează neplata unei taxe rutiere, date referitoare la vehicul și la proprietarul sau deținătorul vehiculului care este clientul furnizorului SETRE, cu condiția ca aceste date să nu fie utilizate în alte scopuri decât asigurarea respectării obligațiilor acestora. |
| --- | --- |

(17)

Furnizorii SETRE ar trebui să fie obligați să coopereze pe deplin cu entitățile care percep taxele rutiere în eforturile lor de asigurare a respectării legii, astfel încât să sporească eficiența globală a sistemelor de taxare rutieră electronică. Prin urmare, ar trebui să se permită entităților care percep taxele rutiere să solicite furnizorului SETRE, în cazul în care se suspectează neplata unei taxe rutiere, date referitoare la vehicul și la proprietarul sau deținătorul vehiculului care este clientul furnizorului SETRE, cu condiția ca aceste date să nu fie utilizate în alte scopuri decât asigurarea respectării obligațiilor acestora.

| (18) | Pentru a permite furnizorilor SETRE să concureze, fără discriminare, pentru toți clienții într-un anumit domeniu SETRE, este important să li se ofere posibilitatea de a deveni acreditați pentru domeniul respectiv suficient de devreme astfel încât aceștia să poată oferi servicii utilizatorilor din prima zi de funcționare a sistemului de taxare rutieră. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a permite furnizorilor SETRE să concureze, fără discriminare, pentru toți clienții într-un anumit domeniu SETRE, este important să li se ofere posibilitatea de a deveni acreditați pentru domeniul respectiv suficient de devreme astfel încât aceștia să poată oferi servicii utilizatorilor din prima zi de funcționare a sistemului de taxare rutieră.

| (19) | Entitățile care percep taxele rutiere ar trebui să acorde tuturor furnizorilor SETRE, fără discriminare, accesul la domeniul SETRE de care răspund. |
| --- | --- |

(19)

Entitățile care percep taxele rutiere ar trebui să acorde tuturor furnizorilor SETRE, fără discriminare, accesul la domeniul SETRE de care răspund.

| (20) | În vederea asigurării transparenței și a accesului nediscriminatoriu al tuturor furnizorilor SETRE la domeniile SETRE, entitățile care percep taxele rutiere ar trebui să publice toate informațiile necesare cu privire la drepturile de acces într-o declarație privind domeniul SETRE. |
| --- | --- |

(20)

În vederea asigurării transparenței și a accesului nediscriminatoriu al tuturor furnizorilor SETRE la domeniile SETRE, entitățile care percep taxele rutiere ar trebui să publice toate informațiile necesare cu privire la drepturile de acces într-o declarație privind domeniul SETRE.

| (21) | Toate reducerile sau diminuările taxelor rutiere acordate utilizatorilor OBE de către un stat membru sau de către o entitate care percepe taxele rutiere ar trebui să fie transparente, anunțate public și disponibile în aceleași condiții pentru clienții furnizorilor SETRE. |
| --- | --- |

(21)

Toate reducerile sau diminuările taxelor rutiere acordate utilizatorilor OBE de către un stat membru sau de către o entitate care percepe taxele rutiere ar trebui să fie transparente, anunțate public și disponibile în aceleași condiții pentru clienții furnizorilor SETRE.

| (22) | Furnizorii SETRE ar trebui să aibă dreptul la o remunerație echitabilă, calculată pe baza unei metodologii transparente, nediscriminatorii și identice. |
| --- | --- |

(22)

Furnizorii SETRE ar trebui să aibă dreptul la o remunerație echitabilă, calculată pe baza unei metodologii transparente, nediscriminatorii și identice.

| (23) | Entitățile care percep taxele rutiere ar trebui să aibă posibilitatea de a deduce din remunerațiile furnizorilor SETRE costurile corespunzătoare suportate pentru furnizarea, operarea și întreținerea elementelor specifice SETRE ale sistemului de taxare rutieră electronică. |
| --- | --- |

(23)

Entitățile care percep taxele rutiere ar trebui să aibă posibilitatea de a deduce din remunerațiile furnizorilor SETRE costurile corespunzătoare suportate pentru furnizarea, operarea și întreținerea elementelor specifice SETRE ale sistemului de taxare rutieră electronică.

| (24) | Furnizorii SETRE ar trebui să plătească entității care percepe taxele rutiere toate taxele datorate de clienții lor. Furnizorii SETRE nu ar trebui, totuși, să fie răspunzători pentru taxele rutiere neplătite de clienții lor atunci când aceștia din urmă sunt echipați cu un OBE care a fost declarat drept nevalidat în fața entității care percepe taxele rutiere. |
| --- | --- |

(24)

Furnizorii SETRE ar trebui să plătească entității care percepe taxele rutiere toate taxele datorate de clienții lor. Furnizorii SETRE nu ar trebui, totuși, să fie răspunzători pentru taxele rutiere neplătite de clienții lor atunci când aceștia din urmă sunt echipați cu un OBE care a fost declarat drept nevalidat în fața entității care percepe taxele rutiere.

| (25) | Atunci când o entitate juridică care este furnizor de servicii de taxare rutieră joacă, de asemenea, alte roluri într-un sistem electronic de taxare rutieră sau are alte activități care nu sunt direct legate de colectarea electronică a taxelor rutiere, aceasta ar trebui să aibă obligația de a ține registre contabile care permit să se facă o distincție clară între costurile și veniturile legate de furnizarea de servicii de taxare rutieră, pe de o parte, și costurile și veniturile legate de alte activități, pe de altă parte, precum și obligația de a furniza, la cerere, organismului judiciar sau organismului de conciliere relevant informații cu privire la acele costuri și venituri legate de furnizarea de servicii de taxare rutieră. Subvențiile încrucișate între activitățile desfășurate în calitate de furnizor de servicii de taxare rutieră și alte activități nu ar trebui să fie permise. |
| --- | --- |

(25)

Atunci când o entitate juridică care este furnizor de servicii de taxare rutieră joacă, de asemenea, alte roluri într-un sistem electronic de taxare rutieră sau are alte activități care nu sunt direct legate de colectarea electronică a taxelor rutiere, aceasta ar trebui să aibă obligația de a ține registre contabile care permit să se facă o distincție clară între costurile și veniturile legate de furnizarea de servicii de taxare rutieră, pe de o parte, și costurile și veniturile legate de alte activități, pe de altă parte, precum și obligația de a furniza, la cerere, organismului judiciar sau organismului de conciliere relevant informații cu privire la acele costuri și venituri legate de furnizarea de servicii de taxare rutieră. Subvențiile încrucișate între activitățile desfășurate în calitate de furnizor de servicii de taxare rutieră și alte activități nu ar trebui să fie permise.

| (26) | Utilizatorii ar trebui să aibă posibilitatea de a se abona la SETRE prin intermediul oricărui furnizor SETRE, indiferent de cetățenia acestora, de statul membru de reședință sau de statul membru de înmatriculare a vehiculului. |
| --- | --- |

(26)

Utilizatorii ar trebui să aibă posibilitatea de a se abona la SETRE prin intermediul oricărui furnizor SETRE, indiferent de cetățenia acestora, de statul membru de reședință sau de statul membru de înmatriculare a vehiculului.

| (27) | Pentru a evita plățile duble și pentru a oferi utilizatorilor securitate juridică, plata unei taxe rutiere către un furnizor SETRE ar trebui considerată ca îndeplinind obligațiile utilizatorului către entitatea relevantă care percepe taxele rutiere. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a evita plățile duble și pentru a oferi utilizatorilor securitate juridică, plata unei taxe rutiere către un furnizor SETRE ar trebui considerată ca îndeplinind obligațiile utilizatorului către entitatea relevantă care percepe taxele rutiere.

| (28) | Relațiile contractuale dintre entitățile care percep taxele rutiere și furnizorii SETRE ar trebui să garanteze, printre altele, că taxele rutiere sunt plătite în mod corect. |
| --- | --- |

(28)

Relațiile contractuale dintre entitățile care percep taxele rutiere și furnizorii SETRE ar trebui să garanteze, printre altele, că taxele rutiere sunt plătite în mod corect.

| (29) | Ar trebui stabilită o procedură de mediere în scopul soluționării litigiilor dintre entitățile care percep taxele rutiere și furnizorii SETRE în timpul negocierilor contractuale și în cadrul relațiilor lor contractuale. Organismele naționale de conciliere ar trebui să fie consultate de către entitățile care percep taxele rutiere și de către furnizorii SETRE atunci când se încearcă soluționarea unui litigiu în legătură cu dreptul la acces nediscriminatoriu la domeniile SETRE. |
| --- | --- |

(29)

Ar trebui stabilită o procedură de mediere în scopul soluționării litigiilor dintre entitățile care percep taxele rutiere și furnizorii SETRE în timpul negocierilor contractuale și în cadrul relațiilor lor contractuale. Organismele naționale de conciliere ar trebui să fie consultate de către entitățile care percep taxele rutiere și de către furnizorii SETRE atunci când se încearcă soluționarea unui litigiu în legătură cu dreptul la acces nediscriminatoriu la domeniile SETRE.

| (30) | Organismele de conciliere ar trebui să aibă competența să verifice dacă condițiile contractuale impuse vreunui furnizor SETRE sunt nediscriminatorii. În special, acestea ar trebui să aibă competența să verifice dacă remunerația oferită furnizorilor SETRE de entitatea care percepe taxele rutiere respectă principiile prevăzute în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(30)

Organismele de conciliere ar trebui să aibă competența să verifice dacă condițiile contractuale impuse vreunui furnizor SETRE sunt nediscriminatorii. În special, acestea ar trebui să aibă competența să verifice dacă remunerația oferită furnizorilor SETRE de entitatea care percepe taxele rutiere respectă principiile prevăzute în prezenta directivă.

| (31) | Datele de trafic ale utilizatorilor SETRE constituie o contribuție esențială pentru îmbunătățirea politicilor în materie de transport ale statelor membre. Prin urmare, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita aceste date de la furnizorii de servicii de taxare rutieră, inclusiv de la furnizorii SETRE pentru a elabora politici în materie de trafic, pentru a îmbunătăți gestionarea traficului sau pentru alte utilizări necomerciale de către stat, în conformitate cu normele aplicabile privind protecția datelor. |
| --- | --- |

(31)

Datele de trafic ale utilizatorilor SETRE constituie o contribuție esențială pentru îmbunătățirea politicilor în materie de transport ale statelor membre. Prin urmare, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita aceste date de la furnizorii de servicii de taxare rutieră, inclusiv de la furnizorii SETRE pentru a elabora politici în materie de trafic, pentru a îmbunătăți gestionarea traficului sau pentru alte utilizări necomerciale de către stat, în conformitate cu normele aplicabile privind protecția datelor.

| (32) | Este necesar un cadru care să stabilească procedurile de acreditare a furnizorilor SETRE pentru un domeniu SETRE și care să asigure un acces echitabil la piață, garantând totodată un nivel adecvat al serviciului. Declarația privind domeniul SETRE ar trebui să stabilească în detaliu procedura de acreditare a unui furnizor SETRE în domeniul SETRE, în special procedura de verificare a conformității cu specificațiile și a caracterului adecvat pentru utilizare al elementelor constitutive de interoperabilitate. Procedura ar trebui să fie aceeași pentru toți furnizorii SETRE. |
| --- | --- |

(32)

Este necesar un cadru care să stabilească procedurile de acreditare a furnizorilor SETRE pentru un domeniu SETRE și care să asigure un acces echitabil la piață, garantând totodată un nivel adecvat al serviciului. Declarația privind domeniul SETRE ar trebui să stabilească în detaliu procedura de acreditare a unui furnizor SETRE în domeniul SETRE, în special procedura de verificare a conformității cu specificațiile și a caracterului adecvat pentru utilizare al elementelor constitutive de interoperabilitate. Procedura ar trebui să fie aceeași pentru toți furnizorii SETRE.

| (33) | Pentru a asigura accesul ușor la informații pentru actorii SETRE de pe piață, statele membre ar trebui să fie obligate să reunească și să publice toate datele importante privind SETRE în registre naționale aflate la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a asigura accesul ușor la informații pentru actorii SETRE de pe piață, statele membre ar trebui să fie obligate să reunească și să publice toate datele importante privind SETRE în registre naționale aflate la dispoziția publicului.

| (34) | Pentru a permite progresul tehnologic, este important ca entitățile care percep taxele rutiere să aibă posibilitatea de a testa noi tehnologii sau concepte de taxare rutieră. Cu toate acestea, astfel de teste ar trebui să fie limitate, iar furnizorii SETRE nu ar trebui să fie obligați să ia parte la acestea. Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a nu autoriza astfel de teste dacă acestea ar putea aduce atingere bunei funcționări a sistemului obișnuit de taxare rutieră electronică sau a SETRE. |
| --- | --- |

(34)

Pentru a permite progresul tehnologic, este important ca entitățile care percep taxele rutiere să aibă posibilitatea de a testa noi tehnologii sau concepte de taxare rutieră. Cu toate acestea, astfel de teste ar trebui să fie limitate, iar furnizorii SETRE nu ar trebui să fie obligați să ia parte la acestea. Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a nu autoriza astfel de teste dacă acestea ar putea aduce atingere bunei funcționări a sistemului obișnuit de taxare rutieră electronică sau a SETRE.

| (35) | Existența unor diferențe mari dintre specificațiile tehnice ale sistemelor de taxare rutieră electronică poate împiedica realizarea interoperabilității taxelor electronice la nivelul UE și, prin urmare, poate contribui la persistența situației actuale în care utilizatorii au nevoie de mai multe OBE pentru a plăti taxe rutiere în Uniune. Această situație afectează negativ eficiența operațiunilor de transport, eficiența sistemelor de taxare din punctul de vedere al costurilor și realizarea obiectivelor politicii în domeniul transporturilor. Prin urmare, ar trebui abordate aspectele care stau la originea acestei situații. |
| --- | --- |

(35)

Existența unor diferențe mari dintre specificațiile tehnice ale sistemelor de taxare rutieră electronică poate împiedica realizarea interoperabilității taxelor electronice la nivelul UE și, prin urmare, poate contribui la persistența situației actuale în care utilizatorii au nevoie de mai multe OBE pentru a plăti taxe rutiere în Uniune. Această situație afectează negativ eficiența operațiunilor de transport, eficiența sistemelor de taxare din punctul de vedere al costurilor și realizarea obiectivelor politicii în domeniul transporturilor. Prin urmare, ar trebui abordate aspectele care stau la originea acestei situații.

| (36) | În timp ce interoperabilitatea transfrontalieră se îmbunătățește în întreaga Uniune, obiectivul pe termen mediu și lung este acela de a face posibilă deplasarea în Uniune cu un singur OBE. Prin urmare, este important ca Comisia să stabilească o foaie de parcurs pentru atingerea acestui obiectiv, pentru a evita sarcinile și costurile administrative pentru utilizatorii drumurilor și pentru a facilita libera circulație a persoanelor și a bunurilor în Uniune, fără a afecta negativ concurența de pe piață. |
| --- | --- |

(36)

În timp ce interoperabilitatea transfrontalieră se îmbunătățește în întreaga Uniune, obiectivul pe termen mediu și lung este acela de a face posibilă deplasarea în Uniune cu un singur OBE. Prin urmare, este important ca Comisia să stabilească o foaie de parcurs pentru atingerea acestui obiectiv, pentru a evita sarcinile și costurile administrative pentru utilizatorii drumurilor și pentru a facilita libera circulație a persoanelor și a bunurilor în Uniune, fără a afecta negativ concurența de pe piață.

| (37) | Deoarece SETRE este un serviciu care răspunde la nevoile pieței, furnizorii SETRE nu ar trebui să fie obligați să își furnizeze serviciile în întreaga Uniune. Cu toate acestea, în interesul utilizatorilor, furnizorii SETRE ar trebui să acopere toate domeniile SETRE în orice stat membru în care decid să își furnizeze serviciile. În plus, Comisia ar trebui să analizeze dacă flexibilitatea acordată furnizorilor SETRE duce la excluderea din SETRE a domeniilor SETRE de mică anvergură sau a celor periferice și, dacă constată că aceasta duce la excludere, ar trebui să ia măsuri acolo unde este necesar. |
| --- | --- |

(37)

Deoarece SETRE este un serviciu care răspunde la nevoile pieței, furnizorii SETRE nu ar trebui să fie obligați să își furnizeze serviciile în întreaga Uniune. Cu toate acestea, în interesul utilizatorilor, furnizorii SETRE ar trebui să acopere toate domeniile SETRE în orice stat membru în care decid să își furnizeze serviciile. În plus, Comisia ar trebui să analizeze dacă flexibilitatea acordată furnizorilor SETRE duce la excluderea din SETRE a domeniilor SETRE de mică anvergură sau a celor periferice și, dacă constată că aceasta duce la excludere, ar trebui să ia măsuri acolo unde este necesar.

| (38) | Declarația privind domeniul SETRE ar trebui să descrie în detaliu condițiile-cadru comerciale pentru operațiunile furnizorilor SETRE în domeniul SETRE în cauză. În special, ea ar trebui să descrie metodologia utilizată pentru calcularea remunerației furnizorilor SETRE. |
| --- | --- |

(38)

Declarația privind domeniul SETRE ar trebui să descrie în detaliu condițiile-cadru comerciale pentru operațiunile furnizorilor SETRE în domeniul SETRE în cauză. În special, ea ar trebui să descrie metodologia utilizată pentru calcularea remunerației furnizorilor SETRE.

