# Euroopa Liidu L 176/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 176 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik1. juuli 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 176

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik1. juuli 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave transpordiühenduse asutamise lepingu jõustumise kuupäeva kohta | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2019/1112, 12. juuni 2019, millega nimetatakse ametisse Vahemere lõunapiirkonna keskosas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED SOPHIA) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019) | 2 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2019/1113, 19. juuni 2019, millega nimetatakse ametisse Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni (EUTM RCA) ELi missiooni vägede juhataja (EUTM RCA/1/2019) | 4 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2019/1114, 28. juuni 2019, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) | 5 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2019/1115, 28. juuni 2019, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) | 6 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/1116, 19. detsember 2017, riigiabi SA.33829 (2012/C) kohta Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ning muud riiklikud meetmed laevandusettevõtete ja nende aktsionäride kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8734 all)

   (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1117, 24. juuni 2019, millega muudetakse otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ seoses otsuste adressaadi muutmisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4523 all) | 59 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1118, 27. juuni 2019, Põhjamere–Vahemere ja Atlandi põhivõrgukoridorides teostatava Seine'i–Schelde piiriülese projekti kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4561 all) | 61 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1119, 28. juuni 2019, millega lubatakse sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kasutada tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uuenduslikku tehnilist lahendust sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  ) | 67 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 136: ühtsed sätted, mis käsitlevad L-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega [2019/1120] | 80 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave transpordiühenduse asutamise lepingu jõustumise kuupäeva kohta

1

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2019/1112, 12. juuni 2019, millega nimetatakse ametisse Vahemere lõunapiirkonna keskosas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED SOPHIA) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019)

2

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2019/1113, 19. juuni 2019, millega nimetatakse ametisse Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni (EUTM RCA) ELi missiooni vägede juhataja (EUTM RCA/1/2019)

4

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2019/1114, 28. juuni 2019, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS)

5

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2019/1115, 28. juuni 2019, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah)

6

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/1116, 19. detsember 2017, riigiabi SA.33829 (2012/C) kohta Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ning muud riiklikud meetmed laevandusettevõtete ja nende aktsionäride kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8734 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8734 all)

1

7

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1117, 24. juuni 2019, millega muudetakse otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ seoses otsuste adressaadi muutmisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4523 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4523 all)

59

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1118, 27. juuni 2019, Põhjamere–Vahemere ja Atlandi põhivõrgukoridorides teostatava Seine'i–Schelde piiriülese projekti kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4561 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4561 all)

61

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1119, 28. juuni 2019, millega lubatakse sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kasutada tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uuenduslikku tehnilist lahendust sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  )

1

67

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 136: ühtsed sätted, mis käsitlevad L-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega [2019/1120]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/1

---

Teave transpordiühenduse asutamise lepingu jõustumise kuupäeva kohta

Transpordiühenduse asutamise leping, (1) millele Euroopa Liit ja kuus Kagu-Euroopa partnerriiki kirjutasid alla vahemikus 12. juulist (Trieste) 9. oktoobrini 2017 (Brüssel), jõustus 1. mail 2019 kooskõlas selle lepingu artikli 41 lõikega 2. Kõik lepinguosalised on selle ratifitseerinud või heaks kiitnud.

1

---

(1)  Leping avaldati ELTs L 278, 27.10.2017, lk 3.

1

---

OTSUSED

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/2

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2019/1112,

12. juuni 2019,

millega nimetatakse ametisse Vahemere lõunapiirkonna keskosas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED SOPHIA) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED SOPHIA), (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse (ÜVJP) 2015/778 artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsuseid EUNAVFOR MED SOPHIA ELi vägede juhataja („ELi vägede juhataja“) nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse (ÜVJP) 2015/778 artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsuseid EUNAVFOR MED SOPHIA ELi vägede juhataja („ELi vägede juhataja“) nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 23. augustil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1219, (2) millega nimetatakse ELi vägede juhatajaks kommodoor Stefano TURCHETTO. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 23. augustil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1219, (2) millega nimetatakse ELi vägede juhatajaks kommodoor Stefano TURCHETTO.

| (3) | EUNAVFOR MED SOPHIA ELi operatsiooni ülem on soovitanud nimetada kommodoor Stefano TURCHETTO järglasena uueks ELi vägede juhatajaks alates 12. juunist 2019 kommodoor Ettore SOCCI. |
| --- | --- |

(3)

EUNAVFOR MED SOPHIA ELi operatsiooni ülem on soovitanud nimetada kommodoor Stefano TURCHETTO järglasena uueks ELi vägede juhatajaks alates 12. juunist 2019 kommodoor Ettore SOCCI.

| (4) | Euroopa Liidu sõjaline komitee toetas 5. juunil 2019 kõnealust soovitust. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu sõjaline komitee toetas 5. juunil 2019 kõnealust soovitust.

| (5) | Otsus (ÜVJP) 2018/1219 tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus (ÜVJP) 2018/1219 tuleks kehtetuks tunnistada.

| (6) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kommodoor Ettore SOCCI nimetatakse Vahemere lõunapiirkonna keskosas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED SOPHIA) ELi vägede juhatajaks alates 12. juunist 2019.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2018/1219 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 12. juunil 2019.

Brüssel, 12. juuni 2019

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

esimees

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  ELT L 122, 19.5.2015, lk 31.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 23. augusti 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/1219, millega nimetatakse ametisse Vahemere lõunapiirkonna keskosas läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED SOPHIA) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2017/2432 (EUNAVFOR MED/1/2018) (ELT L 226, 7.9.2018, lk 5).

2

---

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/4

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2019/1113,

19. juuni 2019,

millega nimetatakse ametisse Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni (EUTM RCA) ELi missiooni vägede juhataja (EUTM RCA/1/2019)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 19. aprilli 2016. aasta otsust (ÜVJP) 2016/610 Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA), (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega (ÜVJP) 2016/610 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 asjakohaseid otsuseid EUTM RCA poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas võtma vastu otsused järgmiste ELi missiooni vägede juhatajate ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega (ÜVJP) 2016/610 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 asjakohaseid otsuseid EUTM RCA poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas võtma vastu otsused järgmiste ELi missiooni vägede juhatajate ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 19. detsembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2439, (2) millega nimetati EUTM RCA ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Hermínio TEODORO MAIO. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 19. detsembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/2439, (2) millega nimetati EUTM RCA ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Hermínio TEODORO MAIO.

| (3) | Euroopa Liidu sõjaline komitee esitas 15. mail 2019 soovituse kiita heaks ettepanek nimetada brigaadikindral Hermínio TEODORO MAIO järglasena EUTM RCA ELi missiooni vägede juhatajaks alates 8. juulist 2019 brigaadikindral Éric PELTIER. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu sõjaline komitee esitas 15. mail 2019 soovituse kiita heaks ettepanek nimetada brigaadikindral Hermínio TEODORO MAIO järglasena EUTM RCA ELi missiooni vägede juhatajaks alates 8. juulist 2019 brigaadikindral Éric PELTIER.

| (4) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Brigaadikindral Éric PELTIER nimetatakse Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni (EUTM RCA) ELi missiooni vägede juhatajaks alates 8. juulist 2019.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. juuni 2019

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

S. FROM-EMMERSBERGER

---

(1)  
  ELT L 104, 20.4.2016, lk 21.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 19. detsembri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/2439, millega nimetatakse ametisse Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni (EUTM RCA) ELi missiooni vägede juhataja (EUTM RCA/4/2017) (ELT L 344, 23.12.2017, lk 40).