| (39) | În cazul în care se lansează un nou sistem de taxare rutieră electronică sau dacă un sistem existent este modificat în mod substanțial, entitatea care percepe taxele rutiere ar trebui să publice declarații noi sau actualizate privind domeniul SETRE, cu o notificare prealabilă suficientă care să permită furnizorilor SETRE să fie acreditați sau reacreditați pentru sistem cu cel puțin o lună înainte de data lansării sale operaționale. Entitatea care percepe taxele rutiere ar trebui să elaboreze și să urmeze procedura de acreditare sau, respectiv, de reacreditare a furnizorilor SETRE astfel încât aceasta să poată fi încheiată cu cel puțin o lună înainte de lansarea operațională a sistemului nou sau modificat substanțial. Entitățile care percep taxele rutiere ar trebui să își respecte partea care îi revine în cadrul procedurii planificate, astfel cum este definită în declarația privind domeniul SETRE. |
| --- | --- |

(39)

În cazul în care se lansează un nou sistem de taxare rutieră electronică sau dacă un sistem existent este modificat în mod substanțial, entitatea care percepe taxele rutiere ar trebui să publice declarații noi sau actualizate privind domeniul SETRE, cu o notificare prealabilă suficientă care să permită furnizorilor SETRE să fie acreditați sau reacreditați pentru sistem cu cel puțin o lună înainte de data lansării sale operaționale. Entitatea care percepe taxele rutiere ar trebui să elaboreze și să urmeze procedura de acreditare sau, respectiv, de reacreditare a furnizorilor SETRE astfel încât aceasta să poată fi încheiată cu cel puțin o lună înainte de lansarea operațională a sistemului nou sau modificat substanțial. Entitățile care percep taxele rutiere ar trebui să își respecte partea care îi revine în cadrul procedurii planificate, astfel cum este definită în declarația privind domeniul SETRE.

| (40) | Entitatea care percepe taxele rutiere nu ar trebui să ceară sau să solicite furnizorilor SETRE niciun fel de soluții tehnice specifice care ar putea pune în pericol interoperabilitatea cu alte domenii SETRE și cu elementele constitutive de interoperabilitate existente ale furnizorului SETRE. |
| --- | --- |

(40)

Entitatea care percepe taxele rutiere nu ar trebui să ceară sau să solicite furnizorilor SETRE niciun fel de soluții tehnice specifice care ar putea pune în pericol interoperabilitatea cu alte domenii SETRE și cu elementele constitutive de interoperabilitate existente ale furnizorului SETRE.

| (41) | SETRE are potențialul de a reduce în mod considerabil costurile și sarcinile administrative ale șoferilor și operatorilor de transport rutier internațional. |
| --- | --- |

(41)

SETRE are potențialul de a reduce în mod considerabil costurile și sarcinile administrative ale șoferilor și operatorilor de transport rutier internațional.

| (42) | Furnizorilor SETRE ar trebui să li se permită să emită facturi utilizatorilor SETRE. Cu toate acestea, entităților care percep taxele rutiere ar trebui să li se permită să solicite ca facturile să fie trimise în numele lor, deoarece facturarea directă în numele furnizorului SETRE poate avea, în anumite domenii SETRE, consecințe administrative și fiscale negative. |
| --- | --- |

(42)

Furnizorilor SETRE ar trebui să li se permită să emită facturi utilizatorilor SETRE. Cu toate acestea, entităților care percep taxele rutiere ar trebui să li se permită să solicite ca facturile să fie trimise în numele lor, deoarece facturarea directă în numele furnizorului SETRE poate avea, în anumite domenii SETRE, consecințe administrative și fiscale negative.

| (43) | Fiecare stat membru care deține cel puțin două domenii SETRE ar trebui să desemneze un birou de contact pentru furnizorii SETRE care doresc să furnizeze SETRE pe teritoriul acestuia, în vederea facilitării contactului furnizorilor cu entitățile care percep taxele rutiere. |
| --- | --- |

(43)

Fiecare stat membru care deține cel puțin două domenii SETRE ar trebui să desemneze un birou de contact pentru furnizorii SETRE care doresc să furnizeze SETRE pe teritoriul acestuia, în vederea facilitării contactului furnizorilor cu entitățile care percep taxele rutiere.

| (44) | Aplicațiile de taxare rutieră electronică și alte servicii, cum ar fi aplicațiile STI cooperative (C-STI), utilizează tehnologii similare și benzi de frecvențe adiacente pentru comunicații cu rază scurtă de acțiune vehicul-vehicul și vehicul-infrastructură. În viitor, este oportun să fie explorat potențialul de aplicare a altor tehnologii emergente în cazul taxării rutiere electronice, după o evaluare aprofundată a costurilor, a beneficiilor, a barierelor tehnice și a eventualelor soluții la acestea din urmă. Este important să fie implementate măsuri pentru a proteja investițiile existente în tehnologia cu microunde cu frecvența de 5,8 GHz de interferența altor tehnologii. |
| --- | --- |

(44)

Aplicațiile de taxare rutieră electronică și alte servicii, cum ar fi aplicațiile STI cooperative (C-STI), utilizează tehnologii similare și benzi de frecvențe adiacente pentru comunicații cu rază scurtă de acțiune vehicul-vehicul și vehicul-infrastructură. În viitor, este oportun să fie explorat potențialul de aplicare a altor tehnologii emergente în cazul taxării rutiere electronice, după o evaluare aprofundată a costurilor, a beneficiilor, a barierelor tehnice și a eventualelor soluții la acestea din urmă. Este important să fie implementate măsuri pentru a proteja investițiile existente în tehnologia cu microunde cu frecvența de 5,8 GHz de interferența altor tehnologii.

| (45) | Fără a aduce atingere legislației privind ajutoarele de stat și concurența, statelor membre ar trebui să li se permită să elaboreze măsuri pentru a promova facturarea și colectarea electronică a taxelor rutiere. |
| --- | --- |

(45)

Fără a aduce atingere legislației privind ajutoarele de stat și concurența, statelor membre ar trebui să li se permită să elaboreze măsuri pentru a promova facturarea și colectarea electronică a taxelor rutiere.

| (46) | Atunci când standardele relevante pentru SETRE sunt revizuite de către organismele de standardizare, ar trebui să existe mecanisme de tranziție adecvate pentru a asigura continuitatea SETRE și compatibilitatea cu sistemele de taxare rutieră a elementelor constitutive de interoperabilitate deja în uz la momentul revizuirii standardelor. |
| --- | --- |

(46)

Atunci când standardele relevante pentru SETRE sunt revizuite de către organismele de standardizare, ar trebui să existe mecanisme de tranziție adecvate pentru a asigura continuitatea SETRE și compatibilitatea cu sistemele de taxare rutieră a elementelor constitutive de interoperabilitate deja în uz la momentul revizuirii standardelor.

| (47) | SETRE ar trebui să permită dezvoltarea inter modalității, urmărind în același timp respectarea principiilor „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

(47)

SETRE ar trebui să permită dezvoltarea inter modalității, urmărind în același timp respectarea principiilor „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește”.

| (48) | Problemele legate de identificarea contravenienților nerezidenți la sistemele de taxare rutieră electronică împiedică implementarea unor astfel de sisteme, precum și aplicarea pe scară mai largă a principiilor „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește” pe șoselele din Uniune; prin urmare, este necesar să se găsească o modalitate de identificare a acestor persoane și de prelucrare a datelor lor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(48)

Problemele legate de identificarea contravenienților nerezidenți la sistemele de taxare rutieră electronică împiedică implementarea unor astfel de sisteme, precum și aplicarea pe scară mai largă a principiilor „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește” pe șoselele din Uniune; prin urmare, este necesar să se găsească o modalitate de identificare a acestor persoane și de prelucrare a datelor lor cu caracter personal.

| (49) | Din motive de coerență și utilizare eficientă a resurselor, sistemul pentru schimbul de informații cu privire la persoanele care nu plătesc o taxă rutieră și cu privire la vehiculele acestora ar trebui să utilizeze aceleași instrumente ca sistemul utilizat pentru schimbul de informații cu privire la încălcările normelor de circulație care afectează siguranța rutieră, astfel cum este prevăzut în Directiva (UE) 2015/413 a Parlamentului European și a Consiliului (5). |
| --- | --- |

(49)

Din motive de coerență și utilizare eficientă a resurselor, sistemul pentru schimbul de informații cu privire la persoanele care nu plătesc o taxă rutieră și cu privire la vehiculele acestora ar trebui să utilizeze aceleași instrumente ca sistemul utilizat pentru schimbul de informații cu privire la încălcările normelor de circulație care afectează siguranța rutieră, astfel cum este prevăzut în Directiva (UE) 2015/413 a Parlamentului European și a Consiliului (5).

| (50) | În anumite state membre, neplata unei taxe rutiere este stabilită numai după ce utilizatorului i-a fost notificată obligația de a plăti taxa rutieră. Întrucât prezenta directivă nu armonizează legislațiile naționale în această privință, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica prezenta directivă pentru a identifica utilizatorii și vehiculele în scopul notificării. Totuși, o astfel de aplicare extinsă ar trebui să fie permisă numai dacă sunt îndeplinite anumite condiții. |
| --- | --- |

(50)

În anumite state membre, neplata unei taxe rutiere este stabilită numai după ce utilizatorului i-a fost notificată obligația de a plăti taxa rutieră. Întrucât prezenta directivă nu armonizează legislațiile naționale în această privință, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica prezenta directivă pentru a identifica utilizatorii și vehiculele în scopul notificării. Totuși, o astfel de aplicare extinsă ar trebui să fie permisă numai dacă sunt îndeplinite anumite condiții.

| (51) | Procedurile subsecvente neplății unei taxe rutiere nu sunt armonizate în întreaga Uniune. Adesea, utilizatorului rutier identificat i se oferă posibilitatea de a plăti taxa rutieră datorată sau o sumă fixă de înlocuire, direct către entitatea responsabilă pentru perceperea taxelor rutiere, înainte de inițierea oricărei noi proceduri administrative sau penale de către autoritățile statelor membre. Este important ca o astfel de procedură eficientă care elimină neplata unei taxe rutiere să fie disponibilă tuturor participanților la trafic, în condiții similare. În acest scop, statelor membre ar trebui să li se permită să furnizeze entității responsabile pentru perceperea taxei rutiere datele necesare pentru identificarea atât a vehiculului în cazul căruia nu s-a plătit o taxă rutieră, cât și a proprietarului sau deținătorului acesteia, cu condiția de a se asigura protecția adecvată a datelor cu caracter personal. În acest context, statele membre ar trebui să asigure că respectarea ordinului de plată emis de către entitatea implicată pune capăt situației de neplată a unei taxe rutiere. |
| --- | --- |

(51)

Procedurile subsecvente neplății unei taxe rutiere nu sunt armonizate în întreaga Uniune. Adesea, utilizatorului rutier identificat i se oferă posibilitatea de a plăti taxa rutieră datorată sau o sumă fixă de înlocuire, direct către entitatea responsabilă pentru perceperea taxelor rutiere, înainte de inițierea oricărei noi proceduri administrative sau penale de către autoritățile statelor membre. Este important ca o astfel de procedură eficientă care elimină neplata unei taxe rutiere să fie disponibilă tuturor participanților la trafic, în condiții similare. În acest scop, statelor membre ar trebui să li se permită să furnizeze entității responsabile pentru perceperea taxei rutiere datele necesare pentru identificarea atât a vehiculului în cazul căruia nu s-a plătit o taxă rutieră, cât și a proprietarului sau deținătorului acesteia, cu condiția de a se asigura protecția adecvată a datelor cu caracter personal. În acest context, statele membre ar trebui să asigure că respectarea ordinului de plată emis de către entitatea implicată pune capăt situației de neplată a unei taxe rutiere.

| (52) | În anumite state membre, absența OBE sau o disfuncționalitate a acestora este considerată neplată a unei taxe rutiere, în cazul în care aceste taxe pot fi plătite numai utilizând OBE. |
| --- | --- |

(52)

În anumite state membre, absența OBE sau o disfuncționalitate a acestora este considerată neplată a unei taxe rutiere, în cazul în care aceste taxe pot fi plătite numai utilizând OBE.

| (53) | Statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei informațiile și datele necesare pentru a evalua eficacitatea și eficiența sistemului de schimb de informații cu privire la persoanele care nu plătesc o taxă rutieră. Comisia ar trebui să evalueze datele și informațiile obținute și să propună, dacă este cazul, modificări la prezenta directivă. |
| --- | --- |

(53)

Statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei informațiile și datele necesare pentru a evalua eficacitatea și eficiența sistemului de schimb de informații cu privire la persoanele care nu plătesc o taxă rutieră. Comisia ar trebui să evalueze datele și informațiile obținute și să propună, dacă este cazul, modificări la prezenta directivă.

| (54) | În timp ce analizează posibile măsuri pentru a facilita și mai mult executarea transfrontalieră a obligației de plată a taxelor rutiere în Uniune, Comisia ar trebui, de asemenea, să evalueze în raportul său necesitatea asistenței reciproce între statele membre. |
| --- | --- |

(54)

În timp ce analizează posibile măsuri pentru a facilita și mai mult executarea transfrontalieră a obligației de plată a taxelor rutiere în Uniune, Comisia ar trebui, de asemenea, să evalueze în raportul său necesitatea asistenței reciproce între statele membre.

| (55) | Asigurarea respectării obligației de plată a taxelor rutiere, identificarea vehiculului și a proprietarului sau deținătorului vehiculului pentru care a fost stabilită neplata unei taxe rutiere și colectarea de informații privind utilizatorul în scopul de a asigura respectarea de către entitatea care percepe taxele rutiere a obligațiilor sale față de autoritățile fiscale implică prelucrarea datelor cu caracter personal. Această prelucrare trebuie efectuată în conformitate cu normele Uniunii, astfel cum se prevede, inter alia, în Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului (7) și în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Dreptul la protecția datelor cu caracter personal este recunoscut explicit la articolul 8 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(55)

Asigurarea respectării obligației de plată a taxelor rutiere, identificarea vehiculului și a proprietarului sau deținătorului vehiculului pentru care a fost stabilită neplata unei taxe rutiere și colectarea de informații privind utilizatorul în scopul de a asigura respectarea de către entitatea care percepe taxele rutiere a obligațiilor sale față de autoritățile fiscale implică prelucrarea datelor cu caracter personal. Această prelucrare trebuie efectuată în conformitate cu normele Uniunii, astfel cum se prevede, inter alia, în Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului (7) și în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Dreptul la protecția datelor cu caracter personal este recunoscut explicit la articolul 8 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene.

| (56) | Prezenta directivă nu aduce atingere libertății statelor membre de a stabili norme de reglementare a tarifării infrastructurii rutiere și fiscale. |
| --- | --- |

(56)

Prezenta directivă nu aduce atingere libertății statelor membre de a stabili norme de reglementare a tarifării infrastructurii rutiere și fiscale.

| (57) | Pentru a facilita schimbul transfrontalier de informații privind vehiculele și proprietarii sau deținătorii vehiculelor în cazul cărora care a existat o neplată a taxelor rutiere, ar trebui să i se delege Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în ceea ce privește modificarea anexei I pentru a reflecta modificările survenite în dreptul Uniunii. Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei și pentru stabilirea detaliilor pentru clasificarea vehiculelor în scopul stabilirii schemelor tarifare aplicabile, definirea în continuare a obligațiilor utilizatorilor SETRE în ceea ce privește furnizarea de date către furnizorul SETRE și utilizarea și gestionarea OBE, stabilind cerințele pentru elementele constitutive de interoperabilitate în ceea ce privește siguranța și sănătatea, fiabilitatea și disponibilitatea, protecția mediului, compatibilitatea tehnică, securitatea și viața privată, precum și operarea și gestionarea, stabilirea cerințelor generale în materie de infrastructură pentru elementele constitutive de interoperabilitate și stabilirea criteriilor minime de eligibilitate pentru organismele notificate. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (9). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(57)

Pentru a facilita schimbul transfrontalier de informații privind vehiculele și proprietarii sau deținătorii vehiculelor în cazul cărora care a existat o neplată a taxelor rutiere, ar trebui să i se delege Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în ceea ce privește modificarea anexei I pentru a reflecta modificările survenite în dreptul Uniunii. Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei și pentru stabilirea detaliilor pentru clasificarea vehiculelor în scopul stabilirii schemelor tarifare aplicabile, definirea în continuare a obligațiilor utilizatorilor SETRE în ceea ce privește furnizarea de date către furnizorul SETRE și utilizarea și gestionarea OBE, stabilind cerințele pentru elementele constitutive de interoperabilitate în ceea ce privește siguranța și sănătatea, fiabilitatea și disponibilitatea, protecția mediului, compatibilitatea tehnică, securitatea și viața privată, precum și operarea și gestionarea, stabilirea cerințelor generale în materie de infrastructură pentru elementele constitutive de interoperabilitate și stabilirea criteriilor minime de eligibilitate pentru organismele notificate. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (9). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (58) | Punerea în aplicare a prezentei directive necesită condiții uniforme de aplicare a specificațiilor tehnice și administrative pentru implementarea, în statele membre, a procedurilor care implică actori SETRE și interfețelor dintre aceștia, astfel încât să se faciliteze interoperabilitatea și să se asigure faptul că piețele naționale de colectare a taxelor rutiere sunt reglementate de norme echivalente. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive și a definirii specificațiilor tehnice și administrative respective, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10). |
| --- | --- |

(58)

Punerea în aplicare a prezentei directive necesită condiții uniforme de aplicare a specificațiilor tehnice și administrative pentru implementarea, în statele membre, a procedurilor care implică actori SETRE și interfețelor dintre aceștia, astfel încât să se faciliteze interoperabilitatea și să se asigure faptul că piețele naționale de colectare a taxelor rutiere sunt reglementate de norme echivalente. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive și a definirii specificațiilor tehnice și administrative respective, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10).

| (59) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor menționate în partea B din anexa III. |
| --- | --- |

(59)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor menționate în partea B din anexa III.

| (60) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special în ceea ce privește protejarea datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(60)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special în ceea ce privește protejarea datelor cu caracter personal.

| (61) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (11), |
| --- | --- |

(61)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (11),

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezenta directivă stabilește condițiile necesare în vederea:

| (a) | asigurării interoperabilității sistemelor de taxare rutieră electronică pe întreaga rețea rutieră a Uniunii, autostrăzile urbane și interurbane, rutele majore și minore și diversele structuri, cum ar fi tuneluri sau poduri, și feriboturi; și |
| --- | --- |

(a)

asigurării interoperabilității sistemelor de taxare rutieră electronică pe întreaga rețea rutieră a Uniunii, autostrăzile urbane și interurbane, rutele majore și minore și diversele structuri, cum ar fi tuneluri sau poduri, și feriboturi; și

| (b) | facilitării schimbului transfrontalier de date privind înmatricularea vehiculelor referitoare la vehiculele și proprietarii sau deținătorii vehiculelor pentru care a survenit o neplată a taxelor rutiere de orice fel în Uniune. |
| --- | --- |

(b)

facilitării schimbului transfrontalier de date privind înmatricularea vehiculelor referitoare la vehiculele și proprietarii sau deținătorii vehiculelor pentru care a survenit o neplată a taxelor rutiere de orice fel în Uniune.