2

---

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/5

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2019/1114,

28. juuni 2019,

millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 3. juulil 2013 vastu otsuse 2013/354/ÜVJP, (1) millega jätkati 1. juulist 2013 Euroopa Liidu politseimissiooni Palestiina aladel (EUPOL COPPS). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 3. juulil 2013 vastu otsuse 2013/354/ÜVJP, (1) millega jätkati 1. juulist 2013 Euroopa Liidu politseimissiooni Palestiina aladel (EUPOL COPPS).

| (2) | Nõukogu võttis 29. juunil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/942, (2) millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP ning pikendatakse EUPOL COPPSi kehtivust 1. juulist 2018 kuni 30. juunini 2019. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 29. juunil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/942, (2) millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP ning pikendatakse EUPOL COPPSi kehtivust 1. juulist 2018 kuni 30. juunini 2019.

| (3) | EUPOL COPPSi strateegilise läbivaatamise alusel tuleks EUPOL COPPSi pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2020. |
| --- | --- |

(3)

EUPOL COPPSi strateegilise läbivaatamise alusel tuleks EUPOL COPPSi pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2020.

| (4) | Otsust 2013/354/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2013/354/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | EUPOL COPPS viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(5)

EUPOL COPPS viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2013/354/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EUPOL COPPSi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 on 12 430 000 eurot.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„EUPOL COPPSi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 on 12 430 000 eurot.“

| 2) | Artikli 15 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Otsus kaotab kehtivuse 30. juunil 2020.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 15 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Otsus kaotab kehtivuse 30. juunil 2020.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2019.

Brüssel, 28. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

G. CIAMBA

---

(1)  Nõukogu 3. juuli 2013. aasta otsus 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) (ELT L 185, 4.7.2013, lk 12).

1

(2)  Nõukogu 29. juuni 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/942, millega muudetakse otsust 2013/354/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (EUPOL COPPS) (ELT L 166, 3.7.2018, lk 17).

2

---

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/6

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2019/1115,

28. juuni 2019,

millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, (1) millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, (1) millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah).

| (2) | Nõukogu võttis 29. juunil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/943, (2) millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2019. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 29. juunil 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/943, (2) millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP ning pikendatakse selle kehtivust kuni 30. juunini 2019.

| (3) | EU BAM Rafahi strateegilise läbivaatamise alusel tuleks EU BAM Rafahit pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2020. |
| --- | --- |

(3)

EU BAM Rafahi strateegilise läbivaatamise alusel tuleks EU BAM Rafahit pikendada veel 12 kuu võrra kuni 30. juunini 2020.

| (4) | Ühismeedet 2005/889/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Ühismeedet 2005/889/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | EU BAM Rafah viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(5)

EU BAM Rafah viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2005/889/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EU BAM Rafahi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 on 2 150 000 eurot.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„EU BAM Rafahi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 on 2 150 000 eurot.“

| 2) | Artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Ühismeede kaotab kehtivuse 30. juunil 2020.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ühismeede kaotab kehtivuse 30. juunil 2020.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2019.

Brüssel, 28. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

G. CIAMBA

---

(1)  Nõukogu 25. novembri 2005. aasta ühismeede 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) (ELT L 327, 14.12.2005, lk 28).

1

(2)  Nõukogu 29. juuni 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/943, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) (ELT L 166, 3.7.2018, lk 19).

2

---

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/7

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/1116,

19. detsember 2017,

riigiabi SA.33829 (2012/C) kohta Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ning muud riiklikud meetmed laevandusettevõtete ja nende aktsionäride kasuks

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8734 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Huvitatud isikult 2011. aasta oktoobris saadud kaebuse põhjal alustas komisjon Malta ametiasutustega arutelusid Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ja muude maksumeetmete kohta. Pärast suulisi ja kirjalikke arutelusid Malta ametiasutustega 2011. aasta novembri ja 2012. aasta juuni vahel teavitas komisjon 26. juuli 2012. aasta kirjas Maltat oma otsusest algatada seoses võimalike ebaseaduslike abimeetmetega, mida Malta laevandusettevõtete ja nende aktsionäride suhtes kohaldas, Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „algatamisotsus“) (2). |
| --- | --- |

(1)

Huvitatud isikult 2011. aasta oktoobris saadud kaebuse põhjal alustas komisjon Malta ametiasutustega arutelusid Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ja muude maksumeetmete kohta. Pärast suulisi ja kirjalikke arutelusid Malta ametiasutustega 2011. aasta novembri ja 2012. aasta juuni vahel teavitas komisjon 26. juuli 2012. aasta kirjas Maltat oma otsusest algatada seoses võimalike ebaseaduslike abimeetmetega, mida Malta laevandusettevõtete ja nende aktsionäride suhtes kohaldas, Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „algatamisotsus“) (2).

2

| (2) | Algatamisotsuses kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkusi algatamisotsuse põhjendustes 3–30 kirjeldatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(2)

Algatamisotsuses kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkusi algatamisotsuse põhjendustes 3–30 kirjeldatud meetmete kohta.

| (3) | Komisjonile esitasid märkusi kuus huvitatud isikut: Euroopa Ühenduse Reederite Ühing; Malta Mereõiguse Ühing; Norra Reederite Ühing; Malta kaubandus-, ettevõtlus- ja tööstuskoda; Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu; Super Yacht Industry Network – Malta. Komisjon sai märkusi ka ühelt Saksamaa laevandussektori töötajalt, kes soovis jääda anonüümseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile esitasid märkusi kuus huvitatud isikut: Euroopa Ühenduse Reederite Ühing; Malta Mereõiguse Ühing; Norra Reederite Ühing; Malta kaubandus-, ettevõtlus- ja tööstuskoda; Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu; Super Yacht Industry Network – Malta. Komisjon sai märkusi ka ühelt Saksamaa laevandussektori töötajalt, kes soovis jääda anonüümseks.

| (4) | Need märkused edastati Maltale, kellele anti võimalus neile vastata; vastused saadi 15. detsembri 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Need märkused edastati Maltale, kellele anti võimalus neile vastata; vastused saadi 15. detsembri 2012. aasta kirjaga.

| (5) | Malta esitas veel tähelepanekuid 15. oktoobri 2012. aasta, 21. detsembri 2012. aasta, 27. veebruari 2013. aasta, 31. oktoobri 2013. aasta, 25. märtsi 2014. aasta ja 24. detsembri 2015. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(5)

Malta esitas veel tähelepanekuid 15. oktoobri 2012. aasta, 21. detsembri 2012. aasta, 27. veebruari 2013. aasta, 31. oktoobri 2013. aasta, 25. märtsi 2014. aasta ja 24. detsembri 2015. aasta kirjadega.

| (6) | 9. detsembri 2016. aasta kirjaga loobus Malta oma õigusest, mis tal on vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 342 koostoimes määruse nr 1 (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled) (3) artikliga 3, lasta otsus vastu võtta malta keeles ja nõustus, et otsus võetakse vastu inglise keeles. |
| --- | --- |

(6)

9. detsembri 2016. aasta kirjaga loobus Malta oma õigusest, mis tal on vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 342 koostoimes määruse nr 1 (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled) (3) artikliga 3, lasta otsus vastu võtta malta keeles ja nõustus, et otsus võetakse vastu inglise keeles.