Pentru a respecta principiul subsidiarității, prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere deciziilor luate de statele membre de a percepe taxe rutiere pentru anumite tipuri de vehicule și de a stabili nivelul respectivelor taxe și scopul pentru care sunt percepute astfel de taxe.

(2)   Articolele 3-22 nu se aplică:

| (a) | sistemelor de taxare rutieră care nu sunt electronice în înțelesul articolului 2 punctul 10; și |
| --- | --- |

(a)

sistemelor de taxare rutieră care nu sunt electronice în înțelesul articolului 2 punctul 10; și

| (b) | sistemelor de taxare rutieră de mică anvergură, la nivel strict local, în cazul cărora costurile conformității cu cerințele articolelor 3-22 ar fi disproporționate în raport cu beneficiile. |
| --- | --- |

(b)

sistemelor de taxare rutieră de mică anvergură, la nivel strict local, în cazul cărora costurile conformității cu cerințele articolelor 3-22 ar fi disproporționate în raport cu beneficiile.

(3)   Prezenta directivă nu se aplică taxelor de parcare.

(4)   Obiectivul interoperabilității sistemelor de taxare rutieră electronică din Uniune este îndeplinit prin intermediul serviciului european de taxare rutieră electronică (SETRE), care este complementar serviciilor naționale de taxare rutieră electronică ale statelor membre.

(5)   În cazul în care dreptul intern impune o notificare adresată utilizatorului privind obligația de a plăti înainte de a putea fi stabilită o neplată a unei taxe rutiere, statele membre pot, de asemenea, să aplice prezenta directivă pentru a identifica proprietarul sau deținătorul vehiculului și vehiculul în sine în scopul notificării, numai dacă sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | nu există alte mijloace de identificare a proprietarului sau a deținătorului vehiculului; și |
| --- | --- |

(a)

nu există alte mijloace de identificare a proprietarului sau a deținătorului vehiculului; și

| (b) | notificarea adresată proprietarului sau deținătorului vehiculului privind obligația de a plăti este o etapă obligatorie a procedurii de plată a taxei rutiere în temeiul dreptului intern. |
| --- | --- |

(b)

notificarea adresată proprietarului sau deținătorului vehiculului privind obligația de a plăti este o etapă obligatorie a procedurii de plată a taxei rutiere în temeiul dreptului intern.

(6)   În cazul în care un stat membru aplică alineatul (5), acesta ia măsurile necesare pentru a se asigura că orice procedură ulterioară în legătură cu obligația de a plăti taxa rutieră este îndeplinită de autoritățile publice. Mențiunile referitoare la neplata unei taxe rutiere în prezenta directivă includ cazurile menționate la alineatul (5) atunci când statul membru pe teritoriul căruia are loc neplata aplică alineatul respectiv.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „serviciu de taxare rutieră” înseamnă serviciul care permite utilizatorilor să utilizeze un vehicul într-unul sau mai multe domenii SETRE în temeiul unui contract unic și, dacă este necesar, cu un echipament de bord (OBE) și care include:






  (a) | dacă este necesar, furnizarea unui OBE personalizat utilizatorilor și menținerea funcționalității acestuia; |
| --- | --- | --- |

1.

„serviciu de taxare rutieră” înseamnă serviciul care permite utilizatorilor să utilizeze un vehicul într-unul sau mai multe domenii SETRE în temeiul unui contract unic și, dacă este necesar, cu un echipament de bord (OBE) și care include:

(a)

dacă este necesar, furnizarea unui OBE personalizat utilizatorilor și menținerea funcționalității acestuia;

| (b) | garantarea faptului că taxa rutieră datorată de utilizator este plătită entității care percepe taxele rutiere; |
| --- | --- |

(b)

garantarea faptului că taxa rutieră datorată de utilizator este plătită entității care percepe taxele rutiere;

| (c) | furnizarea către utilizator a mijloacelor prin care trebuie efectuată plata sau acceptarea unui mijloc de plată existent; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea către utilizator a mijloacelor prin care trebuie efectuată plata sau acceptarea unui mijloc de plată existent;

| (d) | colectarea taxei de la utilizator; |
| --- | --- |

(d)

colectarea taxei de la utilizator;

| (e) | gestionarea relațiilor cu clienții în ceea ce privește utilizatorul; și |
| --- | --- |

(e)

gestionarea relațiilor cu clienții în ceea ce privește utilizatorul; și

| (f) | punerea în aplicare și respectarea politicilor de securitate și confidențialitate pentru sistemele de taxare rutieră; |
| --- | --- |

(f)

punerea în aplicare și respectarea politicilor de securitate și confidențialitate pentru sistemele de taxare rutieră;

| 2. | „furnizor de servicii de taxare rutieră” înseamnă o entitate juridică care furnizează servicii de taxare rutieră în cadrul unuia sau mai multor domenii SETRE pentru una sau mai multe clase de vehicule; |
| --- | --- |

2.

„furnizor de servicii de taxare rutieră” înseamnă o entitate juridică care furnizează servicii de taxare rutieră în cadrul unuia sau mai multor domenii SETRE pentru una sau mai multe clase de vehicule;

| 3. | „entitate care percepe taxele rutiere” înseamnă o entitate de drept public sau privat care percepe taxe rutiere pentru circulația vehiculelor într-un domeniu SETRE; |
| --- | --- |

3.

„entitate care percepe taxele rutiere” înseamnă o entitate de drept public sau privat care percepe taxe rutiere pentru circulația vehiculelor într-un domeniu SETRE;

| 4. | „entitate desemnată pentru a percepe taxele rutiere” înseamnă o entitate de drept public sau privat care a fost desemnată drept entitate care percepe taxele rutiere în cadrul unui viitor domeniu SETRE; |
| --- | --- |

4.

„entitate desemnată pentru a percepe taxele rutiere” înseamnă o entitate de drept public sau privat care a fost desemnată drept entitate care percepe taxele rutiere în cadrul unui viitor domeniu SETRE;

| 5. | „Serviciul european de taxare rutieră electronică (SETRE)” înseamnă serviciul de taxare rutieră furnizat unui utilizator SETRE în temeiul unui contract în cadrul unuia sau mai multor domenii SETRE de către un furnizor SETRE; |
| --- | --- |

5.

„Serviciul european de taxare rutieră electronică (SETRE)” înseamnă serviciul de taxare rutieră furnizat unui utilizator SETRE în temeiul unui contract în cadrul unuia sau mai multor domenii SETRE de către un furnizor SETRE;

| 6. | „furnizor SETRE” înseamnă o entitate care, în temeiul unui contract distinct, acordă acces la SETRE unui utilizator SETRE, transferă taxele rutiere entității relevante care percepe taxele rutiere și este înregistrată de către statul membru în care este stabilit; |
| --- | --- |

6.

„furnizor SETRE” înseamnă o entitate care, în temeiul unui contract distinct, acordă acces la SETRE unui utilizator SETRE, transferă taxele rutiere entității relevante care percepe taxele rutiere și este înregistrată de către statul membru în care este stabilit;

| 7. | „utilizator SETRE” înseamnă o persoană fizică sau juridică care a încheiat un contract cu un furnizor SETRE pentru a avea acces la SETRE; |
| --- | --- |

7.

„utilizator SETRE” înseamnă o persoană fizică sau juridică care a încheiat un contract cu un furnizor SETRE pentru a avea acces la SETRE;

| 8. | „domeniu SETRE” înseamnă un drum, o rețea rutieră, o structură precum un pod ori un tunel sau un feribot, unde taxele rutiere se colectează prin intermediul unui sistem de taxare rutieră electronică; |
| --- | --- |

8.

„domeniu SETRE” înseamnă un drum, o rețea rutieră, o structură precum un pod ori un tunel sau un feribot, unde taxele rutiere se colectează prin intermediul unui sistem de taxare rutieră electronică;

| 9. | „sistem conform SETRE” înseamnă ansamblul de elemente ale unui sistem de taxare rutieră electronică ce sunt necesare în mod specific pentru integrarea furnizorilor SETRE în sistem și pentru exploatarea SETRE; |
| --- | --- |

9.

„sistem conform SETRE” înseamnă ansamblul de elemente ale unui sistem de taxare rutieră electronică ce sunt necesare în mod specific pentru integrarea furnizorilor SETRE în sistem și pentru exploatarea SETRE;

| 10. | „sistem de taxare rutieră electronică” înseamnă un sistem de colectare a taxelor rutiere în care obligația, pentru utilizator, de a plăti taxa rutieră este exclusiv declanșată și legată de detectarea automată a prezenței vehiculului într-un anumit loc, prin comunicare la distanță cu OBE din vehicul sau recunoașterea automată a numărului de înmatriculare; |
| --- | --- |

10.

„sistem de taxare rutieră electronică” înseamnă un sistem de colectare a taxelor rutiere în care obligația, pentru utilizator, de a plăti taxa rutieră este exclusiv declanșată și legată de detectarea automată a prezenței vehiculului într-un anumit loc, prin comunicare la distanță cu OBE din vehicul sau recunoașterea automată a numărului de înmatriculare;

| 11. | „echipament de bord (OBE)” înseamnă setul complet de componente hardware și software ce urmează să fie utilizate ca parte a serviciului de taxare rutieră, care este instalat sau transportat la bordul unui vehicul în scopul colectării, stocării, prelucrării și primirii/transmiterii la distanță a datelor, fie ca dispozitiv separat, fie încorporat în vehicul; |
| --- | --- |

11.

„echipament de bord (OBE)” înseamnă setul complet de componente hardware și software ce urmează să fie utilizate ca parte a serviciului de taxare rutieră, care este instalat sau transportat la bordul unui vehicul în scopul colectării, stocării, prelucrării și primirii/transmiterii la distanță a datelor, fie ca dispozitiv separat, fie încorporat în vehicul;

| 12. | „furnizor de servicii principal” înseamnă un furnizor de servicii de taxare rutieră cu obligații specifice, cum ar fi obligația de a semna contracte cu toți utilizatorii interesați, sau drepturi specifice, cum ar fi remunerația specifică sau un contract pe termen lung garantat, diferite de drepturile și obligațiile altor furnizori de servicii; |
| --- | --- |

12.

„furnizor de servicii principal” înseamnă un furnizor de servicii de taxare rutieră cu obligații specifice, cum ar fi obligația de a semna contracte cu toți utilizatorii interesați, sau drepturi specifice, cum ar fi remunerația specifică sau un contract pe termen lung garantat, diferite de drepturile și obligațiile altor furnizori de servicii;

| 13. | „element constitutiv de interoperabilitate” înseamnă orice componentă elementară, grup de componente, subansamblu sau ansamblu complet al echipamentului încorporat sau care este destinat a fi încorporat în SETRE, de care depinde, direct sau indirect, interoperabilitatea serviciului, inclusiv obiectele tangibile și intangibile, cum ar fi software; |
| --- | --- |

13.

„element constitutiv de interoperabilitate” înseamnă orice componentă elementară, grup de componente, subansamblu sau ansamblu complet al echipamentului încorporat sau care este destinat a fi încorporat în SETRE, de care depinde, direct sau indirect, interoperabilitatea serviciului, inclusiv obiectele tangibile și intangibile, cum ar fi software;

| 14. | „caracter adecvat pentru utilizare” înseamnă capacitatea unui element constitutiv de interoperabilitate de a realiza și menține o performanță specificată în timpul utilizării, integrat în mod reprezentativ în SETRE în conexiune cu un sistem al entității care percepe taxele rutiere; |
| --- | --- |

14.

„caracter adecvat pentru utilizare” înseamnă capacitatea unui element constitutiv de interoperabilitate de a realiza și menține o performanță specificată în timpul utilizării, integrat în mod reprezentativ în SETRE în conexiune cu un sistem al entității care percepe taxele rutiere;

| 15. | „informații privind taxa rutieră” înseamnă informațiile definite de entitatea responsabilă care percepe taxele rutiere, necesare pentru stabilirea taxei datorate pentru circulația unui vehicul pe un anumit domeniu de taxare și pentru încheierea tranzacției de taxare rutieră; |
| --- | --- |

15.

„informații privind taxa rutieră” înseamnă informațiile definite de entitatea responsabilă care percepe taxele rutiere, necesare pentru stabilirea taxei datorate pentru circulația unui vehicul pe un anumit domeniu de taxare și pentru încheierea tranzacției de taxare rutieră;

| 16. | „declarație privind taxa rutieră” înseamnă o declarație adresată unei entități care percepe taxele rutiere, care confirmă prezența unui vehicul într-un domeniu SETRE, într-un format agreat între furnizorul de servicii de taxare rutieră și entitatea care percepe taxele rutiere; |
| --- | --- |

16.

„declarație privind taxa rutieră” înseamnă o declarație adresată unei entități care percepe taxele rutiere, care confirmă prezența unui vehicul într-un domeniu SETRE, într-un format agreat între furnizorul de servicii de taxare rutieră și entitatea care percepe taxele rutiere;

| 17. | „parametri de clasificare a vehiculelor” înseamnă informațiile cu privire la vehicul, potrivit cărora se calculează taxele rutiere pe baza informațiilor privind taxa rutieră; |
| --- | --- |

17.

„parametri de clasificare a vehiculelor” înseamnă informațiile cu privire la vehicul, potrivit cărora se calculează taxele rutiere pe baza informațiilor privind taxa rutieră;

| 18. | „serviciu administrativ” înseamnă sistemul electronic central utilizat de către entitatea care percepe taxele rutiere, de către un grup de entități care percep taxele rutiere care au creat un centru de interoperabilitate, sau de către furnizorul SETRE pentru a colecta, a prelucra și a transmite informații în cadrul unui sistem de taxare rutieră electronică; |
| --- | --- |

18.

„serviciu administrativ” înseamnă sistemul electronic central utilizat de către entitatea care percepe taxele rutiere, de către un grup de entități care percep taxele rutiere care au creat un centru de interoperabilitate, sau de către furnizorul SETRE pentru a colecta, a prelucra și a transmite informații în cadrul unui sistem de taxare rutieră electronică;

| 19. | „sistem modificat în mod substanțial” înseamnă un sistem existent de taxare rutieră electronică ce a suferit sau suferă o schimbare care impune furnizorilor SETRE să facă modificări ale elementelor constitutive de interoperabilitate care sunt în funcțiune, precum reprogramarea sau adaptarea interfețelor serviciului lor administrativ, într-o asemenea măsură încât este necesară reacreditarea; |
| --- | --- |

19.

„sistem modificat în mod substanțial” înseamnă un sistem existent de taxare rutieră electronică ce a suferit sau suferă o schimbare care impune furnizorilor SETRE să facă modificări ale elementelor constitutive de interoperabilitate care sunt în funcțiune, precum reprogramarea sau adaptarea interfețelor serviciului lor administrativ, într-o asemenea măsură încât este necesară reacreditarea;

| 20. | „acreditare” înseamnă procesul definit și gestionat de entitatea care percepe taxele rutiere, prin care un furnizor SETRE trebuie să treacă înainte de a fi autorizat să furnizeze SETRE într-un domeniu SETRE; |
| --- | --- |

20.

„acreditare” înseamnă procesul definit și gestionat de entitatea care percepe taxele rutiere, prin care un furnizor SETRE trebuie să treacă înainte de a fi autorizat să furnizeze SETRE într-un domeniu SETRE;

| 21. | „taxă rutieră” înseamnă taxa care trebuie plătită de către utilizatorul căilor rutiere pentru a circula pe un anumit drum, pe o anumită rețea rutieră, pe o anumită structură cum ar fi un pod sau un tunel, sau cu feribotul; |
| --- | --- |

21.