3

2.   MEETMETE KIRJELDUS

MEETMETE KIRJELDUS

| (7) | Selles otsuses käsitletakse järgmisi meetmeid:






  a) | tonnaažimaksuga maksustamise kava ja eelkõige:






  i) | laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Selles otsuses käsitletakse järgmisi meetmeid:

a)

tonnaažimaksuga maksustamise kava ja eelkõige:

i)

laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele;

| ii) | tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade (4) konkreetsed tulu ja tegevuste liigid, millele kohaldatakse tonnaažimaksu ja tonnaažimaksuga maksustamise kava, sealhulgas tonnaažimaksu laiendamine laevandustegevusele, mis ei kuulu põhitegevuse hulka; |
| --- | --- |

ii)

tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade (4) konkreetsed tulu ja tegevuste liigid, millele kohaldatakse tonnaažimaksu ja tonnaažimaksuga maksustamise kava, sealhulgas tonnaažimaksu laiendamine laevandustegevusele, mis ei kuulu põhitegevuse hulka;

4

| iii) | tonnaažimaksu suurus; |
| --- | --- |

iii)

tonnaažimaksu suurus;

| iv) | lipuseosenõue; |
| --- | --- |

iv)

lipuseosenõue;

| v) | abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed; |
| --- | --- |

v)

abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed;

| b) | laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust; |
| --- | --- |

b)

laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust;

| c) | laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust; |
| --- | --- |

c)

laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust;

| d) | laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust; |
| --- | --- |

d)

laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust;

| e) | laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust; |
| --- | --- |

e)

laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust;

| f) | vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest. |
| --- | --- |

f)

vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest.

2.1.   Tonnaažimaksuga maksustamise kava

Tonnaažimaksuga maksustamise kava

2.1.1.   Üldpõhimõtted – kava tingimustele vastavad laevad, tulu ja tegevused

Üldpõhimõtted – kava tingimustele vastavad laevad, tulu ja tegevused

| (8) | Kaubandusliku meresõidu seaduse (5) kohaselt, mida on täiendatud ja muudetud kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjadega (6) (edaspidi „maksustamiseeskirjad“), võib vabastada tulumaksuseaduse (7) kohasest tulumaksust tulu, mida litsentsitud laevandusorganisatsioon saab laevandustegevusest, kui kõik asjakohased registreerimistasud ja tonnaažimaksud (8) on nõuetekohaselt makstud. Võimalus maksta tonnaažimaksu on seotud tuluga, mis tekib tonnaažimaksu alla kuuluva laeva käitamisest (9). |
| --- | --- |

(8)

Kaubandusliku meresõidu seaduse (5) kohaselt, mida on täiendatud ja muudetud kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjadega (6) (edaspidi „maksustamiseeskirjad“), võib vabastada tulumaksuseaduse (7) kohasest tulumaksust tulu, mida litsentsitud laevandusorganisatsioon saab laevandustegevusest, kui kõik asjakohased registreerimistasud ja tonnaažimaksud (8) on nõuetekohaselt makstud. Võimalus maksta tonnaažimaksu on seotud tuluga, mis tekib tonnaažimaksu alla kuuluva laeva käitamisest (9).

5

6

7

8

9

| (9) | Kaubandusliku meresõidu seaduses (10) on laevandusorganisatsioon määratletud kui organisatsioon, mille peamised eesmärgid hõlmavad üht või mitut järgmistest tegevustest ja millel on nendeks tegevusteks luba:






  „a) | selle seaduse kohaselt Malta laevana registreeritud laeva või laevade omamine, (prahtimislepingu alusel või muul viisil) käitamine ja haldamine ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimine; |
| --- | --- | --- |

(9)

Kaubandusliku meresõidu seaduses (10) on laevandusorganisatsioon määratletud kui organisatsioon, mille peamised eesmärgid hõlmavad üht või mitut järgmistest tegevustest ja millel on nendeks tegevusteks luba:

10

„a)

selle seaduse kohaselt Malta laevana registreeritud laeva või laevade omamine, (prahtimislepingu alusel või muul viisil) käitamine ja haldamine ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimine;

| b) | muu riigi lipu all registreeritud laeva või laevade omamine, (prahtimislepingu alusel või muul viisil) käitamine ja haldamine ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimine; |
| --- | --- |

b)

muu riigi lipu all registreeritud laeva või laevade omamine, (prahtimislepingu alusel või muul viisil) käitamine ja haldamine ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimine;

| c) | aktsiate või muu omakapitali osaluse omamine Malta või muudes üksustes, mis on asutatud selles artiklis nimetatud mistahes eesmärgil, ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimine; |
| --- | --- |

c)

aktsiate või muu omakapitali osaluse omamine Malta või muudes üksustes, mis on asutatud selles artiklis nimetatud mistahes eesmärgil, ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimine;

| d) | kapitali suurendamine ettevõtte antud laenudega või garantiidega või emiteeritud väärtpaberitega, kui sellise tegevuse eesmärk on saavutada selles artiklis nimetatud eesmärgid laevandusorganisatsiooni enda või muude sama kontserni laevandusorganisatsioonide jaoks; [...] |
| --- | --- |

d)

kapitali suurendamine ettevõtte antud laenudega või garantiidega või emiteeritud väärtpaberitega, kui sellise tegevuse eesmärk on saavutada selles artiklis nimetatud eesmärgid laevandusorganisatsiooni enda või muude sama kontserni laevandusorganisatsioonide jaoks; [...]

| e) | merendussektoris selliste muude tegevuste elluviimine, mida minister võib ametiasutuse soovituste alusel aeg-ajalt eeskirjadega kehtestada sobivana eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks.“ |
| --- | --- |

e)

merendussektoris selliste muude tegevuste elluviimine, mida minister võib ametiasutuse soovituste alusel aeg-ajalt eeskirjadega kehtestada sobivana eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks.“

| (10) | Tonnaažimaksuga maksustamise kava hõlmab tulu laevandustegevusest (11). Maksustamiseeskirjadega nõutakse laevandus- ja muu tegevuse (12) raamatupidamisarvestuse lahususe tagamist. Laevandustegevus on määratletud kui „kaupade või reisijate rahvusvaheline merevedu või muude selliste teenuste laeva jaoks või laevaga osutamine, mis võivad olla mereveo abitegevused või sellega seotud, sealhulgas laeva omamine, prahtimine või mistahes muu kasutusviis, mille puhul laeva kasutatakse kõigiks või mistahes eelnimetatud tegevusteks või sellisteks tegevusteks, mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud.“ (13) |
| --- | --- |

(10)

Tonnaažimaksuga maksustamise kava hõlmab tulu laevandustegevusest (11). Maksustamiseeskirjadega nõutakse laevandus- ja muu tegevuse (12) raamatupidamisarvestuse lahususe tagamist. Laevandustegevus on määratletud kui „kaupade või reisijate rahvusvaheline merevedu või muude selliste teenuste laeva jaoks või laevaga osutamine, mis võivad olla mereveo abitegevused või sellega seotud, sealhulgas laeva omamine, prahtimine või mistahes muu kasutusviis, mille puhul laeva kasutatakse kõigiks või mistahes eelnimetatud tegevusteks või sellisteks tegevusteks, mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud.“ (13)

11

12

13

| (11) | Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85 lõikes 1 on sätestatud nõuded, mis tuleb täita, et laeva saaks liigitada „tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks“ ja et laev saaks seega kasu tonnaažimaksuga maksustamise kavast: Tonnaažimaksu alla kuuluv laev on „laev, mille minister on selle seaduse artikli 85a kohaselt tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks kuulutanud, või ühenduse laev, mille tonnaaž on vähemalt 1 000 netotonni ning mis kuulub täielikult laevandusorganisatsioonile või mida prahib, haldab või käitab laevandusorganisatsioon“. Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõike 1 kohaselt võib tonnaažimaksu alla kuuluvaks ja seega tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks kuulutada mistahes laeva, ka sellise, mille tonnaaž on alla 1 000 netotonni (14). Praeguses sõnastuses on täpsustatud, et seda võib teha „olenemata toimingutest või kaubandusest, milleks laeva kasutatakse“, ja tingimustel, mida vastutav minister „peab sobivaks“. |
| --- | --- |

(11)

Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85 lõikes 1 on sätestatud nõuded, mis tuleb täita, et laeva saaks liigitada „tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks“ ja et laev saaks seega kasu tonnaažimaksuga maksustamise kavast: Tonnaažimaksu alla kuuluv laev on „laev, mille minister on selle seaduse artikli 85a kohaselt tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks kuulutanud, või ühenduse laev, mille tonnaaž on vähemalt 1 000 netotonni ning mis kuulub täielikult laevandusorganisatsioonile või mida prahib, haldab või käitab laevandusorganisatsioon“. Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõike 1 kohaselt võib tonnaažimaksu alla kuuluvaks ja seega tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks kuulutada mistahes laeva, ka sellise, mille tonnaaž on alla 1 000 netotonni (14). Praeguses sõnastuses on täpsustatud, et seda võib teha „olenemata toimingutest või kaubandusest, milleks laeva kasutatakse“, ja tingimustel, mida vastutav minister „peab sobivaks“.