„taxă rutieră” înseamnă taxa care trebuie plătită de către utilizatorul căilor rutiere pentru a circula pe un anumit drum, pe o anumită rețea rutieră, pe o anumită structură cum ar fi un pod sau un tunel, sau cu feribotul;

| 22. | „neplata unei taxe rutiere” înseamnă contravenția constând în neplata de către un utilizator al căilor rutiere a unei taxe rutiere într-un stat membru, definită de dispozițiile naționale relevante ale statului membru respectiv; |
| --- | --- |

22.

„neplata unei taxe rutiere” înseamnă contravenția constând în neplata de către un utilizator al căilor rutiere a unei taxe rutiere într-un stat membru, definită de dispozițiile naționale relevante ale statului membru respectiv;

| 23. | „stat membru de înmatriculare” înseamnă statul membru unde este înmatriculat vehiculul care face obiectul plății taxei rutiere; |
| --- | --- |

23.

„stat membru de înmatriculare” înseamnă statul membru unde este înmatriculat vehiculul care face obiectul plății taxei rutiere;

| 24. | „punct național de contact” înseamnă o autoritate competentă a unui stat membru desemnată pentru schimbul transfrontalier de date privind înmatricularea vehiculelor; |
| --- | --- |

24.

„punct național de contact” înseamnă o autoritate competentă a unui stat membru desemnată pentru schimbul transfrontalier de date privind înmatricularea vehiculelor;

| 25. | „căutare automată” înseamnă o procedură de acces online pentru consultarea bazei de date a unuia, a mai multor sau a tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

25.

„căutare automată” înseamnă o procedură de acces online pentru consultarea bazei de date a unuia, a mai multor sau a tuturor statelor membre;

| 26. | „vehicul” înseamnă un autovehicul sau un ansamblu de vehicule articulate care este destinat sau utilizat pentru transportul rutier de persoane sau de mărfuri; |
| --- | --- |

26.

„vehicul” înseamnă un autovehicul sau un ansamblu de vehicule articulate care este destinat sau utilizat pentru transportul rutier de persoane sau de mărfuri;

| 27. | „deținătorul vehiculului” înseamnă persoana pe numele căreia este înmatriculat vehiculul, astfel cum este definită în legislația statului membru de înmatriculare; |
| --- | --- |

27.

„deținătorul vehiculului” înseamnă persoana pe numele căreia este înmatriculat vehiculul, astfel cum este definită în legislația statului membru de înmatriculare;

| 28. | „vehicul greu” înseamnă un vehicul cu o masă maximă autorizată care depășește 3,5 tone; |
| --- | --- |

28.

„vehicul greu” înseamnă un vehicul cu o masă maximă autorizată care depășește 3,5 tone;

| 29. | „vehicul ușor” înseamnă un vehicul cu o masă maximă autorizată care nu depășește 3,5 tone. |
| --- | --- |

29.

„vehicul ușor” înseamnă un vehicul cu o masă maximă autorizată care nu depășește 3,5 tone.

Articolul 3

Soluții tehnologice

(1)   Toate sistemele de taxare rutieră electronică noi care necesită instalarea sau utilizarea de OBE utilizează, în scopul efectuării de tranzacții de taxare rutieră electronică, una sau mai multe dintre următoarele tehnologii:

| (a) | poziționarea prin satelit; |
| --- | --- |

(a)

poziționarea prin satelit;

| (b) | comunicațiile mobile; |
| --- | --- |

(b)

comunicațiile mobile;

| (c) | tehnologia cu microunde cu frecvența de 5,8 GHz. |
| --- | --- |

(c)

tehnologia cu microunde cu frecvența de 5,8 GHz.

Sistemele de taxare rutieră electronică existente care necesită instalarea sau utilizarea de OBE și utilizează alte tehnologii se conformează cerințelor prevăzute la primul paragraf din prezentul alineat dacă se întreprind acțiuni de îmbunătățire tehnologică substanțiale.

(2)   Comisia solicită organismelor de standardizare relevante, în conformitate cu procedura prevăzută de Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului (12), să adopte cu celeritate standardele aplicabile sistemelor de taxare rutieră electronică în ceea ce privește tehnologiile enumerate la alineatul (1) primul paragraf și tehnologia ANPR și să le actualizeze unde este necesar. Comisia solicită organismelor de standardizare să asigure compatibilitatea continuă a elementelor constitutive de interoperabilitate.

(3)   OBE care utilizează tehnologie de poziționare prin satelit și este introdus pe piață după 19 octombrie 2021 trebuie să fie compatibil cu serviciile de poziționare furnizate de sistemele Galileo și Serviciul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS).

(4)   Fără a aduce atingere alineatului (6), furnizorii SETRE pun la dispoziția utilizatorilor SETRE OBE care sunt adecvate pentru utilizare, interoperabile și capabile să comunice cu sistemele relevante de taxare rutieră electronică în funcțiune în statele membre și care utilizează tehnologiile enumerate la alineatul (1) primul paragraf.

(5)   OBE pot utiliza propriul hardware și software, pot utiliza elemente ale unui alt hardware și software prezente în vehicul, sau ambele. În scopul comunicării cu alte sisteme hardware prezente în vehicul, OBE pot utiliza alte tehnologii decât cele enumerate la alineatul (1) primul paragraf, cu condiția garantării securității, calității serviciului și confidențialității.

OBE pentru SETRE sunt autorizate să faciliteze alte servicii decât taxarea rutieră, cu condiția ca operarea acestor servicii să nu interfereze cu serviciile de taxare rutieră în niciun domeniu SETRE.

(6)   Fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a introduce sisteme de taxare rutieră electronică pentru vehiculele ușoare bazate pe poziționarea prin satelit sau pe comunicațiile mobile, furnizorii SETRE pot furniza până la 31 decembrie 2027 utilizatorilor de vehicule ușoare OBE care sunt adecvate pentru utilizare numai cu tehnologia cu microunde cu frecvența de 5,8 GHz, care urmează a fi utilizate în domenii SETRE care nu necesită tehnologii de poziționare prin satelit sau de comunicații mobile.

CAPITOLUL II

PRINCIPIILE GENERALE ALE SETRE

Articolul 4

Înregistrarea furnizorilor SETRE

Fiecare stat membru stabilește o procedură pentru înregistrarea furnizorilor SETRE. Acesta acordă înregistrarea entităților care sunt stabilite pe teritoriul său, care solicită înregistrarea și care pot demonstra că îndeplinesc următoarele cerințe:

| (a) | dețin o certificare EN ISO 9001 sau o certificare echivalentă; |
| --- | --- |

(a)

dețin o certificare EN ISO 9001 sau o certificare echivalentă;

| (b) | dispun de echipamentul tehnic și de declarația CE sau certificatul care atestă conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate cu specificațiile; |
| --- | --- |

(b)

dispun de echipamentul tehnic și de declarația CE sau certificatul care atestă conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate cu specificațiile;

| (c) | au competențele necesare pentru furnizarea serviciilor de taxare rutieră electronică sau în alte domenii relevante; |
| --- | --- |

(c)

au competențele necesare pentru furnizarea serviciilor de taxare rutieră electronică sau în alte domenii relevante;

| (d) | au o capacitate financiară corespunzătoare; |
| --- | --- |

(d)

au o capacitate financiară corespunzătoare;

| (e) | mențin un plan de gestionare globală a riscurilor, care este auditat cel puțin o dată la doi ani; și |
| --- | --- |

(e)

mențin un plan de gestionare globală a riscurilor, care este auditat cel puțin o dată la doi ani; și

| (f) | au o reputație bună. |
| --- | --- |

(f)

au o reputație bună.

Articolul 5

Drepturile și obligațiile furnizorilor SETRE

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii SETRE pe care i-au înregistrat încheie contracte SETRE care acoperă toate domeniile SETRE pe teritoriile a cel puțin patru state membre în termen de 36 de luni de la înregistrarea lor în conformitate cu articolul 4. Acestea iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii SETRE respectivi încheie contracte care acoperă toate domeniile SETRE într-un anumit stat membru în termen de 24 de luni de la încheierea primului contract în statul membru respectiv, cu excepția acelor domenii SETRE în care entitățile responsabile care percep taxele rutiere nu respectă articolul 6 alineatul (3).

(2)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii SETRE pe care i-au înregistrat mențin în permanență acoperirea tuturor domeniilor SETRE după ce au încheiat contracte aferente. Acestea iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în cazul în care un furnizor SETRE nu este în măsură să mențină acoperirea unui domeniu SETRE deoarece entitatea care percepe taxele rutiere nu respectă prezenta directivă, acesta restabilește acoperirea domeniului în cauză cât mai curând posibil.

(3)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii SETRE pe care i-au înregistrat publică informații privind acoperirea domeniilor SETRE pe care o oferă și orice modificare a acesteia, precum și, în termen de o lună de la înregistrare, planuri detaliate privind orice extindere a serviciului lor la alte domenii SETRE, cu actualizări anuale.

(4)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în cazul în care este necesar, furnizorii SETRE pe care i-au înregistrat sau care oferă SETRE pe teritoriul lor le furnizează utilizatorilor SETRE OBE care îndeplinesc cerințele stabilite în prezenta directivă, precum și în Directivele 2014/53/UE (13) și 2014/30/UE (14) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Acestea pot solicita furnizorilor SETRE în cauză dovezi care să ateste faptul că respectivele cerințe sunt îndeplinite.

(5)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii SETRE care oferă SETRE pe teritoriul lor păstrează liste cu OBE nevalidate legate de contractele lor SETRE cu utilizatorii SETRE. Acestea iau măsurile necesare pentru a se asigura că astfel de liste sunt menținute în strictă conformitate cu normele Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal, astfel cum este prevăzut, printre altele, în Regulamentul (UE) 2016/679 și în Directiva 2002/58/CE.

(6)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii SETRE pe care i-au înregistrat fac publică politica lor de contractare față de utilizatorii SETRE.

(7)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii SETRE care oferă SETRE pe teritoriul lor furnizează entităților care percep taxele rutiere informațiile de care au nevoie pentru a calcula și a aplica taxa rutieră pentru vehiculele utilizatorilor SETRE sau furnizează entităților care percep taxele rutiere toate informațiile necesare pentru a le permite să verifice calculul taxei rutiere aplicate vehiculelor utilizatorilor SETRE de către furnizorii SETRE.

(8)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii SETRE care oferă SETRE pe teritoriul lor cooperează cu entitățile care percep taxele rutiere în eforturile lor de identificare a persoanelor suspectate de contravenții. Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în cazul în care se suspectează neplata unei taxe rutiere, entitatea care percepe taxele rutiere poate obține de la furnizorul SETRE datele referitoare la vehiculul implicat în presupusa neplată a unei taxe rutiere și la proprietarul sau deținătorul respectivului vehicul care este un client al furnizorului SETRE. Astfel de date sunt puse la dispoziție imediat de către furnizorul SETRE.

Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că entitatea care percepe taxele rutiere nu divulgă astfel de date niciunui alt furnizor de servicii de taxare rutieră. Acestea iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în cazul în care entitatea care percepe taxele rutiere este integrată cu un furnizor de servicii de taxare rutieră într-o singură entitate, datele sunt folosite exclusiv în scopul identificării persoanelor suspectate de contravenții sau în conformitate cu articolul 27 alineatul (3).

(9)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că o entitate care percepe taxele rutiere responsabilă de un domeniu SETRE pe teritoriul lor poate obține de la un furnizor SETRE date referitoare la toate vehiculele aflate în proprietatea clienților furnizorului SETRE sau deținute de aceștia, care, într-o anumită perioadă de timp, au fost conduse pe domeniul SETRE pentru care este responsabilă entitatea care percepe taxele rutiere, precum și date referitoare la proprietarii sau deținătorii vehiculelor respective, cu condiția ca entitatea care percepe taxele rutiere să aibă nevoie de aceste date pentru a-și respecta obligațiile față de autoritățile fiscale. Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorul SETRE oferă datele solicitate în termen de cel mult două zile de la primirea cererii. Acestea iau măsurile necesare pentru a se asigura că entitatea care percepe taxele rutiere nu divulgă astfel de date niciunui alt furnizor de servicii de taxare rutieră. Acestea iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în cazul în care entitatea care percepe taxele rutiere este integrată cu un furnizor de servicii de taxare rutieră într-o singură entitate, datele sunt folosite exclusiv în scopul respectării de către entitatea care percepe taxele rutiere a obligațiilor față de autoritățile fiscale.

(10)   Datele furnizate de furnizorii SETRE entităților care percep taxele rutiere sunt prelucrate în conformitate cu normele Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2016/679, precum și în actele cu putere de lege și actele administrative din dreptul intern de transpunere a Directivelor 2002/58/CE și (UE) 2016/680.

(11)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare, până la 19 octombrie 2019, pentru a defini mai precis obligațiile furnizorilor SETRE în ceea ce privește:

| (a) | monitorizarea performanțelor nivelului lor de servicii, precum și cooperarea cu entitățile care percep taxele rutiere în cadrul auditurilor de verificare; |
| --- | --- |

(a)

monitorizarea performanțelor nivelului lor de servicii, precum și cooperarea cu entitățile care percep taxele rutiere în cadrul auditurilor de verificare;

| (b) | cooperarea cu entitățile care percep taxele rutiere la efectuarea testelor vizând sistemele entităților care percep taxele rutiere; |
| --- | --- |

(b)

cooperarea cu entitățile care percep taxele rutiere la efectuarea testelor vizând sistemele entităților care percep taxele rutiere;

| (c) | serviciile și asistența tehnică adresate utilizatorilor SETRE și personalizarea OBE; |
| --- | --- |

(c)

serviciile și asistența tehnică adresate utilizatorilor SETRE și personalizarea OBE;

| (d) | facturarea utilizatorilor SETRE; |
| --- | --- |

(d)

facturarea utilizatorilor SETRE;

| (e) | informațiile pe care furnizorii SETRE trebuie să le furnizeze entităților care percep taxele rutiere și care sunt menționate la alineatul (7); și |
| --- | --- |

(e)

informațiile pe care furnizorii SETRE trebuie să le furnizeze entităților care percep taxele rutiere și care sunt menționate la alineatul (7); și

| (f) | informarea utilizatorului SETRE cu privire la o situație detectată de nedeclarare a unei taxe rutiere. |
| --- | --- |

(f)

informarea utilizatorului SETRE cu privire la o situație detectată de nedeclarare a unei taxe rutiere.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (2).

Articolul 6

Drepturile și obligațiile entităților care percep taxele rutiere

(1)   În cazul în care un domeniu SETRE nu corespunde condițiilor tehnice și procedurale de interoperabilitate SETRE prevăzute în prezenta directivă, statul membru pe al cărui teritoriu se află domeniul SETRE ia măsurile necesare pentru a se asigura că entitatea responsabilă care percepe taxele rutiere evaluează problema împreună cu părțile interesate vizate și, dacă acest lucru este inclus în sfera sa de responsabilitate, ia măsuri de remediere pentru a garanta interoperabilitatea cu SETRE a sistemului de taxare rutieră. În cazul în care este necesar, statul membru actualizează registrul menționat la articolul 21 alineatul (1) cu privire la informațiile menționate la litera (a) din respectivul alineat.

(2)   Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că orice entitate care percepe taxele rutiere responsabilă de un domeniu SETRE pe teritoriul statului membru respectiv întocmește și menține o declarație privind domeniul SETRE care enunță condițiile generale aplicabile furnizorilor SETRE privind accesarea domeniilor lor SETRE, în conformitate cu actele de punere în aplicare menționate la alineatul (9).

În cazul în care un nou sistem de taxare rutieră electronică este creat pe teritoriul unui stat membru, statul membru respectiv ia măsurile necesare pentru a se asigura că entitatea desemnată pentru a percepe taxele rutiere responsabilă de sistem publică declarația privind domeniul SETRE cu suficient timp înainte pentru a permite acreditarea furnizorilor SETRE interesați cel târziu cu o lună înainte de lansarea operațională a noului sistem, ținând seama de durata procesului de evaluare a conformității cu specificațiile și a caracterului adecvat pentru utilizare al elementelor constitutive de interoperabilitate menționate la articolul 15 alineatul (1).

În cazul în care un sistem de taxare rutieră electronică de pe teritoriul unui stat membru este modificat în mod substanțial, respectivul stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că entitatea care percepe taxele rutiere responsabilă de sistem publică declarația actualizată privind domeniul SETRE cu suficient timp înainte pentru a permite furnizorilor SETRE deja acreditați să își adapteze elementele constitutive de interoperabilitate la noile cerințe și să obțină reacreditarea cel târziu cu o lună înainte de lansarea operațională a sistemului modificat, ținând seama de durata procesului de evaluare a conformității cu specificațiile și a caracterului adecvat pentru utilizare al elementelor constitutive de interoperabilitate menționate la articolul 15 alineatul (1).

(3)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că entitățile care percep taxele rutiere responsabile de domeniile SETRE de pe teritoriul lor acceptă în mod nediscriminatoriu orice furnizor SETRE care solicită autorizația de a furniza SETRE pe domeniile SETRE menționate.

Acceptarea unui furnizor SETRE într-un domeniu SETRE este condiționată de respectarea de către acesta a obligațiilor și a condițiilor generale stabilite în declarația privind domeniul SETRE.

Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că entitățile care percep taxele rutiere nu impun furnizorilor SETRE să utilizeze niciun fel de soluții sau procese tehnice specifice care împiedică interoperabilitatea dintre elementele constitutive de interoperabilitate ale unui furnizor SETRE și sistemele de taxare rutieră electronică din alte domenii SETRE.

În cazul în care o entitate care percepe taxele rutiere și un furnizor SETRE nu ajung la un acord, chestiunea poate fi deferită organismului de conciliere responsabil pentru domeniul de taxare rutieră în cauză.

(4)   Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că contractele încheiate între entitatea care percepe taxele rutiere și furnizorul SETRE, în ceea ce privește furnizarea SETRE pe teritoriul statului membru în cauză, prevăd posibilitatea ca factura pentru taxa rutieră să fie eliberată direct utilizatorului SETRE de către furnizorul SETRE.

Entitatea care percepe taxele rutiere poate solicita furnizorului SETRE să emită factura utilizatorului în numele entității care percepe taxele rutiere, iar furnizorul SETRE se conformează cererii respective.

(5)   Taxa rutieră percepută utilizatorilor SETRE de entitățile care percep taxele rutiere nu depășește taxa rutieră națională sau locală corespunzătoare. Acest lucru nu aduce atingere dreptului statelor membre de a introduce rabaturi sau reduceri pentru a promova utilizarea plăților electronice ale taxelor rutiere. Toate rabaturile sau reducerile taxelor rutiere, acordate utilizatorilor de OBE de un stat membru sau de o entitate care percepe taxele rutiere, sunt transparente, anunțate public și disponibile în aceleași condiții și pentru clienții furnizorilor SETRE.

(6)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că entitățile care percep taxele rutiere acceptă în cadrul domeniilor lor SETRE orice OBE funcțional de la furnizorii SETRE cu care au relații contractuale care a fost certificat în conformitate cu procedura definită în actele de punere în aplicare menționate la articolul 15 alineatul (7) și care nu apare pe o listă a OBE nevalidate, menționată la articolul 5 alineatul (5).

(7)   În cazul unei disfuncționalități a SETRE, imputabile entității care percepe taxele rutiere, aceasta asigură o modalitate de funcționare a serviciului în condiții de avarie, permițând vehiculelor dotate cu echipamentele menționate la alineatul (6) să circule în condiții de siguranță, cu o întârziere minimă și fără a fi suspectate de neplata unei taxe rutiere.

(8)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că entitățile care percep taxele rutiere colaborează în mod nediscriminatoriu cu furnizorii sau producătorii SETRE sau cu organismele notificate în vederea evaluării caracterului adecvat pentru utilizare al elementelor constitutive de interoperabilitate în cadrul domeniilor lor SETRE.

(9)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare, până la 19 octombrie 2019, pentru a stabili conținutul minim al declarației privind domeniul SETRE, inclusiv:

| (a) | cerințele pentru furnizorii SETRE; |
| --- | --- |

(a)

cerințele pentru furnizorii SETRE;

| (b) | condițiile procedurale, inclusiv condițiile comerciale; |
| --- | --- |

(b)

condițiile procedurale, inclusiv condițiile comerciale;

| (c) | procedura de acreditare a furnizorilor SETRE; și |
| --- | --- |

(c)

procedura de acreditare a furnizorilor SETRE; și

| (d) | informațiile privind taxa rutieră. |
| --- | --- |

(d)

informațiile privind taxa rutieră.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (2).

Articolul 7

Remunerația

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii SETRE au dreptul la remunerație din partea entității care percepe taxele rutiere.

(2)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că metodologia pentru definirea remunerațiilor furnizorilor SETRE este transparentă, nediscriminatorie și identică pentru toți furnizorii SETRE acreditați în cadrul unui anumit domeniu SETRE. Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că metodologia este publicată în cadrul condițiilor comerciale în declarația privind domeniul SETRE.

(3)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în domeniile SETRE cu un furnizor de servicii principal, metodologia de calcul al remunerațiilor furnizorilor SETRE urmează aceeași structură ca în cazul remunerației unor servicii comparabile furnizate de furnizorul de servicii principal. Cuantumul remunerației furnizorilor SETRE poate diferi de remunerația furnizorului de servicii principal, dacă acest lucru este justificat de:

| (a) | costul aferent cerințelor și obligațiilor specifice ale furnizorului de servicii principal, și nu ale furnizorilor SETRE; și |
| --- | --- |

(a)

costul aferent cerințelor și obligațiilor specifice ale furnizorului de servicii principal, și nu ale furnizorilor SETRE; și

| (b) | necesitatea de a deduce din remunerația furnizorilor SETRE taxele fixe impuse de entitatea care percepe taxele rutiere, bazate pe costurile, care îi revin entității care percepe taxele rutiere, aferente furnizării, operării și întreținerii unui sistem conform SETRE în domeniul de taxare al acesteia, inclusiv pe costurile legate de acreditare, în cazul în care aceste costuri nu sunt incluse în taxa rutieră. |
| --- | --- |

(b)

necesitatea de a deduce din remunerația furnizorilor SETRE taxele fixe impuse de entitatea care percepe taxele rutiere, bazate pe costurile, care îi revin entității care percepe taxele rutiere, aferente furnizării, operării și întreținerii unui sistem conform SETRE în domeniul de taxare al acesteia, inclusiv pe costurile legate de acreditare, în cazul în care aceste costuri nu sunt incluse în taxa rutieră.

Articolul 8

Taxele rutiere

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în cazul în care, pentru stabilirea tarifului taxei rutiere aplicabil unui anumit vehicul, există neconcordanțe între clasificarea vehiculului utilizată de furnizorul SETRE și cea utilizată de entitatea care percepe taxele rutiere, prevalează clasificarea acesteia din urmă, cu excepția existenței unei erori care poate fi demonstrată.

(2)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că entitatea care percepe taxele rutiere are dreptul să pretindă din partea unui furnizor SETRE plata pentru orice declarație privind taxa rutieră susținută de probe și pentru orice nedeclarare a unei taxe rutiere susținută de probe, cu privire la orice cont de utilizator SETRE administrat de furnizorul SETRE respectiv.

(3)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în cazul în care un furnizor SETRE a transmis entității care percepe taxele rutiere o listă a OBE nevalidate, menționată la articolul 5 alineatul (5), furnizorul SETRE nu răspunde pentru plata niciunei taxe suplimentare apărute în urma utilizării acestor OBE nevalidate. Numărul elementelor din lista OBE nevalidate, formatul listei și frecvența de actualizare a acesteia sunt stabilite de comun acord între entitățile care percep taxele rutiere și furnizorii SETRE.

(4)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în sistemele de taxare rutieră bazate pe tehnologia cu microunde, entitățile care percep taxele rutiere comunică furnizorilor SETRE declarații privind taxa rutieră susținute de probe în legătură cu taxele rutiere stabilite în sarcina respectivilor utilizatori SETRE ai acestora.

(5)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 30, până la 19 octombrie 2019, pentru a stabili detaliile pentru clasificarea vehiculelor în scopul instituirii sistemelor de tarifare aplicabile, inclusiv eventualele proceduri necesare pentru instituirea unor astfel de sisteme. Setul de parametri de clasificare a vehiculelor care urmează să fie acceptați de SETRE nu impune limite în ceea ce privește alegerea schemelor de tarifare de către autoritățile care impun taxa rutieră. Comisia asigură o flexibilitate suficientă pentru a permite setului de parametri de clasificare care urmează să fie acceptați de SETRE să evolueze în funcție de necesitățile viitoare previzibile. Actele respective nu aduc atingere stabilirii, în conformitate cu Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15), a parametrilor pe baza cărora vor varia taxele rutiere.

Articolul 9

Contabilitatea

Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că persoanele juridice care furnizează servicii de taxare rutieră țin registre contabile care să permită efectuarea unei distincții clare între costurile și veniturile legate de furnizarea de servicii de taxare rutieră și costurile și veniturile aferente altor activități. Informațiile privind costurile și veniturile legate de furnizarea de servicii de taxare rutieră se transmit, la cerere, organismului de conciliere sau organismului judiciar competent. Statele membre iau, de asemenea, măsurile necesare pentru a se asigura că subvențiile încrucișate între activitățile efectuate în calitate de furnizor de servicii de taxare rutieră și alte activități nu sunt permise.

Articolul 10

Drepturile și obligațiile utilizatorilor SETRE

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a permite utilizatorilor SETRE să se aboneze la SETRE prin intermediul oricărui furnizor SETRE, indiferent de cetățenia acestora, de statul membru de reședință sau de statul membru în care este înmatriculat vehiculul. La semnarea unui contract, utilizatorii SETRE sunt informați în mod corespunzător cu privire la metodele de plată acceptate și, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679, cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal și la drepturile care decurg din legislația aplicabilă privind protecția datelor cu caracter personal.

(2)   Plata taxei rutiere de către utilizatorul SETRE către furnizorul SETRE se consideră a reprezenta achitarea obligațiilor de plată ale utilizatorului SETRE față de entitatea competentă pentru perceperea taxelor rutiere.

În cazul în care pe un vehicul sunt instalate sau sunt prezente două sau mai multe OBE, ține de responsabilitatea utilizatorului SETRE să utilizeze sau să activeze OBE corespunzător pentru un anumit domeniu al SETRE.

(3)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 30, până la 19 octombrie 2019, pentru a defini mai precis obligațiile utilizatorilor SETRE în ceea ce privește:

| (a) | furnizarea de date către furnizorul SETRE; și |
| --- | --- |

(a)

furnizarea de date către furnizorul SETRE; și

| (b) | utilizarea și manipularea OBE. |
| --- | --- |

(b)

utilizarea și manipularea OBE.

CAPITOLUL III

ORGANISMUL DE CONCILIERE

Articolul 11

Instituire și funcții

(1)   Fiecare stat membru cu cel puțin un domeniu SETRE desemnează sau instituie un organism de conciliere în scopul facilitării medierii între entitățile care percep taxele rutiere având un domeniu SETRE pe teritoriul său și furnizorii SETRE care au contracte sau se află în negocieri contractuale cu aceste entități.

(2)   Organismul de conciliere este împuternicit, în special, să verifice dacă condițiile contractuale impuse furnizorilor SETRE de către o entitate care percepe taxele rutiere sunt nediscriminatorii. Organismul de conciliere este împuternicit să verifice dacă furnizorii SETRE sunt remunerați în conformitate cu principiile prevăzute la articolul 7.

(3)   Statele membre menționate la alineatul (1) iau măsurile necesare pentru a se asigura că organismul lor de conciliere este independent în ceea ce privește organizarea și structura sa juridică în raport cu interesele comerciale ale entităților care percep taxele rutiere și ale furnizorilor de servicii de taxare rutieră.

Articolul 12

Procedura de mediere

(1)   Fiecare stat membru cu cel puțin un domeniu SETRE prevede o procedură de mediere pentru a permite unei entități care percepe taxele rutiere sau unui furnizor SETRE să solicite organismului de conciliere competent să intervină în orice litigiu referitor la relațiile sau negocierile lor contractuale.

(2)   Procedura de mediere menționată la alineatul (1) trebuie să impună ca organismul de conciliere să declare, în termen de o lună de la primirea unei solicitări de intervenție, dacă toate documentele necesare medierii se află în posesia sa.

(3)   Procedura de mediere menționată la alineatul (1) trebuie să impună ca organismul de conciliere să se pronunțe cu privire la un litigiu în termen de cel mult șase luni de la solicitarea intervenției.

(4)   Pentru a-l sprijini în îndeplinirea sarcinilor, statele membre conferă organismului de conciliere competența să solicite informații relevante de la entitățile care percep taxele rutiere, de la furnizorii SETRE și de la orice terți implicați în furnizarea SETRE în statul membru în cauză.

(5)   Statele membre cu cel puțin un domeniu SETRE și Comisia iau măsurile necesare pentru a asigura schimbul de informații între organismele de conciliere referitoare la activitatea lor, la principiile lor directoare și la practicile pe care le utilizează.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII TEHNICE

Articolul 13

Serviciu unic permanent

Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că SETRE este furnizat utilizatorilor SETRE ca serviciu unic permanent.

Aceasta înseamnă că:

| (a) | după ce parametrii de clasificare a vehiculului, inclusiv cei variabili, au fost stocați, declarați, sau ambele, nu mai este necesară nicio intervenție umană în interiorul vehiculului pe perioada unei deplasări, exceptând cazul în care intervine o modificare a caracteristicilor vehiculului; și |
| --- | --- |

(a)

după ce parametrii de clasificare a vehiculului, inclusiv cei variabili, au fost stocați, declarați, sau ambele, nu mai este necesară nicio intervenție umană în interiorul vehiculului pe perioada unei deplasări, exceptând cazul în care intervine o modificare a caracteristicilor vehiculului; și

| (b) | interacțiunea umană cu o anumită piesă a OBE rămâne aceeași, indiferent de domeniul SETRE. |
| --- | --- |

(b)

interacțiunea umană cu o anumită piesă a OBE rămâne aceeași, indiferent de domeniul SETRE.

Articolul 14

Elemente suplimentare privind SETRE

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că interacțiunea dintre utilizatorii SETRE și entitățile care percep taxele rutiere în cadrul SETRE este limitată, după caz, la procesul de facturare în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) și la procesul de asigurare a aplicării normelor. Interacțiunile dintre utilizatorii SETRE și furnizorii SETRE, sau OBE ale acestora, pot fi specifice pentru fiecare furnizor SETRE, fără a compromite interoperabilitatea SETRE.

(2)   Statele membre pot obliga furnizorii de servicii de taxare rutieră, inclusiv furnizorii SETRE, să prezinte, la cererea autorităților statelor membre, date privind traficul referitoare la clienții lor, cu condiția să fie respectate normele aplicabile în materie de protecție a datelor. Aceste date pot fi folosite de statele membre numai pentru politicile legate de trafic și pentru îmbunătățirea gestionării traficului și nu pot fi folosite pentru identificarea clienților.

(3)   Comisia adoptă, până la 19 octombrie 2019, acte de punere în aplicare care stabilesc specificațiile interfețelor electronice dintre elementele constitutive de interoperabilitate ale entităților care percep taxele rutiere, ale furnizorilor SETRE și ale utilizatorilor SETRE, inclusiv, acolo unde este cazul, cu privire la conținutul mesajelor transmise între cei implicați prin intermediul acestor interfețe. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (2).

Articolul 15

Elementele constitutive de interoperabilitate

(1)   În cazul în care pe teritoriul unui stat membru este creat un nou sistem de taxare rutieră electronică, statul membru respectiv ia măsurile necesare pentru a se asigura că entitatea desemnată pentru a percepe taxele rutiere responsabilă de sistem stabilește și publică în declarația privind domeniul SETRE planificarea detaliată a procesului de evaluare a conformității cu specificațiile și a caracterului adecvat pentru utilizare al elementelor constitutive de interoperabilitate, care permite acreditarea furnizorilor SETRE interesați cel târziu cu o lună înainte de lansarea operațională a noului sistem.

În cazul în care un sistem de taxare rutieră electronică de pe teritoriul unui stat membru este modificat în mod substanțial, respectivul stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că entitatea care percepe taxele rutiere responsabilă de sistem stabilește și publică în declarația privind domeniul SETRE, în plus față de elementele menționate la primul paragraf, planificarea detaliată a reevaluării conformității cu specificațiile și a caracterului adecvat pentru utilizare al elementelor constitutive de interoperabilitate ale furnizorilor SETRE deja acreditați în sistem înainte de modificarea substanțială a sistemului. Planificarea permite reacreditarea furnizorilor SETRE în cauză cel târziu cu o lună înainte de lansarea operațională a sistemului modificat.

Entitatea care percepe taxele rutiere este obligată să respecte partea sa din această planificare.

(2)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că fiecare entitate care percepe taxele rutiere responsabilă de un domeniu SETRE pe teritoriul lor creează un mediu de testare în care furnizorul SETRE sau reprezentanții săi autorizați pot să verifice dacă OBE al furnizorului respectiv este adecvat pentru utilizarea în domeniul SETRE al entității care percepe taxele rutiere și să obțină o certificare privind finalizarea cu succes a testelor respective. Statele membre iau măsurile necesare pentru a permite entităților care percep taxele rutiere să instituie un mediu de testare unic pentru mai multe domenii SETRE și pentru a permite unui singur reprezentant autorizat să verifice caracterul adecvat pentru utilizare al unui singur tip de OBE în numele mai multor furnizori SETRE.

Statele membre iau măsurile necesare pentru a permite entităților care percep taxele rutiere să oblige furnizorii SETRE sau reprezentanții autorizați ai acestora să suporte costul testelor respective.

(3)   Statele membre nu interzic, restricționează sau împiedică introducerea pe piață a elementelor constitutive de interoperabilitate pentru utilizarea în cadrul SETRE dacă acestea poartă marcajul CE sau sunt însoțite de o declarație de conformitate cu specificațiile sau o declarație privind caracterul adecvat pentru utilizare, sau ambele. Mai precis, statele membre nu solicită verificări care au fost deja efectuate ca parte a procedurii de verificare a conformității cu specificațiile sau a caracterului adecvat pentru utilizare, sau ambele.

(4)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 30, până la 19 octombrie 2019, pentru a stabili cerințele față de elementele constitutive de interoperabilitate în ceea ce privește siguranța și sănătatea, fiabilitatea și disponibilitatea, protecția mediului, compatibilitatea tehnică, securitatea și protecția vieții private, precum și funcționarea și gestiunea.