14

olenemata toimingutest või kaubandusest, milleks laeva kasutatakse

peab sobivaks

| (12) | Tulu, mida litsentsitud laevandusorganisatsioon saab laevandustegevusest, vabastatakse tulumaksuseaduse kohasest tulumaksust (15). |
| --- | --- |

(12)

Tulu, mida litsentsitud laevandusorganisatsioon saab laevandustegevusest, vabastatakse tulumaksuseaduse kohasest tulumaksust (15).

15

| (13) | Tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevad laevad („tonnaažimaksu alla kuuluvad laevad“), mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele ja on vabastatud tulumaksust, on kokkuvõttes laevad, mis kuuluvad „täielikult laevandusorganisatsioonile või mida prahib, haldab või käitab laevandusorganisatsioon“ (16) ning mida kasutatakse laevandustegevuseks (17). |
| --- | --- |

(13)

Tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevad laevad („tonnaažimaksu alla kuuluvad laevad“), mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele ja on vabastatud tulumaksust, on kokkuvõttes laevad, mis kuuluvad „täielikult laevandusorganisatsioonile või mida prahib, haldab või käitab laevandusorganisatsioon“ (16) ning mida kasutatakse laevandustegevuseks (17).

16

17

| (14) | Tulumaksuseaduse kohasest maksustamisest vabastatakse ka järgnev: mistahes tulu, kasum või kasu, mida litsentsitud laevandusorganisatsioon saab, müües või muul viisil üle andes tonnaažimaksu alla kuuluva laeva või võõrandades oma õigused omandada laev, mida selle üleandmisel või valmimisel käsitletaks tonnaažimaksu alla kuuluva laevana (18). |
| --- | --- |

(14)

Tulumaksuseaduse kohasest maksustamisest vabastatakse ka järgnev: mistahes tulu, kasum või kasu, mida litsentsitud laevandusorganisatsioon saab, müües või muul viisil üle andes tonnaažimaksu alla kuuluva laeva või võõrandades oma õigused omandada laev, mida selle üleandmisel või valmimisel käsitletaks tonnaažimaksu alla kuuluva laevana (18).

18

2.1.2.   Konkreetsed tulu ja tegevuste liigid, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

Konkreetsed tulu ja tegevuste liigid, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

2.1.2.1.   Laevapereta väljaprahtimine

| (15) | Malta õigusaktide kohaselt vastab kogu laevapereta väljaprahtimisest saadud tulu tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele ilma piiranguteta. |
| --- | --- |

(15)

Malta õigusaktide kohaselt vastab kogu laevapereta väljaprahtimisest saadud tulu tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele ilma piiranguteta.

2.1.2.2.   Tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine

| (16) | Laevandusorganisatsiooni (19) ja laevandustegevuse (20) laia määratluse tõttu Malta õigusaktides võib tõlgendada, et kasum, mida saavad laevade üksnes ärilised haldajad, kes ei vastuta mehitamise või tehnilise haldamise eest (st ettevõtted, kes sõlmivad veolepingud ning tuginevad teenuse osutamisel tähtajalise või tšartervedudeks prahtimise abil teistele ettevõtetele), vastab tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele. |
| --- | --- |

(16)

Laevandusorganisatsiooni (19) ja laevandustegevuse (20) laia määratluse tõttu Malta õigusaktides võib tõlgendada, et kasum, mida saavad laevade üksnes ärilised haldajad, kes ei vastuta mehitamise või tehnilise haldamise eest (st ettevõtted, kes sõlmivad veolepingud ning tuginevad teenuse osutamisel tähtajalise või tšartervedudeks prahtimise abil teistele ettevõtetele), vastab tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele.

19

20

| (17) | Tähtajaliselt prahitud laevade kasutamisele kohaldatakse põhjenduses 24 esitatud lipuseosenõuet. Praegu pole aga olemas sõnaselget sätet EMP lipu all sõitvate laevade miinimumnõude kohta uutele tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalejatele. |
| --- | --- |

(17)

Tähtajaliselt prahitud laevade kasutamisele kohaldatakse põhjenduses 24 esitatud lipuseosenõuet. Praegu pole aga olemas sõnaselget sätet EMP lipu all sõitvate laevade miinimumnõude kohta uutele tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalejatele.

| (18) | 6. jaanuaril 2012 kehtestas laevanduse üldregistri pidaja riigisisesed eeskirjad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldamise tingimuste kohta (edaspidi „2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjad“) (21). Need sisaldavad tähtajalise prahtimise ja sarnaste tegevuste piiranguid, mida arvestatakse protsendina kogu laevastiku tonnaažist. Sama riigisisese menetluse kohaselt on võimalik teha erandeid kuni kolmeks aastaks:

  „Tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumise ajal ei ületa prahitud ja tonnaažimaksu kavas osalevate laevade netotonnaaž 80 % kõigi selliste laevade netotonnaažist, mis on prahitud ning mida käitavad nõuetele vastav prahtija ja mistahes muu organisatsioon, mis kuulub samasse kontserni. Prahitud laev on laev, mida kasutatakse prahtimis-, tšarterveo- või mereveolepingu alusel. Käitatav laev on laev, mida omatakse või prahitakse ilma laevapereta. Nimetatud osakaal võib ulatuda 90 %ni, kui kõik prahitud laevad sõidavad ühenduse lipu all või kui neid laevu hallatakse (mehitamise ja tehnilise halduse seisukohast) täielikult ELi/EMP territooriumilt. Pärast süsteemiga ühinemist võib prahtija ületada prahitud laevade netotonnaaži eespool mainitud maksimumprotsenti, kui selle väärtuse ületamine ei kesta kauem kui kolm järjestikust maksustamisperioodi.“ |
| --- | --- |

(18)

6. jaanuaril 2012 kehtestas laevanduse üldregistri pidaja riigisisesed eeskirjad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldamise tingimuste kohta (edaspidi „2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjad“) (21). Need sisaldavad tähtajalise prahtimise ja sarnaste tegevuste piiranguid, mida arvestatakse protsendina kogu laevastiku tonnaažist. Sama riigisisese menetluse kohaselt on võimalik teha erandeid kuni kolmeks aastaks:

21

„Tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumise ajal ei ületa prahitud ja tonnaažimaksu kavas osalevate laevade netotonnaaž 80 % kõigi selliste laevade netotonnaažist, mis on prahitud ning mida käitavad nõuetele vastav prahtija ja mistahes muu organisatsioon, mis kuulub samasse kontserni. Prahitud laev on laev, mida kasutatakse prahtimis-, tšarterveo- või mereveolepingu alusel. Käitatav laev on laev, mida omatakse või prahitakse ilma laevapereta. Nimetatud osakaal võib ulatuda 90 %ni, kui kõik prahitud laevad sõidavad ühenduse lipu all või kui neid laevu hallatakse (mehitamise ja tehnilise halduse seisukohast) täielikult ELi/EMP territooriumilt. Pärast süsteemiga ühinemist võib prahtija ületada prahitud laevade netotonnaaži eespool mainitud maksimumprotsenti, kui selle väärtuse ületamine ei kesta kauem kui kolm järjestikust maksustamisperioodi.“

2.1.2.3.   Kõrvaltulud

| (19) | Seoses kauba- ja reisijateveoga on 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades üksikasjalikumalt kirjeldatud, milliseid „abitegevusi“ Malta ametiasutused tavaliselt peavad „laevandustegevuse“ määratluse alla kuuluvaks. Seal on täpsustatud, et üldiselt „kõik nõuetele vastavate laevade käitamise ajal pakutavad tegevused, mis on oluliselt seotud laevakäitamisteenusega ja moodustavad selle tavapärase osa, peaksid vastama tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele“. Eelkõige nimetatakse sellega seoses järgmisi tegevusi:






  a) | seoses reisijate mereveoga (merematkelaevad) kõik hotellindus-, toitlustus-, meelelahutus- ja jaemüügitegevused nõuetele vastava laeva pardal, kui neid teenuseid osutatakse selle laevaga reisijate mereveo elluviimise abitegevustena ning kui neid tarbitakse või kasutatakse selle laeva pardal; |
| --- | --- | --- |

(19)

Seoses kauba- ja reisijateveoga on 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades üksikasjalikumalt kirjeldatud, milliseid „abitegevusi“ Malta ametiasutused tavaliselt peavad „laevandustegevuse“ määratluse alla kuuluvaks. Seal on täpsustatud, et üldiselt „kõik nõuetele vastavate laevade käitamise ajal pakutavad tegevused, mis on oluliselt seotud laevakäitamisteenusega ja moodustavad selle tavapärase osa, peaksid vastama tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele“. Eelkõige nimetatakse sellega seoses järgmisi tegevusi:

a)

seoses reisijate mereveoga (merematkelaevad) kõik hotellindus-, toitlustus-, meelelahutus- ja jaemüügitegevused nõuetele vastava laeva pardal, kui neid teenuseid osutatakse selle laevaga reisijate mereveo elluviimise abitegevustena ning kui neid tarbitakse või kasutatakse selle laeva pardal;

| b) | kontoriruumide kasutamine seoses tonnaažimaksuga maksustatud laevandustegevusega; |
| --- | --- |

b)

kontoriruumide kasutamine seoses tonnaažimaksuga maksustatud laevandustegevusega;

| c) | piletimüügipunktide ja reisiterminalide käitamine seoses tonnaažimaksuga maksustatud laevandustegevusega; (22) |
| --- | --- |

c)

piletimüügipunktide ja reisiterminalide käitamine seoses tonnaažimaksuga maksustatud laevandustegevusega; (22)

22

| d) | ekskursioonide pakkumine ettevõtte käitatava ja nõuetele vastava laeva reisijatele, kelle kajutid jäävad üksnes nende endi kasutusse; |
| --- | --- |

d)

ekskursioonide pakkumine ettevõtte käitatava ja nõuetele vastava laeva reisijatele, kelle kajutid jäävad üksnes nende endi kasutusse;

| e) | intress või sarnane tulu, mis on teenitud käibekapitalilt, kui seda intressi/tulu kasutatakse litsentsitud laevandusorganisatsiooni või tema laevandustegevuse rahastamiseks ja/või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva omandamiseks ja hooldamiseks. |
| --- | --- |

e)

intress või sarnane tulu, mis on teenitud käibekapitalilt, kui seda intressi/tulu kasutatakse litsentsitud laevandusorganisatsiooni või tema laevandustegevuse rahastamiseks ja/või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva omandamiseks ja hooldamiseks.

| (20) | Malta sõnul tõlgendatakse põhjenduse 19 punktis a kirjeldatud tegevust ning eelkõige pardal tarbimist ja kasutamist nii, et see hõlmab kogu tulu, mis saadakse kauba ja teenuste müügist reisijatele, kellel on pardal endiselt kajut, tingimusel et laeva peamine tulu on traditsiooniline laevandustulu. |
| --- | --- |

(20)

Malta sõnul tõlgendatakse põhjenduse 19 punktis a kirjeldatud tegevust ning eelkõige pardal tarbimist ja kasutamist nii, et see hõlmab kogu tulu, mis saadakse kauba ja teenuste müügist reisijatele, kellel on pardal endiselt kajut, tingimusel et laeva peamine tulu on traditsiooniline laevandustulu.

reisijatele, kellel on pardal endiselt kajut

2.1.3.   Tonnaažimaksu suurus

Tonnaažimaksu suurus

| (21) | Malta võtab iga-aastast kindlasummalist tonnaažimaksu: (23)


  Tabel 1








  Laeva netotonnaaž (netotonnides) | Iga-aastane tonnaažimaks |
| --- | --- | --- |
| 0 | 2 500 | 1 000 eurot |
| 2 500 | 8 000 | 1 000 eurot pluss 40 senti iga netotonni eest, mis ületab 2 500 netotonni |
| 8 000 | 10 000 | 3 200 eurot pluss 19 senti iga netotonni eest, mis ületab 8 000 netotonni |
| 10 000 | 15 000 | 3 580 eurot pluss 14 senti iga netotonni eest, mis ületab 10 000 netotonni |
| 15 000 | 20 000 | 4 280 eurot pluss 12 senti iga netotonni eest, mis ületab 15 000 netotonni |
| 20 000 | 30 000 | 4 880 eurot pluss 9 senti iga netotonni eest, mis ületab 20 000 netotonni |
| 30 000 | 50 000 | 5 780 eurot pluss 7 senti iga netotonni eest, mis ületab 30 000 netotonni |
| Üle 50 000 | 7 180 eurot pluss 5 senti iga netotonni eest, mis ületab 50 000 netotonni |

(21)

Malta võtab iga-aastast kindlasummalist tonnaažimaksu: (23)

23

Tabel 1

Tabel 1

Laeva netotonnaaž (netotonnides)

Iga-aastane tonnaažimaks

0

2 500

1 000 eurot

2 500

8 000

1 000 eurot pluss 40 senti iga netotonni eest, mis ületab 2 500 netotonni

8 000

10 000

3 200 eurot pluss 19 senti iga netotonni eest, mis ületab 8 000 netotonni

10 000

15 000

3 580 eurot pluss 14 senti iga netotonni eest, mis ületab 10 000 netotonni

15 000

20 000

4 280 eurot pluss 12 senti iga netotonni eest, mis ületab 15 000 netotonni

20 000

30 000

4 880 eurot pluss 9 senti iga netotonni eest, mis ületab 20 000 netotonni

30 000

50 000

5 780 eurot pluss 7 senti iga netotonni eest, mis ületab 30 000 netotonni

Üle 50 000

7 180 eurot pluss 5 senti iga netotonni eest, mis ületab 50 000 netotonni

| (22) | Standardmäära kohandatakse vastavalt laeva vanusele. Standardmäära kohaldatakse üksnes laevadele, mis on 10–15 aastat vanad. Vanematele kui 15aastastele laevadele kohaldatakse lisatasu kuni 50 %. 0–5aastaste laevade puhul vähendatakse määra 30 % ja 5–10aastaste laevade puhul 15 % (24). |
| --- | --- |

(22)

Standardmäära kohandatakse vastavalt laeva vanusele. Standardmäära kohaldatakse üksnes laevadele, mis on 10–15 aastat vanad. Vanematele kui 15aastastele laevadele kohaldatakse lisatasu kuni 50 %. 0–5aastaste laevade puhul vähendatakse määra 30 % ja 5–10aastaste laevade puhul 15 % (24).