(5)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 30, până la 19 octombrie 2019, pentru a stabili cerințele generale față de infrastructură în ceea ce privește:

| (a) | exactitatea datelor din declarația privind taxa rutieră, pentru a se garanta egalitatea de tratament a utilizatorilor SETRE în materie de taxe rutiere și alte taxe; |
| --- | --- |

(a)

exactitatea datelor din declarația privind taxa rutieră, pentru a se garanta egalitatea de tratament a utilizatorilor SETRE în materie de taxe rutiere și alte taxe;

| (b) | identificarea, prin intermediul OBE, a furnizorului SETRE responsabil; |
| --- | --- |

(b)

identificarea, prin intermediul OBE, a furnizorului SETRE responsabil;

| (c) | utilizarea de standarde deschise pentru elementele constitutive de interoperabilitate ale echipamentului SETRE; |
| --- | --- |

(c)

utilizarea de standarde deschise pentru elementele constitutive de interoperabilitate ale echipamentului SETRE;

| (d) | integrarea OBE în vehicul; și |
| --- | --- |

(d)

integrarea OBE în vehicul; și

| (e) | informarea conducătorului auto cu privire la obligația de a plăti taxa rutieră. |
| --- | --- |

(e)

informarea conducătorului auto cu privire la obligația de a plăti taxa rutieră.

(6)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare, până la 19 octombrie 2019, pentru a stabili următoarele cerințe specifice față de infrastructură:

| (a) | cerințe privind protocoalele comune de comunicare între echipamentele entităților care percep taxele rutiere și echipamentele furnizorilor SETRE; |
| --- | --- |

(a)

cerințe privind protocoalele comune de comunicare între echipamentele entităților care percep taxele rutiere și echipamentele furnizorilor SETRE;

| (b) | cerințe privind mecanismele cu ajutorul cărora entitățile care percep taxele rutiere să determine dacă un vehicul care circulă pe domeniul lor SETRE este dotat cu un OBE valabil și funcțional; |
| --- | --- |

(b)

cerințe privind mecanismele cu ajutorul cărora entitățile care percep taxele rutiere să determine dacă un vehicul care circulă pe domeniul lor SETRE este dotat cu un OBE valabil și funcțional;

| (c) | cerințe privind interfața om-echipament în OBE; |
| --- | --- |

(c)

cerințe privind interfața om-echipament în OBE;

| (d) | cerințe ce se aplică în mod specific elementelor constitutive de interoperabilitate în sistemele de taxare rutieră ce folosesc tehnologii bazate pe microunde; și |
| --- | --- |

(d)

cerințe ce se aplică în mod specific elementelor constitutive de interoperabilitate în sistemele de taxare rutieră ce folosesc tehnologii bazate pe microunde; și

| (e) | cerințe ce se aplică în mod specific sistemelor de taxare rutieră bazate pe sistemul global de navigație prin satelit (GNSS). |
| --- | --- |

(e)

cerințe ce se aplică în mod specific sistemelor de taxare rutieră bazate pe sistemul global de navigație prin satelit (GNSS).

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (2).

(7)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare, până la 19 octombrie 2019, pentru a stabili procedura care urmează să fie aplicată de statele membre pentru evaluarea conformității cu specificațiile și a caracterului adecvat pentru utilizare al elementelor constitutive de interoperabilitate, inclusiv a formatului și conținutului declarației CE. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31 alineatul (2).

CAPITOLUL V

CLAUZE DE SALVGARDARE

Articolul 16

Procedura de salvgardare

(1)   În cazul în care un stat membru are motive să considere că este probabil ca elementele constitutive de interoperabilitate marcate CE și introduse pe piață, când sunt utilizate conform destinației lor, să nu îndeplinească cerințele aplicabile, acesta trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a limita domeniul de aplicare al acestor elemente, pentru a interzice utilizarea acestora sau pentru a le retrage de pe piață. Statul membru informează de îndată Comisia cu privire la măsurile luate și prezintă argumentele care au stat la baza deciziei adoptate, precizând, în special, dacă neconformitatea este determinată de:

| (a) | aplicarea incorectă a specificațiilor tehnice; sau |
| --- | --- |

(a)

aplicarea incorectă a specificațiilor tehnice; sau

| (b) | inadecvarea specificațiilor tehnice. |
| --- | --- |

(b)

inadecvarea specificațiilor tehnice.

(2)   Comisia consultă cât mai curând posibil statul membru în cauză, producătorul, furnizorul SETRE sau reprezentanții lor autorizați stabiliți în Uniune. Atunci când, în urma consultării, Comisia constată că măsura este justificată, aceasta informează de îndată statul membru în cauză, precum și celelalte state membre. Cu toate acestea, atunci când, în urma consultării, Comisia constată că măsura nu este justificată, aceasta informează de îndată statul membru în cauză, precum și producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Uniune și celelalte state membre.

(3)   În cazul în care elementele constitutive de interoperabilitate care poartă marcajul CE nu îndeplinesc cerințele de interoperabilitate, statul membru competent obligă producătorul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Uniune să readucă elementul constitutiv de interoperabilitate la starea de conformitate cu specificațiile sau la starea de existență a unui caracter adecvat pentru utilizare, sau ambele, în condițiile stabilite de statul membru respectiv, și informează în acest sens Comisia, precum și celelalte state membre.

Articolul 17

Transparența evaluărilor

Orice decizie adoptată de un stat membru sau de o entitate care percepe taxele rutiere cu privire la evaluarea conformității cu specificațiile sau a caracterului adecvat pentru utilizare al elementelor constitutive de interoperabilitate și orice decizie adoptată în conformitate cu articolul 16 specifică în amănunt motivele care au stat la baza adoptării acesteia. Decizia respectivă este notificată cât mai curând posibil producătorului în cauză, furnizorului SETRE sau reprezentanților autorizați ai acestora, incluzând o mențiune privind căile de atac disponibile în temeiul legislației în vigoare în statul membru respectiv, precum și termenele în care respectivele căi de atac pot fi exercitate.

CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII ADMINISTRATIVE

Articolul 18

Biroul unic de contact

Fiecare stat membru cu cel puțin două domenii SETRE pe teritoriul său desemnează un birou unic de contact pentru furnizorii SETRE. Statul membru publică datele de contact ale acestui birou și le pune la dispoziția furnizorilor SETRE interesați, la cerere. Statul membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că, la cererea furnizorului SETRE, biroul de contact facilitează și coordonează stabilirea de contacte administrative timpurii între furnizorul SETRE și entitățile care percep taxele rutiere și care sunt responsabile de domeniile SETRE de pe teritoriul statului membru. Biroul de contact poate fi o persoană fizică sau un organism public sau privat.

Articolul 19

Organismele notificate

(1)   Statele membre transmit o înștiințare Comisiei și celorlalte state membre cu privire la organismele autorizate să aplice sau să supravegheze procedura de evaluare a conformității cu specificațiile sau a caracterului adecvat pentru utilizare menționată în actele de punere în aplicare menționate la articolul 15 alineatul (7), indicând domeniul de competență al fiecărui organism și numerele de identificare obținute în prealabil de la Comisie. Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene lista organismelor, numerele de identificare și domeniile de competență ale acestora și ține această listă actualizată.

(2)   Statele membre aplică criteriile prevăzute în actele delegate menționate la alineatul (5) din prezentul articol pentru evaluarea organismelor care urmează a fi notificate. Se consideră că organismele care îndeplinesc criteriile de evaluare prevăzute în standardele europene aplicabile îndeplinesc criteriile menționate.

(3)   Un stat membru retrage aprobarea acordată unui organism care nu mai îndeplinește criteriile prevăzute în actele delegate menționate la alineatul (5) din prezentul articol. Statul membru informează imediat Comisia și celelalte state membre cu privire la aceasta.

(4)   În cazul în care un stat membru sau Comisia consideră că un organism notificat de un alt stat membru nu îndeplinește criteriile prevăzute în actele delegate menționate la alineatul (5) din prezentul articol, acest lucru este adus la cunoștința Comitetului pentru taxarea rutieră electronică menționat la articolul 31 alineatul (1), care emite un aviz în termen de trei luni. Pe baza avizului comitetului menționat, Comisia informează statul membru care a efectuat notificarea privind organismul în cauză cu privire la modificările necesare pentru ca organismul notificat să își păstreze statutul care i-a fost conferit.

(5)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 30, până la 19 octombrie 2019, pentru a stabili criteriile de eligibilitate minime pentru organismele notificate.

Articolul 20

Grupul de coordonare

Se instituie un grup de coordonare al organismelor notificate în temeiul articolului 19 alineatul (1) (denumit în continuare „grupul de coordonare”), ca grup de lucru al Comitetului pentru taxarea rutieră electronică menționat la articolul 31 alineatul (1), în conformitate cu regulamentul de procedură al comitetului respectiv.

Articolul 21

Registre

(1)   În scopul punerii în aplicare a prezentei directive, fiecare stat membru ține un registru electronic național referitor la următoarele:

| (a) | domeniile SETRE aflate pe teritoriul lor, inclusiv informații cu privire la:






  (i) | entitățile corespunzătoare care percep taxele rutiere; |
| --- | --- | --- |

(a)

domeniile SETRE aflate pe teritoriul lor, inclusiv informații cu privire la:

(i)

entitățile corespunzătoare care percep taxele rutiere;

| (ii) | tehnologiile de taxare rutieră utilizate; |
| --- | --- |

(ii)

tehnologiile de taxare rutieră utilizate;

| (iii) | informațiile privind taxa rutieră; |
| --- | --- |

(iii)

informațiile privind taxa rutieră;

| (iv) | declarația privind domeniul SETRE; și |
| --- | --- |

(iv)

declarația privind domeniul SETRE; și

| (v) | furnizorii SETRE care dețin contracte SETRE cu entitățile care percep taxele rutiere și care își desfășoară activitatea pe teritoriul statului membru respectiv; |
| --- | --- |

(v)

furnizorii SETRE care dețin contracte SETRE cu entitățile care percep taxele rutiere și care își desfășoară activitatea pe teritoriul statului membru respectiv;

| (b) | furnizorii SETRE cărora le-a acordat înregistrarea în conformitate cu articolul 4; și |
| --- | --- |

(b)

furnizorii SETRE cărora le-a acordat înregistrarea în conformitate cu articolul 4; și

| (c) | detaliile unui birou unic de contact pentru SETRE, menționat la articolul 18, inclusiv o adresă de e-mail și un număr de telefon. |
| --- | --- |

(c)

detaliile unui birou unic de contact pentru SETRE, menționat la articolul 18, inclusiv o adresă de e-mail și un număr de telefon.

În lipsa unor dispoziții contrare, statele membre verifică cel puțin o dată pe an dacă sunt îndeplinite în continuare cerințele prevăzute la articolul 4 literele (a), (d), (e) și (f) și actualizează registrul în consecință. Registrul conține, de asemenea, concluziile auditului prevăzut la articolul 4 litera (e). Statul membru nu este responsabil pentru acțiunile furnizorilor SETRE incluși în registrul său.

(2)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că toate datele conținute în registrul electronic național sunt actualizate și corecte.

(3)   Registrele sunt accesibile publicului pe cale electronică.

(4)   Aceste registre sunt disponibile începând cu 19 octombrie 2021.

(5)   La sfârșitul fiecărui an calendaristic, autoritățile statelor membre responsabile de registre comunică pe cale electronică Comisiei registrele domeniilor SETRE și ale furnizorilor SETRE. Comisia pune aceste informații la dispoziția celorlalte state membre. Orice neconcordanță cu situația dintr-un stat membru este adusă în atenția statului membru în care s-a efectuat înregistrarea și Comisiei.

CAPITOLUL VII

SISTEMELE-PILOT

Articolul 22

Sistemele-pilot de taxare rutieră

(1)   Pentru a permite dezvoltarea din punct de vedere tehnic a SETRE, statele membre pot autoriza temporar, în zone limitate ale domeniului lor de taxare rutieră și în paralel cu sistemul care este conform SETRE, sisteme-pilot de taxare care includ concepte sau tehnologii noi care nu sunt conforme cu una sau mai multe dispoziții ale prezentei directive.

(2)   Furnizorii SETRE nu pot fi obligați să participe la sistemele-pilot de taxare rutieră.

(3)   Înainte de a demara un sistem-pilot de taxare rutieră, statul membru în cauză solicită autorizarea Comisiei. Comisia eliberează autorizația sau refuză acordarea acesteia, sub forma unei decizii, în termen de șase luni din momentul primirii cererii. Comisia poate refuza autorizarea în cazul în care sistemul-pilot de taxare ar putea afecta buna funcționare a sistemului obișnuit de taxare rutieră electronică sau a SETRE. Perioada inițială a acestei autorizații nu depășește trei ani.

CAPITOLUL VIII

SCHIMBUL DE INFORMAȚII PRIVIND NEPLATA TAXELOR RUTIERE

Articolul 23

Procedura pentru schimbul de informații între statele membre

(1)   Pentru a permite identificarea vehiculului, precum și a proprietarului sau deținătorului vehiculului respectiv, pentru care a fost stabilită neplata unei taxe rutiere, fiecare stat membru acordă acces numai punctelor naționale de contact ale altor state membre la următoarele date naționale privind înmatricularea vehiculelor, autorizându-le să efectueze căutări automate cu privire la:

| (a) | datele privind vehiculele; și |
| --- | --- |

(a)

datele privind vehiculele; și

| (b) | datele privind proprietarii sau deținătorii vehiculelor. |
| --- | --- |

(b)

datele privind proprietarii sau deținătorii vehiculelor.

Elementele datelor menționate la literele (a) și (b) care sunt necesare pentru efectuarea unei căutări automate trebuie respecte anexa I.

(2)   În scopul schimbului de date menționate la alineatul (1), fiecare stat membru desemnează un punct național de contact. Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că schimbul de informații dintre statele membre are loc numai între punctele naționale de contact. Competențele punctelor naționale de contact sunt reglementate de legislația aplicabilă a statului membru în cauză. În acest proces de schimb de date, se acordă o atenție deosebită protecției corespunzătoare a datelor cu caracter personal.

(3)   La efectuarea unei căutări automate sub formă de cerere transmisă, punctul național de contact al statului membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere utilizează un număr de înmatriculare complet.

Aceste căutări automate se efectuează în conformitate cu procedurile menționate la punctele 2 și 3 din capitolul 3 al anexei la Decizia 2008/616/JAI a Consiliului (16) și cu cerințele din anexa I la prezenta directivă.

Statul membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere utilizează datele obținute pentru a stabili cine este responsabil de neplata taxei respective.

(4)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura realizarea schimbului de informații cu ajutorul aplicației informatice a Sistemului european de informare privind vehiculele și permisele de conducere (Eucaris) și cu ajutorul versiunilor modificate ale acesteia, în conformitate cu anexa I la prezenta directivă și cu punctele 2 și 3 din capitolul 3 al anexei la Decizia 2008/616/JAI.

(5)   Fiecare stat membru suportă costurile proprii care decurg din administrarea, utilizarea și întreținerea aplicațiilor informatice menționate la alineatul (4).

Articolul 24

Scrisoarea de informare privind neplata unei taxe rutiere

(1)   Statul membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere decide dacă inițiază sau nu procedurile ulterioare în ceea ce privește neplata unei taxe rutiere.

Dacă decide să inițieze astfel de proceduri, statul membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere informează, în conformitate cu legislația națională, proprietarul, deținătorul vehiculului sau persoana identificată în alt mod suspectată de neplata taxei rutiere.

În conformitate cu normele de drept intern, informarea menționată prezintă consecințele juridice ale faptei respective pe teritoriul statului membru unde a avut loc neplata unei taxe rutiere în temeiul legislației statului membru respectiv.

(2)   Atunci când transmite scrisoarea de informare proprietarului ori deținătorului vehiculului sau persoanei identificate în alt mod suspectate de neplata taxei rutiere, statul membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere include, în conformitate cu dreptul său intern, toate informațiile relevante, în special natura neplății unei taxe rutiere, locul, data și ora neplății unei taxe rutiere, titlul textelor de drept intern care au fost încălcate, dreptul la o cale de atac și dreptul de a primi informații și sancțiunea aferentă, precum și, după caz, date privind dispozitivul utilizat pentru constatarea neplății taxei rutiere. În acest scop, la redactarea scrisorii de informare, statul membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere utilizează modelul prevăzut în anexa II.

(3)   În cazul în care decide să inițieze proceduri ulterioare referitoare la neplata unei taxe rutiere, statul membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere transmite scrisoarea de informare, în scopul garantării respectării drepturilor fundamentale, în limba în care este redactat documentul de înmatriculare a vehiculului, dacă acesta este disponibil, sau într-una din limbile oficiale ale statului membru de înmatriculare.

Articolul 25

Proceduri de urmărire de către entitățile de colectare a taxei rutiere

(1)   Statul membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere poate furniza entității responsabile cu perceperea taxei rutiere datele obținute prin procedura menționată la articolul 23 alineatul (1) numai dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | datele transferate se limitează la ceea ce este necesar pentru ca entitatea respectivă să obțină taxa rutieră datorată; |
| --- | --- |

(a)

datele transferate se limitează la ceea ce este necesar pentru ca entitatea respectivă să obțină taxa rutieră datorată;

| (b) | procedura de obținere a taxei rutiere datorate este în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 24; |
| --- | --- |

(b)

procedura de obținere a taxei rutiere datorate este în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 24;

| (c) | entitatea în cauză este responsabilă de îndeplinirea acestei proceduri; și |
| --- | --- |

(c)

entitatea în cauză este responsabilă de îndeplinirea acestei proceduri; și

| (d) | respectarea ordinului de plată emis de către entitatea care primește datele pune capăt neplății unei taxe rutiere. |
| --- | --- |

(d)

respectarea ordinului de plată emis de către entitatea care primește datele pune capăt neplății unei taxe rutiere.

(2)   Statele membre se asigură că datele furnizate entității responsabile sunt utilizate exclusiv în scopul obținerii taxei rutiere datorate și sunt șterse imediat după achitarea taxei rutiere sau, în cazul în care taxa rutieră nu a fost plătită, într-un termen rezonabil de la transferul datelor, care urmează să fie stabilit de statul membru.

Articolul 26

Rapoartele statelor membre către Comisie

Fiecare stat membru transmite Comisiei un raport cuprinzător până la 19 aprilie 2023 și, ulterior, la fiecare trei ani.

Respectivul raport cuprinzător indică numărul de căutări automate efectuate de statul membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere și adresate punctului național de contact al statului membru de înmatriculare în urma neplății taxelor rutiere care a avut loc pe teritoriul celui dintâi, precum și numărul cererilor respinse.

Raportul cuprinzător include și o descriere a situației de la nivel național în legătură cu măsurile ulterioare luate cu privire la neplata taxelor rutiere, pe baza proporției situațiilor de neplată a unei taxe rutiere care au făcut obiectul unor scrisori de informare.

Articolul 27

Protecția datelor

(1)   Regulamentul (UE) 2016/679 și actele cu putere de lege sau actele administrative de transpunere a Directivelor 2002/58/CE și (UE) 2016/680 se aplică datelor cu caracter personal prelucrate în temeiul prezentei directive.

(2)   Statele membre iau măsurile necesare, în conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor, pentru a se asigura că:

| (a) | prelucrarea datelor cu caracter personal în scopul articolelor 23, 24 și 25 se limitează la tipurile de date enumerate în anexa I la prezenta directivă; |
| --- | --- |

(a)

prelucrarea datelor cu caracter personal în scopul articolelor 23, 24 și 25 se limitează la tipurile de date enumerate în anexa I la prezenta directivă;

| (b) | datele cu caracter personal sunt exacte, actualizate și cererile de rectificare sau de ștergere sunt tratate fără întârzieri nejustificate; și |
| --- | --- |

(b)

datele cu caracter personal sunt exacte, actualizate și cererile de rectificare sau de ștergere sunt tratate fără întârzieri nejustificate; și

| (c) | este stabilit un termen pentru stocarea datelor cu caracter personal.
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că datele cu caracter personal prelucrate în temeiul prezentei directive sunt utilizate numai în următoarele scopuri:






  (a) | identificarea persoanelor suspectate de contravenții în vederea obligației de a plăti taxe rutiere sub incidența articolului 5 alineatul (8); |
| --- | --- | --- |

(c)

este stabilit un termen pentru stocarea datelor cu caracter personal.

Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că datele cu caracter personal prelucrate în temeiul prezentei directive sunt utilizate numai în următoarele scopuri:

(a)

identificarea persoanelor suspectate de contravenții în vederea obligației de a plăti taxe rutiere sub incidența articolului 5 alineatul (8);

| (b) | asigurarea respectării de către entitatea care percepe taxele rutiere a obligațiilor sale față de autoritățile fiscale sub incidența articolului 5 alineatul (9); și |
| --- | --- |

(b)

asigurarea respectării de către entitatea care percepe taxele rutiere a obligațiilor sale față de autoritățile fiscale sub incidența articolului 5 alineatul (9); și

| (c) | identificarea vehiculului și a proprietarului sau deținătorului vehiculului pentru care neplata unei taxe rutiere a fost stabilită sub incidența articolelor 23 și 24. |
| --- | --- |

(c)

identificarea vehiculului și a proprietarului sau deținătorului vehiculului pentru care neplata unei taxe rutiere a fost stabilită sub incidența articolelor 23 și 24.

De asemenea, statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că persoanele vizate au aceleași drepturi de informare, acces, rectificare, ștergere și restricție a prelucrării și de depunere a unei plângeri la o autoritate de supraveghere a protecției datelor, de compensare, precum și de acces la o cale de atac eficace, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2016/679 și, după caz, în Directiva (UE) 2016/680.

(3)   Prezentul articol nu afectează posibilitatea statelor membre de a restrânge domeniul de aplicare al obligațiilor și drepturilor prevăzute la anumite dispoziții din Regulamentul (UE) 2016/679, în conformitate cu articolul 23 din regulamentul menționat, în scopurile enumerate la alineatul (1) din articolul respectiv.

(4)   Toate persoanele vizate au dreptul să obțină, fără întârzieri nejustificate, informații cu privire la datele cu caracter personal înregistrate în statul membru de înmatriculare care au fost transmise statului membru în care a avut loc neplata unei taxe rutiere, inclusiv data solicitării și autoritatea competentă din statul membru pe al cărui teritoriu a avut loc neplata unei taxe rutiere.

CAPITOLUL IX

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 28

Raport

(1)   Până la 19 aprilie 2023, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive și la efectele acesteia, în special în ceea ce privește progresele înregistrate și implementarea SETRE, precum și eficacitatea și eficiența mecanismului pentru schimbul de date în cadrul investigării situațiilor de neplată a taxelor rutiere.

Raportul analizează, în special, următoarele aspecte:

| (a) | efectul articolului 5 alineatele (1) și (2) asupra implementării SETRE, cu un accent special pe disponibilitatea serviciului în domeniile SETRE de mică anvergură sau periferice; |
| --- | --- |

(a)

efectul articolului 5 alineatele (1) și (2) asupra implementării SETRE, cu un accent special pe disponibilitatea serviciului în domeniile SETRE de mică anvergură sau periferice;

| (b) | eficacitatea articolelor 23, 24 și 25 în ceea ce privește reducerea numărului de cazuri de neplată a taxelor rutiere în Uniune; și |
| --- | --- |

(b)

eficacitatea articolelor 23, 24 și 25 în ceea ce privește reducerea numărului de cazuri de neplată a taxelor rutiere în Uniune; și

| (c) | progresele înregistrate în ceea ce privește aspectele de interoperabilitate între sistemele de taxare rutieră electronică utilizând poziționarea prin satelit și tehnologia cu microunde cu frecvența de 5,8 GHz. |
| --- | --- |

(c)

progresele înregistrate în ceea ce privește aspectele de interoperabilitate între sistemele de taxare rutieră electronică utilizând poziționarea prin satelit și tehnologia cu microunde cu frecvența de 5,8 GHz.

(2)   Raportul este însoțit, după caz, de o propunere adresată Parlamentului European și Consiliului privind revizuirea suplimentară a prezentei directive, în special cu privire la următoarele elemente:

| (a) | măsuri suplimentare pentru asigurarea faptului că SETRE este disponibil în toate domeniile SETRE, inclusiv în cele de mică anvergură și periferice; |
| --- | --- |

(a)

măsuri suplimentare pentru asigurarea faptului că SETRE este disponibil în toate domeniile SETRE, inclusiv în cele de mică anvergură și periferice;

| (b) | măsuri de facilitare suplimentară a aplicării transfrontaliere a obligației de plată a taxelor rutiere în Uniune, inclusiv a acordurilor de asistență reciprocă; și |
| --- | --- |

(b)

măsuri de facilitare suplimentară a aplicării transfrontaliere a obligației de plată a taxelor rutiere în Uniune, inclusiv a acordurilor de asistență reciprocă; și

| (c) | extinderea dispozițiilor care facilitează aplicarea transfrontalieră a normelor privind zonele cu emisii reduse, zonele cu acces restricționat sau alte sisteme de reglementare privind accesul vehiculelor în zonele urbane. |
| --- | --- |

(c)

extinderea dispozițiilor care facilitează aplicarea transfrontalieră a normelor privind zonele cu emisii reduse, zonele cu acces restricționat sau alte sisteme de reglementare privind accesul vehiculelor în zonele urbane.

Articolul 29

Acte delegate

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 30, de actualizare a anexei I pentru a ține seama de eventualele modificări care vor fi aduse Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului (17) și Deciziei 2008/616/JAI sau atunci când acest lucru este cerut de orice alte acte juridice relevante ale Uniunii.

17

Articolul 30

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 8 alineatul (5), articolul 10 alineatul (3), articolul 15 alineatele (4) și (5), articolul 19 alineatul (5) și articolul 29 se conferă Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la 18 aprilie 2019. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Parlamentul European sau Consiliul pot revoca în orice moment delegarea de competențe menționată la articolul 8 alineatul (5), articolul 10 alineatul (3), articolul 15 alineatele (4) și (5), articolul 19 alineatul (5) și articolul 29. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 8 alineatul (5), al articolului 10 alineatul (3), al articolului 15 alineatele (4) și (5), al articolului 19 alineatul (5) și al articolului 29 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 31

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet pentru taxarea rutieră electronică.

Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 32

Transpunerea

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 19 octombrie 2021, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolelor 1-27 și anexelor I și II. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul actelor respective.

Statele membre aplică măsurile respective de la 19 octombrie 2021.

Atunci când statele membre adoptă actele respective, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. De asemenea, acestea conțin o mențiune care precizează că trimiterile, în cuprinsul actelor cu putere de lege și al actelor administrative în vigoare, la directiva abrogată prin prezenta directivă se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a unei astfel de trimiteri și de formulare a unei astfel de mențiuni.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 33

Abrogare

Directiva 2004/52/CE se abrogă de la 20 octombrie 2021, fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind termenul de transpunere în dreptul intern a directivei, prevăzut în anexa III partea B.

Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa IV.

Articolul 34

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 35

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 19 martie 2019

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  
  JO C 81, 2.3.2018, p. 181.

1

(2)  
  JO C 176, 23.5.2018, p. 66.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 14 februarie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și decizia Consiliului din 4 martie 2019.

3

(4)  Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunității (JO L 166, 30.4.2004, p. 124).

4

(5)  Directiva (UE) 2015/413 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2015 de facilitare a schimbului transfrontalier de informații privind încălcările normelor de circulație care afectează siguranța rutieră (JO L 68, 13.3.2015, p. 9).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

6

(7)  Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

7

(8)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

8

(9)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

10

(11)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

11

(12)  Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 septembrie 2015 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (JO L 241, 17.9.2015, p. 1).

12

(13)  Directiva 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio și de abrogare a Directivei 1999/5/CE (JO L 153, 22.5.2014, p. 62).

13

(14)  Directiva 2014/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind armonizarea legislațiilor statelor membre cu privire la compatibilitatea electromagnetică (JO L 96, 29.3.2014, p. 79).

14

(15)  Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 1999 de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (JO L 187, 20.7.1999, p. 42).

15

(16)  Decizia 2008/616/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (JO L 210, 6.8.2008, p. 12).

16

(17)  Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (JO L 210, 6.8.2008, p. 1).

17

---

ANEXA I

Elementele de date necesare pentru efectuarea căutării automate menționate la articolul 23 alineatul (1)

| Rubrică | O/F (1) | Comentarii |
| --- | --- | --- |
| Date privind vehiculul | O | |
| Statul membru de înmatriculare | O | |
| Număr de înmatriculare | O | [A (2)] |
| Date referitoare la neplata unei taxe rutiere | O | |
| Statul membru pe teritoriul căruia a survenit neplata unei taxe rutiere | O | |
| Data de referință a evenimentului | O | |
| Ora de referință a evenimentului | O | |

Rubrică

O/F (1)

Comentarii

Date privind vehiculul

O

Statul membru de înmatriculare

O

Număr de înmatriculare

O

[A (2)]

Date referitoare la neplata unei taxe rutiere

O

Statul membru pe teritoriul căruia a survenit neplata unei taxe rutiere

O

Data de referință a evenimentului

O

Ora de referință a evenimentului

O

Elementele de date furnizate ca rezultat al căutării automate efectuate în temeiul articolului 23 alineatul (1)

Partea I.   Date privind vehiculele

| Rubrică | O/F (3) | Comentarii |
| --- | --- | --- |
| Număr de înmatriculare | O | |
| Număr șasiu/VIN | O | |
| Statul membru de înmatriculare | O | |
| Marcă | O | [D.1 (4)] de exemplu, Ford, Opel, Renault |
| Modelul vehiculului | O | (D.3) de exemplu, Focus, Astra, Megane |
| Cod categorie UE | O | (j) de exemplu, motorete, motociclete, autoturisme |
| Clasă de emisie EURO | O | de exemplu, Euro 4, EURO 6 |

Rubrică

O/F (3)

Comentarii

Număr de înmatriculare

O

Număr șasiu/VIN

O

Statul membru de înmatriculare

O

Marcă

O

[D.1 (4)] de exemplu, Ford, Opel, Renault

Modelul vehiculului

O

(D.3) de exemplu, Focus, Astra, Megane

Cod categorie UE

O

(j) de exemplu, motorete, motociclete, autoturisme

Clasă de emisie EURO

O

de exemplu, Euro 4, EURO 6

Partea II.   Date privind proprietarii sau deținătorii vehiculelor

| Rubrică | O/F (5) | Comentarii |
| --- | --- | --- |
| Date privind deținătorii vehiculului | | [C.1 (6)]
  Datele se referă la deținătorul certificatului de înmatriculare specific. |
| Numele deținătorului certificatului de înmatriculare/denumirea societății | O | (C.1.1)
  Se folosesc câmpuri separate pentru nume, infixe, titluri etc. și se comunică numele în format imprimabil. |
| Prenume | O | (C.1.2)
  Se folosesc câmpuri separate pentru prenume și inițiale și se comunică numele în format imprimabil. |
| Adresă | O | (C.1.3)
  Se folosesc câmpuri separate pentru stradă, număr și anexe, cod poștal, loc de reședință, țară de reședință etc. și se comunică adresa în format imprimabil. |
| Sexul | F | Masculin, feminin |
| Data nașterii | O | |
| Entitatea juridică | O | Persoană fizică, asociație, întreprindere, societate etc. |
| Locul nașterii | F | |
| Număr de identificare | F | Un element de identificare care identifică în mod unic persoana sau societatea respectivă. |
| Date privind proprietarii vehiculului | | (C.2) Datele se referă la proprietarul vehiculului. |
| Numele proprietarului (denumirea societății) | O | (C.2.1) |
| Prenume | O | (C.2.2) |
| Adresă | O | (C.2.3) |
| Sexul | F | Masculin, feminin |
| Data nașterii | O | |
| Entitatea juridică | O | Persoană fizică, asociație, întreprindere, societate etc. |
| Locul nașterii | F | |
| Număr de identificare | F | Un element de identificare care identifică în mod unic persoana sau societatea respectivă. |
| | | În cazul vehiculelor casate, al vehiculelor sau al plăcuțelor de înmatriculare furate sau al certificatelor de înmatriculare a căror valabilitate a fost depășită, nu se furnizează informații referitoare la proprietar/deținător. În schimb, se transmite mesajul „Informații necomunicate”. |

Rubrică

O/F (5)

Comentarii

Date privind deținătorii vehiculului

[C.1 (6)]

Datele se referă la deținătorul certificatului de înmatriculare specific.

Numele deținătorului certificatului de înmatriculare/denumirea societății

O

(C.1.1)

Se folosesc câmpuri separate pentru nume, infixe, titluri etc. și se comunică numele în format imprimabil.

Prenume

O

(C.1.2)

Se folosesc câmpuri separate pentru prenume și inițiale și se comunică numele în format imprimabil.

Adresă

O

(C.1.3)

Se folosesc câmpuri separate pentru stradă, număr și anexe, cod poștal, loc de reședință, țară de reședință etc. și se comunică adresa în format imprimabil.

Sexul

F

Masculin, feminin

Data nașterii

O

Entitatea juridică

O

Persoană fizică, asociație, întreprindere, societate etc.

Locul nașterii

F

Număr de identificare

F

Un element de identificare care identifică în mod unic persoana sau societatea respectivă.

Date privind proprietarii vehiculului

(C.2) Datele se referă la proprietarul vehiculului.

Numele proprietarului (denumirea societății)

O

(C.2.1)

Prenume

O

(C.2.2)

Adresă

O

(C.2.3)

Sexul

F

Masculin, feminin

Data nașterii

O

Entitatea juridică

O

Persoană fizică, asociație, întreprindere, societate etc.

Locul nașterii

F

Număr de identificare

F

Un element de identificare care identifică în mod unic persoana sau societatea respectivă.

În cazul vehiculelor casate, al vehiculelor sau al plăcuțelor de înmatriculare furate sau al certificatelor de înmatriculare a căror valabilitate a fost depășită, nu se furnizează informații referitoare la proprietar/deținător. În schimb, se transmite mesajul „Informații necomunicate”.

---

(1)  O = obligatoriu, în cazul în care informația este disponibilă în registrul național, F = facultativ.

(2)  Codul armonizat al Uniunii, a se vedea Directiva 1999/37/CE a Consiliului din 29 aprilie 1999 privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (JO L 138, 1.6.1999, p. 57).

(3)  O = obligatoriu, în cazul în care informația este disponibilă în registrul național, F = facultativ.

(4)  Codul armonizat al Uniunii, a se vedea Directiva 1999/37/CE.

(5)  O = obligatoriu, în cazul în care informația este disponibilă în registrul național, F = facultativ.

(6)  Codul armonizat al Uniunii, a se vedea Directiva 1999/37/CE.

---

ANEXA II

MODELUL DE SCRISOARE DE INFORMARE

menționat la articolul 24

[Pagina de gardă]

...