24

| (23) | Kaubandusliku meresõidu seaduse esimeses lisas on sätestatud: „Minister võib tingimustel, mida ta peab sobivaks, täielikult või osaliselt vabastada mistahes laeva või laevade klassi nende eeskirjade kohaselt makstavatest tasudest.“ |
| --- | --- |

(23)

Kaubandusliku meresõidu seaduse esimeses lisas on sätestatud: „Minister võib tingimustel, mida ta peab sobivaks, täielikult või osaliselt vabastada mistahes laeva või laevade klassi nende eeskirjade kohaselt makstavatest tasudest.“

2.1.4.   Lipuseosenõue

Lipuseosenõue

| (24) | Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõike 2 kohaselt võib muu kui ühenduse lipu all sõitva laeva kuulutada tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks, kui (25):






  a) | litsentsitud laevandusorganisatsioon omab, haldab või käitab vähemalt 60 % oma kogutonnaažist ühenduse lipu all; või |
| --- | --- | --- |

(24)

Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõike 2 kohaselt võib muu kui ühenduse lipu all sõitva laeva kuulutada tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks, kui (25):

25

a)

litsentsitud laevandusorganisatsioon omab, haldab või käitab vähemalt 60 % oma kogutonnaažist ühenduse lipu all; või

| b) | protsent litsentsitud laevandusorganisatsiooni kogutonnaažist, mis on ühenduse lipu all vahetult pärast seda, kui laevandusorganisatsioon hakkab laeva käitama, pole väiksem kui protsent laevandusorganisatsiooni kogutonnaažist, mis oli ühenduse lipu all võrdluskuupäeval (26) või laeva haldajate puhul üks aasta pärast kuupäeva, mil laeva haldaja tegevust alustas (kui see on võrdluskuupäevast hiljem); või |
| --- | --- |

b)

protsent litsentsitud laevandusorganisatsiooni kogutonnaažist, mis on ühenduse lipu all vahetult pärast seda, kui laevandusorganisatsioon hakkab laeva käitama, pole väiksem kui protsent laevandusorganisatsiooni kogutonnaažist, mis oli ühenduse lipu all võrdluskuupäeval (26) või laeva haldajate puhul üks aasta pärast kuupäeva, mil laeva haldaja tegevust alustas (kui see on võrdluskuupäevast hiljem); või

26

| c) | abisaajast ettevõtte ühenduse lipu all oleva tonnaaži osakaal pole vähenenud kolme aasta jooksul või lühema ajavahemiku jooksul, mil tonnaažimaksust kasu saaja tegutses. |
| --- | --- |

c)

abisaajast ettevõtte ühenduse lipu all oleva tonnaaži osakaal pole vähenenud kolme aasta jooksul või lühema ajavahemiku jooksul, mil tonnaažimaksust kasu saaja tegutses.

| (25) | Kui punktides b või c esitatud tingimused pole täidetud, võib muule kui ühenduse lipu all sõitvale laevale siiski tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldada, kui abisaaja võtab omale kohustuse suurendada või vähemalt säilitada liikmesriikide lipu all olevat tonnaaži, mida selliste lippude all võrdluskuupäeval käitati. |
| --- | --- |

(25)

Kui punktides b või c esitatud tingimused pole täidetud, võib muule kui ühenduse lipu all sõitvale laevale siiski tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldada, kui abisaaja võtab omale kohustuse suurendada või vähemalt säilitada liikmesriikide lipu all olevat tonnaaži, mida selliste lippude all võrdluskuupäeval käitati.

2.1.5.   Abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed

Abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed

| (26) | Malta maksuõiguse üldised kuritarvitust vältivad sätted, mille kohaselt tuleks jätta kõrvale kavad, mille eesmärk on maksusummasid kunstlikult vähendada, kehtivad ka tonnaažimaksuga maksustamise kava puhul (27). |
| --- | --- |

(26)

Malta maksuõiguse üldised kuritarvitust vältivad sätted, mille kohaselt tuleks jätta kõrvale kavad, mille eesmärk on maksusummasid kunstlikult vähendada, kehtivad ka tonnaažimaksuga maksustamise kava puhul (27).

27

| (27) | Tonnaažimaksuga maksustamise kava vahetamist üldise ettevõtte tulumaksusüsteemi vastu ja vastupidi, et maksukoormust optimeerida, takistab asjaolu, et otsus tonnaažimaksuga maksustamise kavast lahkuda on pöördumatu (28). |
| --- | --- |

(27)

Tonnaažimaksuga maksustamise kava vahetamist üldise ettevõtte tulumaksusüsteemi vastu ja vastupidi, et maksukoormust optimeerida, takistab asjaolu, et otsus tonnaažimaksuga maksustamise kavast lahkuda on pöördumatu (28).

28

| (28) | Iga aasta kohta, mil tonnaažimaksu kohaldatakse, tuleb pidada eraldi raamatupidamisarvestust, kus on selgelt eristatud asjaomase laevandusorganisatsiooni maksed ja laekumised seoses laevandustegevusega ning laekumised seoses muu tegevusega (29). |
| --- | --- |

(28)

Iga aasta kohta, mil tonnaažimaksu kohaldatakse, tuleb pidada eraldi raamatupidamisarvestust, kus on selgelt eristatud asjaomase laevandusorganisatsiooni maksed ja laekumised seoses laevandustegevusega ning laekumised seoses muu tegevusega (29).

29

2.1.6.   Laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

Laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

| (29) | Kapitalikasumit, mis tuleneb tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest ja sarnastest tehingutest, ei maksustata (30). Sellel maksuvabastusel pole piiranguid. |
| --- | --- |

(29)

Kapitalikasumit, mis tuleneb tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest ja sarnastest tehingutest, ei maksustata (30). Sellel maksuvabastusel pole piiranguid.

30

2.1.7.   Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust

Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust

| (30) | Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punktis a on sätestatud, et „tulult ei nõuta ühtegi tulumaksuseaduse kohast lisamaksu, kui see tulu on saadud litsentsitud laevandusorganisatsiooni laevandustegevusest“, tingimusel et laevandusorganisatsioon on kõik asjakohased tasud ja maksud nõuetekohaselt maksnud. Seda maksuvabastust kohaldatakse kogu omandiahelale (31). |
| --- | --- |

(30)

Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punktis a on sätestatud, et „tulult ei nõuta ühtegi tulumaksuseaduse kohast lisamaksu, kui see tulu on saadud litsentsitud laevandusorganisatsiooni laevandustegevusest“, tingimusel et laevandusorganisatsioon on kõik asjakohased tasud ja maksud nõuetekohaselt maksnud. Seda maksuvabastust kohaldatakse kogu omandiahelale (31).

31

| (31) | Üldise ettevõtte tulumaksusüsteemi puhul reguleeritakse aktsionäride dividendide maksustamist tulumaksuseaduse artikliga 68, milles on sätestatud:






  „68. | (1) | (a) | Ükski isik, kes pole Malta resident või kes on Malta resident ja kellele makstakse dividendi kasumist, mis on paigutatud muule maksukontole kui lõplikult maksustatud tulu konto, pole kohustatud sellise dividendi olemasolu avalikustama üheski tulumaksuseaduse sätete kohaselt esitatud deklaratsioonis. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(31)

Üldise ettevõtte tulumaksusüsteemi puhul reguleeritakse aktsionäride dividendide maksustamist tulumaksuseaduse artikliga 68, milles on sätestatud:

„68.

(1)

(a)

Ükski isik, kes pole Malta resident või kes on Malta resident ja kellele makstakse dividendi kasumist, mis on paigutatud muule maksukontole kui lõplikult maksustatud tulu konto, pole kohustatud sellise dividendi olemasolu avalikustama üheski tulumaksuseaduse sätete kohaselt esitatud deklaratsioonis.

| b) | Üheltki isikult ei nõuta selle seaduse kohast lisamaksu tulult, millele on viidatud punktis a. |
| --- | --- |

b)

Üheltki isikult ei nõuta selle seaduse kohast lisamaksu tulult, millele on viidatud punktis a.

| c) | Lõplikult maksustatud tulu kontole paigutatud kasumist makstud dividendide eest ei nõuta lisamaksu ja need ei moodusta osa ühegi isiku maksustatavast tulust ning ükski isik ei või taotleda maksuvähendust ega tagasimakset seoses selliselt kasumilt otseselt või kaudselt makstud maksuga ...“ |
| --- | --- |

c)

Lõplikult maksustatud tulu kontole paigutatud kasumist makstud dividendide eest ei nõuta lisamaksu ja need ei moodusta osa ühegi isiku maksustatavast tulust ning ükski isik ei või taotleda maksuvähendust ega tagasimakset seoses selliselt kasumilt otseselt või kaudselt makstud maksuga ...“

| (32) | Tulumaksuseaduse artikli 68 mõju on praktikas see, et dividendidena jaotatud kasumile ei kohaldata aktsionäri tasandil lisamakse. Tuleb ka märkida, et dividendide saajatel pole mingit kohustust nende dividendide olemasolu avalikustada. |
| --- | --- |

(32)

Tulumaksuseaduse artikli 68 mõju on praktikas see, et dividendidena jaotatud kasumile ei kohaldata aktsionäri tasandil lisamakse. Tuleb ka märkida, et dividendide saajatel pole mingit kohustust nende dividendide olemasolu avalikustada.

2.1.8.   Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

| (33) | Organisatsioonid, kellel on laevandusorganisatsioonide omakapitalis osalus, ja aktsionärid ei maksa tulumaksu kapitalikasumilt, mis tuleneb nimetatud omakapitali osaluse üleandmisest, kui ettevõte, mille omakapitalis see osalus on, piirdub oma tegevuses laevandustegevusega (32). Seda maksuvabastust kohaldatakse kogu omandiahelale (33). |
| --- | --- |

(33)

Organisatsioonid, kellel on laevandusorganisatsioonide omakapitalis osalus, ja aktsionärid ei maksa tulumaksu kapitalikasumilt, mis tuleneb nimetatud omakapitali osaluse üleandmisest, kui ettevõte, mille omakapitalis see osalus on, piirdub oma tegevuses laevandustegevusega (32). Seda maksuvabastust kohaldatakse kogu omandiahelale (33).

32

33

| (34) | Tulumaksuseaduses on kehtestatud maks teatavale kapitalikasumile. Need kapitalikasumi liigid on ammendavalt loetletud tulumaksuseaduse artikli 5 lõikes 1 ning hõlmavad peamiselt sellist kasumit, mis tuleneb kinnisasjade, väärtpaberite ja partnerlustega seotud tehingutest. Maksustatav kapitalikasum arvatakse maksumaksjate muu sissetuleku hulka ja ettevõtete puhul kohaldatakse sellele kindlat määra 35 %. |
| --- | --- |

(34)

Tulumaksuseaduses on kehtestatud maks teatavale kapitalikasumile. Need kapitalikasumi liigid on ammendavalt loetletud tulumaksuseaduse artikli 5 lõikes 1 ning hõlmavad peamiselt sellist kasumit, mis tuleneb kinnisasjade, väärtpaberite ja partnerlustega seotud tehingutest. Maksustatav kapitalikasum arvatakse maksumaksjate muu sissetuleku hulka ja ettevõtete puhul kohaldatakse sellele kindlat määra 35 %.

| (35) | Tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunktis ii on sätestatud maksuvabastus isikutele, kes pole Malta residendid. Täpsemalt vabastatakse maksust mistahes tulu või kasum, mille isik, kes pole Malta resident, on saanud aktsiate või väärtpaberite üleandmisest ettevõttes, mis pole kinnisvaraettevõte, tingimusel et tegelik kasumist tulusaaja pole Malta resident ja teda ei oma ega kontrolli isik või isikud, kelle alaline asukoht on Maltal. |
| --- | --- |

(35)

Tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunktis ii on sätestatud maksuvabastus isikutele, kes pole Malta residendid. Täpsemalt vabastatakse maksust mistahes tulu või kasum, mille isik, kes pole Malta resident, on saanud aktsiate või väärtpaberite üleandmisest ettevõttes, mis pole kinnisvaraettevõte, tingimusel et tegelik kasumist tulusaaja pole Malta resident ja teda ei oma ega kontrolli isik või isikud, kelle alaline asukoht on Maltal.

2.1.9.   Laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

Laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

| (36) | Kaubandusliku meresõidu seaduses on sätestatud, et lisaks Maltal registreeritud või muu riigi lipu all sõitva laeva või laevade omamise, käitamise ja haldamise ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimise (34) tingimuste täitmisele on organisatsioon laevandusorganisatsioon siis, kui laevanduse peadirektorilt on saadud litsents ja tema põhieesmärk on „suurendada kapitali laenude või garantiide andmisega või väärtpaberite emiteerimisega laevandusorganisatsioonile endale või muudele sama kontserni laevandusorganisatsioonidele“ (35) või „viia merendussektoris ellu selliseid muid tegevusi, mida minister võib ametiasutuse soovituste alusel aeg-ajalt eeskirjadega kehtestada sobivana eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks“ (36). |
| --- | --- |

(36)

Kaubandusliku meresõidu seaduses on sätestatud, et lisaks Maltal registreeritud või muu riigi lipu all sõitva laeva või laevade omamise, käitamise ja haldamise ning sellega seoses kõigi raha, turvalisuse ja äriga seotud abitegevuste elluviimise (34) tingimuste täitmisele on organisatsioon laevandusorganisatsioon siis, kui laevanduse peadirektorilt on saadud litsents ja tema põhieesmärk on „suurendada kapitali laenude või garantiide andmisega või väärtpaberite emiteerimisega laevandusorganisatsioonile endale või muudele sama kontserni laevandusorganisatsioonidele“ (35) või „viia merendussektoris ellu selliseid muid tegevusi, mida minister võib ametiasutuse soovituste alusel aeg-ajalt eeskirjadega kehtestada sobivana eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks“ (36).

34

35

36

| (37) | Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et intressidelt ja muult tulult, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsioonide selliste toimingute rahastamisega, mis on loetletud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1, või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, ei nõuta ühtegi tulumaksuseaduse kohast maksu. Vastavalt sellele sättele kohaldatakse seda maksuvabastust üksnes Malta residentidest litsentsitud pankadele, krediidi- või finantsasutustele ning see antakse üksnes sõnaselge taotluse alusel, mis on esitatud pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

(37)

Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et intressidelt ja muult tulult, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsioonide selliste toimingute rahastamisega, mis on loetletud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1, või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, ei nõuta ühtegi tulumaksuseaduse kohast maksu. Vastavalt sellele sättele kohaldatakse seda maksuvabastust üksnes Malta residentidest litsentsitud pankadele, krediidi- või finantsasutustele ning see antakse üksnes sõnaselge taotluse alusel, mis on esitatud pädevatele asutustele.

| (38) | Laenud ja garantiid, mida finantsasutused annavad laevade omanikele, käitajatele ja haldajatele, võidakse seega seoses asjaomastest tegevustest saadava kasumiga vabastada tulumaksuseaduse kohasest tulumaksust (37). |
| --- | --- |

(38)

Laenud ja garantiid, mida finantsasutused annavad laevade omanikele, käitajatele ja haldajatele, võidakse seega seoses asjaomastest tegevustest saadava kasumiga vabastada tulumaksuseaduse kohasest tulumaksust (37).