...

[Numele, adresa și numărul de telefon ale expeditorului]

...

...

[Numele și adresa destinatarului]

SCRISOARE DE INFORMARE

privind neplata unei taxe rutiere survenită în ...

[denumirea statului membru pe teritoriul căruia a survenit o neplată a unei taxe rutiere]

Pagina 2

La data de ... neplata unei taxe rutiere pentru vehiculul având

[data]

numărul de înmatriculare ... marca ... modelul ...

a fost constatată de ...

[denumirea organismului responsabil]

[Opțiunea 1] (1)

Sunteți înregistrat în calitate de titular al certificatului de înmatriculare al vehiculului sus-menționat.

[Opțiunea 2] (1)

Deținătorul certificatului de înmatriculare al vehiculului sus-menționat a indicat că erați conducătorul vehiculului în momentul când a avut loc neplata unei taxe rutiere.

Detaliile relevante ale neplății unei taxe rutiere sunt descrise în continuare, la pagina 3.

Suma datorată ca sancțiune financiară pentru neplata taxei rutiere este de ... EUR/moneda națională. (1)

Suma pentru taxa rutieră datorată este de ... EUR/moneda națională. (1)

Termenul de plată este ...

În caz de neplată a acestei sancțiuni financiare (1)/taxe rutiere (1), se recomandă să completați formularul de răspuns atașat (pagina 4) și să îl trimiteți la adresa indicată.

Prezenta scrisoare se tratează în conformitate cu dreptul intern al ...

[denumirea statului membru pe teritoriul căruia nu s-a plătit o taxă rutieră].

Pagina 3

Detalii relevante privind neplata unei taxe rutiere

| (a) | Date privind vehiculul care a fost utilizat în cazul neplății unei taxe rutiere: | Număr de înmatriculare: ... |
| --- | --- | --- |

(a)

Date privind vehiculul care a fost utilizat în cazul neplății unei taxe rutiere:

Număr de înmatriculare: ...

| | Statul membru de înmatriculare: ... |
| --- | --- |

Statul membru de înmatriculare: ...

| | Marcă și model: ... |
| --- | --- |

Marcă și model: ...

| (b) | Date privind neplata unei taxe rutiere: | Locul, data și ora la care a survenit neplata unei taxe rutiere:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

(b)

Date privind neplata unei taxe rutiere:

Locul, data și ora la care a survenit neplata unei taxe rutiere:

...

...

...

...

| | Natura și încadrarea juridică a neplății unei taxe rutiere:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

Natura și încadrarea juridică a neplății unei taxe rutiere:

...

...

...

...

| | Descrierea detaliată a neplății unei taxe rutiere:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Descrierea detaliată a neplății unei taxe rutiere:

...

...

| | Trimitere la dispoziția legală relevantă (dispozițiile legale relevante):
  ...
  ... |
| --- | --- |

Trimitere la dispoziția legală relevantă (dispozițiile legale relevante):

...

...

| | Descrierea dovezilor sau trimiterea la dovezi referitoare la neplata unei taxe rutiere:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Descrierea dovezilor sau trimiterea la dovezi referitoare la neplata unei taxe rutiere:

...

...

| (c) | Date privind dispozitivul care a fost utilizat pentru constatarea neplății unei taxe rutiere (2): | Specificațiile dispozitivului:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

(c)

Date privind dispozitivul care a fost utilizat pentru constatarea neplății unei taxe rutiere (2):

Specificațiile dispozitivului:

...

...

| | Numărul de identificare al dispozitivului:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Numărul de identificare al dispozitivului:

...

...

| | Data de expirare a ultimei calibrări:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Data de expirare a ultimei calibrări:

...

...

| (1) | A se elimina dacă nu se aplică. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Nu se aplică dacă nu a fost utilizat niciun dispozitiv. |
| --- | --- |

(2)

Pagina 4

Formular de răspuns

(a se completa cu majuscule)

| A. | Identitatea conducătorului auto:






  — | Numele complet:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

A.

—

Numele complet:

...

...

| — | Locul și data nașterii:
  ... |
| --- | --- |

—

Locul și data nașterii:

...

| — | Numărul permisului de conducere: ... eliberat la (data): ... la (locul): ... |
| --- | --- |

—

Numărul permisului de conducere: ... eliberat la (data): ... la (locul): ...

| — | Adresa: ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

Adresa: ...

...

...

...

| B. | Listă de întrebări:






  1. | Vehiculul marca ..., cu numărul de înmatriculare ... este înmatriculat pe numele dumneavoastră? ... da/nu (1)
  Dacă nu, titularul certificatului de înmatriculare este: ...
  ...
  (numele, prenumele, adresa) |
| --- | --- | --- |

B.

1.

Vehiculul marca ..., cu numărul de înmatriculare ... este înmatriculat pe numele dumneavoastră? ... da/nu (1)

Dacă nu, titularul certificatului de înmatriculare este: ...

...

(numele, prenumele, adresa)

| 2. | Recunoașteți că nu ați plătit o taxă rutieră? ... da/nu (1) |
| --- | --- |

2.

Recunoașteți că nu ați plătit o taxă rutieră? ... da/nu (1)

| 3. | Dacă nu recunoașteți, vă rugăm prezentați motivele:
  ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Dacă nu recunoașteți, vă rugăm prezentați motivele:

...

...

Trimiteți formularul completat, în termen de 60 de zile de la primirea prezentei scrisori de informare, către următoarea autoritate sau entitate: ...

la următoarea adresă: ...

INFORMAȚII

(În cazul în care scrisoarea de informare este trimisă de către entitatea responsabilă pentru perceperea taxei rutiere în conformitate cu articolul 25:

| | Dacă taxa rutieră datorată nu este plătită în termenul stabilit în prezenta scrisoare de informare, prezentul dosar va fi transmis autorității competente din ...
  [denumirea statului membru pe teritoriul căruia a survenit neplata unei taxe rutiere]
  și va fi examinat de aceasta. |
| --- | --- |

Dacă taxa rutieră datorată nu este plătită în termenul stabilit în prezenta scrisoare de informare, prezentul dosar va fi transmis autorității competente din ...

[denumirea statului membru pe teritoriul căruia a survenit neplata unei taxe rutiere]

și va fi examinat de aceasta.

| | În cazul în care nu se dă curs dosarului, veți fi informat în termen de 60 de zile de la primirea formularului de răspuns sau a dovezii de plată (1). |
| --- | --- |

În cazul în care nu se dă curs dosarului, veți fi informat în termen de 60 de zile de la primirea formularului de răspuns sau a dovezii de plată (1).

/

(În cazul în care scrisoarea de informare este trimisă de autoritatea competentă a statului membru):

| | Acest dosar va fi examinat de către autoritatea competentă din ...
  [denumirea statului membru pe teritoriul căruia a survenit neplata unei taxe rutiere]. |
| --- | --- |

Acest dosar va fi examinat de către autoritatea competentă din ...

[denumirea statului membru pe teritoriul căruia a survenit neplata unei taxe rutiere].

| | În cazul în care nu se dă curs dosarului, veți fi informat în termen de 60 de zile de la primirea formularului de răspuns sau a dovezii de plată (1). |
| --- | --- |

În cazul în care nu se dă curs dosarului, veți fi informat în termen de 60 de zile de la primirea formularului de răspuns sau a dovezii de plată (1).

| (1) | A se elimina dacă nu se aplică. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care se dă curs dosarului, se aplică procedura următoare:

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

[a se completa de către statul membru pe teritoriul căruia a survenit neplata unei taxe rutiere – procedura de urmat, incluzând detalii referitoare la posibilitatea și procedura de exercitare a unei căi de atac împotriva deciziei de a se da curs dosarului. Aceste detalii trebuie să includă, în orice caz: denumirea și adresa autorității sau entității responsabile de urmărirea dosarului; termenul de plată; denumirea și adresa organismului în fața căruia poate fi exercitată o cale de atac; termenul limită pentru exercitarea căii de atac].

Prezenta scrisoare nu produce efecte juridice.

Notă cu privire la protecția datelor

| | [În cazul în care se aplică Regulamentul (UE) 2016/679:
  În conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679, aveți dreptul de a solicita accesul la datele cu caracter personal și rectificarea sau ștergerea acestora ori restricționarea prelucrării datelor dumneavoastră cu caracter personal sau dreptul de a vă opune prelucrării, precum și dreptul la portabilitatea datelor. De asemenea, aveți dreptul de a depune o plângere la [numele și adresa autorității de supraveghere competente]. |
| --- | --- |

[În cazul în care se aplică Regulamentul (UE) 2016/679:

În conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679, aveți dreptul de a solicita accesul la datele cu caracter personal și rectificarea sau ștergerea acestora ori restricționarea prelucrării datelor dumneavoastră cu caracter personal sau dreptul de a vă opune prelucrării, precum și dreptul la portabilitatea datelor. De asemenea, aveți dreptul de a depune o plângere la [numele și adresa autorității de supraveghere competente].

| | [În cazul în care se aplică Directiva (UE) 2016/680:
  În conformitate cu [numele legii naționale care aplică Directiva (UE) 2016/680], aveți dreptul de a solicita operatorului accesul la datele cu caracter personal și rectificarea sau ștergerea acestora, precum și restricționarea prelucrării datelor dumneavoastră cu caracter personal. De asemenea, aveți dreptul de a depune o plângere la [numele și adresa autorității de supraveghere competente].] |
| --- | --- |

[În cazul în care se aplică Directiva (UE) 2016/680:

În conformitate cu [numele legii naționale care aplică Directiva (UE) 2016/680], aveți dreptul de a solicita operatorului accesul la datele cu caracter personal și rectificarea sau ștergerea acestora, precum și restricționarea prelucrării datelor dumneavoastră cu caracter personal. De asemenea, aveți dreptul de a depune o plângere la [numele și adresa autorității de supraveghere competente].]

---

ANEXA III

PARTEA A

Directiva abrogată cu modificarea sa

(menționată la articolul 33)

| Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului | JO L 166, 30.4.2004, p. 124 |
| --- | --- |
| Regulamentul (CE) nr. 219/2009 al Parlamentului European și al Consiliului | JO L 87, 31.3.2009, p. 109 |

Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului

JO L 166, 30.4.2004, p. 124

Regulamentul (CE) nr. 219/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

JO L 87, 31.3.2009, p. 109

PARTEA B

Termenul pentru transpunerea în dreptul intern

(menționat la articolul 33)

| Directiva | Termenul pentru transpunere |
| --- | --- |
| Directiva 2004/52/CE | 20 noiembrie 2005 |

Directiva

Termenul pentru transpunere

Directiva 2004/52/CE

20 noiembrie 2005

---

ANEXA IV

Tabel de corespondență

| Directiva 2004/52/CE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 alineatul (1) | Articolul 1 alineatul (1) primul paragraf litera (a) |
| — | Articolul 1 alineatul (1) primul paragraf litera (b) |
| Articolul 3 alineatul (2) prima teză | Articolul 1 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 1 alineatul (2) teza introductivă | Articolul 1 alineatul (2) teza introductivă |
| Articolul 1 alineatul (2) litera (a) | Articolul 1 alineatul (2) litera (a) |
| Articolul 1 alineatul (2) litera (b) | — |
| Articolul 1 alineatul (2) litera (c) | Articolul 1 alineatul (2) litera (b) |
| — | Articolul 1 alineatul (3) |
| Articolul 1 alineatul (3) | Articolul 1 alineatul (4) |
| — | Articolul 1 alineatul (5) |
| — | Articolul 1 alineatul (6) |
| — | Articolul 2 |
| Articolul 2 alineatul (1) | Articolul 3 alineatul (1) primul paragraf |
| — | Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 2 alineatul (2) prima teză | — |
| Articolul 4 alineatul (7) | Articolul 3 alineatul (2) |
| — | Articolul 3 alineatul (3) |
| Articolul 2 alineatul (2) a doua și a treia teză | Articolul 3 alineatul (4) |
| Articolul 2 alineatul (2) a patra teză | — |
| — | Articolul 3 alineatul (5) |
| — | Articolul 3 alineatul (6) |
| Articolul 2 alineatul (3) | — |
| Articolul 2 alineatul (4) | — |
| Articolul 2 alineatul (5) | — |
| Articolul 2 alineatul (6) | — |
| Articolul 2 alineatul (7) | Articolul 27 |
| Articolul 3 alineatul (1) | — |
| Articolul 3 alineatul (2) prima teză | Articolul 1 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 3 alineatul (2) a doua teză | — |
| Articolul 3 alineatul (2) a treia teză | |
| Articolul 3 alineatul (3) | |
| Articolul 3 alineatul (4) | — |
| Articolul 4 alineatul (1) | |
| Articolul 4 alineatul (2) | — |
| Articolul 4 alineatul (3) | |
| Articolul 4 alineatul (4) | — |
| Articolul 4 alineatul (5) | — |
| Articolul 4 alineatul (7) | Articolul 3 alineatul (2) |
| Articolul 4 alineatul (8) | Articolul 5 alineatul (4) |
| — | Articolul 23 |
| — | Articolul 24 |
| — | Articolul 26 |
| Articolul 2 alineatul (7) | Articolul 27 |
| — | Articolul 28 |
| — | Articolul 29 |
| — | Articolul 30 |
| Articolul 5 | Articolul 31 |
| Articolul 6 | Articolul 32 alineatul (1) |
| — | Articolul 32 alineatul (2) |
| — | Articolul 33 |
| Articolul 7 | Articolul 34 |
| Articolul 8 | Articolul 35 |
| Anexă | — |
| — | Anexa I |
| — | Anexa II |
| — | Anexa III |
| — | Anexa IV |

Directiva 2004/52/CE

Prezenta directivă

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (1) primul paragraf litera (a)

—

Articolul 1 alineatul (1) primul paragraf litera (b)

Articolul 3 alineatul (2) prima teză

Articolul 1 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 1 alineatul (2) teza introductivă

Articolul 1 alineatul (2) teza introductivă

Articolul 1 alineatul (2) litera (a)

Articolul 1 alineatul (2) litera (a)

Articolul 1 alineatul (2) litera (b)

—

Articolul 1 alineatul (2) litera (c)

Articolul 1 alineatul (2) litera (b)

—

Articolul 1 alineatul (3)

Articolul 1 alineatul (3)

Articolul 1 alineatul (4)

—

Articolul 1 alineatul (5)

—

Articolul 1 alineatul (6)

—

Articolul 2

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (1) primul paragraf

—

Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 2 alineatul (2) prima teză

—

Articolul 4 alineatul (7)

Articolul 3 alineatul (2)

—

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 2 alineatul (2) a doua și a treia teză

Articolul 3 alineatul (4)

Articolul 2 alineatul (2) a patra teză

—

—

Articolul 3 alineatul (5)

—

Articolul 3 alineatul (6)

Articolul 2 alineatul (3)

—

Articolul 2 alineatul (4)

—

Articolul 2 alineatul (5)

—

Articolul 2 alineatul (6)

—

Articolul 2 alineatul (7)

Articolul 27

Articolul 3 alineatul (1)

—

Articolul 3 alineatul (2) prima teză

Articolul 1 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 3 alineatul (2) a doua teză

—

Articolul 3 alineatul (2) a treia teză

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (4)

—

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 4 alineatul (2)

—

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 4 alineatul (4)

—

Articolul 4 alineatul (5)

—

Articolul 4 alineatul (7)

Articolul 3 alineatul (2)

Articolul 4 alineatul (8)

Articolul 5 alineatul (4)

—

Articolul 23

—

Articolul 24

—

Articolul 26

Articolul 2 alineatul (7)

Articolul 27

—

Articolul 28

—

Articolul 29

—

Articolul 30

Articolul 5

Articolul 31

Articolul 6

Articolul 32 alineatul (1)

—

Articolul 32 alineatul (2)

—

Articolul 33

Articolul 7

Articolul 34

Articolul 8

Articolul 35

Anexă

—

—

Anexa I

—

Anexa II

—

Anexa III

—

Anexa IV

---

Rectificări

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/77

---

Rectificare la Directiva (UE) 2018/957 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 de modificare a Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 173 din 9 iulie 2018
  )

La pagina 22, articolul 1 punctul 2 litera (c) al doilea paragraf a doua teză:

în loc de:

„Angajatorul, fără a aduce atingere alineatului (1) primul paragraf litera (h), rambursează lucrătorilor detașați cheltuielile respective în conformitate cu dreptul intern și/sau cu practicile lor naționale aplicabile raportului de muncă.”,

se citește:

„Angajatorul, fără a aduce atingere alineatului (1) primul paragraf litera (i), rambursează lucrătorilor detașați cheltuielile respective în conformitate cu dreptul intern și/sau cu practicile naționale aplicabile raportului de muncă.”

---

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/77

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2016 privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 228/2013, (UE) nr. 652/2014 și (UE) nr. 1143/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivelor 69/464/CEE, 74/647/CEE, 93/85/CEE, 98/57/CE, 2000/29/CE, 2006/91/CE și 2007/33/CE ale Consiliului

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 317 din 23 noiembrie 2016
  )

La pagina 98, anexa VIII partea C punctul 6 a șasea căsuță:

în loc de:

| „☐ | provin dintr-o unitate de producție recunoscută oficial ca fiind indemnă de (E)”, |
| --- | --- |

„☐

se citește:

| „☐ | provin dintr-un loc de producție recunoscut oficial ca fiind indemn de (E)”. |
| --- | --- |

„☐

---