37

| (39) | Malta ametiasutused on kinnitanud, et pärast Malta ühinemist Euroopa Liiduga ei antud ühtegi litsentsi organisatsioonidele, kes ei omanud, käitanud (prahtimislepingu alusel või muul viisil) ega hallanud laeva või laevu, ning et ükski pank, krediidi- ega finantsasutus kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõike 1 tähenduses pole seda eelist kasutanud. |
| --- | --- |

(39)

Malta ametiasutused on kinnitanud, et pärast Malta ühinemist Euroopa Liiduga ei antud ühtegi litsentsi organisatsioonidele, kes ei omanud, käitanud (prahtimislepingu alusel või muul viisil) ega hallanud laeva või laevu, ning et ükski pank, krediidi- ega finantsasutus kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõike 1 tähenduses pole seda eelist kasutanud.

omanud, käitanud (prahtimislepingu alusel või muul viisil) ega hallanud laeva või laevu

2.1.10.   Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust

Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust

| (40) | Dokumentide ja tehingute lõivu seadust (38) kohaldatakse vabalt kaubeldavate väärtpaberite, kinnisasjade, oksjonimüükide ja kindlustuspoliisidega seotud tehingutele. Vabalt kaubeldavaid väärtpabereid määratletakse kui „osalust mistahes ettevõtte aktsiakapitalis ja sama ettevõtte dokumente“ (39). |
| --- | --- |

(40)

Dokumentide ja tehingute lõivu seadust (38) kohaldatakse vabalt kaubeldavate väärtpaberite, kinnisasjade, oksjonimüükide ja kindlustuspoliisidega seotud tehingutele. Vabalt kaubeldavaid väärtpabereid määratletakse kui „osalust mistahes ettevõtte aktsiakapitalis ja sama ettevõtte dokumente“ (39).

38

39

| (41) | Maksustamiseeskirjades (40) on sätestatud, et ei maksustata i) kaubandusliku meresõidu seaduse kohase tonnaažimaksu alla kuuluva laeva registreerimist; ii) mistahes litsentsitud laevandusorganisatsiooni väärtpaberite või osaluse emiteerimist või jaotamist; iii) mistahes litsentsitud laevandusorganisatsiooni väärtpaberi või osaluse ostmist, üleandmist, loovutamist; iv) tonnaažimaksu alla kuuluva laeva müüki või üleandmist; v) mistahes laevale või laevandusorganisatsioonile seatud või nendega seotud hüpoteegi või muu maksu registrisse kandmist, ülekandmist või lõpetamist; vi) õiguste ja osaluse loovutamist või kohustuste võtmist seoses laevaga. |
| --- | --- |

(41)

Maksustamiseeskirjades (40) on sätestatud, et ei maksustata i) kaubandusliku meresõidu seaduse kohase tonnaažimaksu alla kuuluva laeva registreerimist; ii) mistahes litsentsitud laevandusorganisatsiooni väärtpaberite või osaluse emiteerimist või jaotamist; iii) mistahes litsentsitud laevandusorganisatsiooni väärtpaberi või osaluse ostmist, üleandmist, loovutamist; iv) tonnaažimaksu alla kuuluva laeva müüki või üleandmist; v) mistahes laevale või laevandusorganisatsioonile seatud või nendega seotud hüpoteegi või muu maksu registrisse kandmist, ülekandmist või lõpetamist; vi) õiguste ja osaluse loovutamist või kohustuste võtmist seoses laevaga.

40

| (42) | Dokumentide ja tehingute lõivu seadusega (41) kehtestatakse väärtpaberitega tehtud tehingutele maks kaks eurot tasu summa või väärtuse või vabalt kaubeldava väärtpaberi tegeliku väärtuse iga saja euro eest olenevalt sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

(42)

Dokumentide ja tehingute lõivu seadusega (41) kehtestatakse väärtpaberitega tehtud tehingutele maks kaks eurot tasu summa või väärtuse või vabalt kaubeldava väärtpaberi tegeliku väärtuse iga saja euro eest olenevalt sellest, kumb on suurem.

41

| (43) | Maksu ei kohaldata aga tehingutele, mis hõlmavad sellise ettevõtte väärtpabereid, kus enam kui pool lihtaktsiakapitalist, hääleõigustest ja õigustest kasumile kuulub isikutele, kes pole Malta residendid ning keda ei oma ega kontrolli otseselt ega kaudselt isikud, kes on Malta residendid, tingimusel et suurem osa ettevõtte ärihuvidest on väljaspool Maltat (42). |
| --- | --- |

(43)

Maksu ei kohaldata aga tehingutele, mis hõlmavad sellise ettevõtte väärtpabereid, kus enam kui pool lihtaktsiakapitalist, hääleõigustest ja õigustest kasumile kuulub isikutele, kes pole Malta residendid ning keda ei oma ega kontrolli otseselt ega kaudselt isikud, kes on Malta residendid, tingimusel et suurem osa ettevõtte ärihuvidest on väljaspool Maltat (42).

42

| (44) | Tasudest on vabastatud ka kontsernisisesed üleandmised, mis toimuvad kontserni restruktureerimise kontekstis (43). Olemas on ka märkimisväärne hulk muid vabastusi, mis on peamiselt suunatud mitmesugustele juriidilistele isikutele, kellel on märkimisväärsed rahvusvahelised huvid, aga mida antakse ka muude asjaolude korral, näiteks ühisinvesteerimisettevõtetele. |
| --- | --- |

(44)

Tasudest on vabastatud ka kontsernisisesed üleandmised, mis toimuvad kontserni restruktureerimise kontekstis (43). Olemas on ka märkimisväärne hulk muid vabastusi, mis on peamiselt suunatud mitmesugustele juriidilistele isikutele, kellel on märkimisväärsed rahvusvahelised huvid, aga mida antakse ka muude asjaolude korral, näiteks ühisinvesteerimisettevõtetele.

43

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (45) | Algatamisotsuses avaldati kahtlust, kas jaotistes 2.1–2.8 kirjeldatud meetmed sobivad kokku siseturuga ja eelkõige meretranspordile antava riigiabi suunistega (44). |
| --- | --- |

(45)

Algatamisotsuses avaldati kahtlust, kas jaotistes 2.1–2.8 kirjeldatud meetmed sobivad kokku siseturuga ja eelkõige meretranspordile antava riigiabi suunistega (44).

44

| (46) | Tonnaažimaksu meetmete suhtes olid komisjonil järgmised kahtlused:






  a) | meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt tuleb piirduda tonnaažimaksu kohaldamisel laevadega, mida kasutatakse meretranspordiks, mis on määratletud kui „kaupade ja isikute merevedu“ (45). Kaubandusliku meresõidu seadus ei tundunud aga seda määratlust kajastavat. Ühtlasi antakse Malta kavaga ministrile õigus kalduda kõrvale kaubandusliku meresõidu seaduses sätestatud üldistest nõuetest. Komisjon oli seisukohal, et tonnaažimaksu ei tohiks kohaldada sellise tulu suhtes, mis on saadud laevadega, mida ei kasutata meretranspordiks. Seda arvestades leidis komisjon, et kalalaevad, pontoonid, praamid, jahid, merematkelaevad ja naftapuurplatvormid tundusid vastavat Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele, aga komisjon kahtles selle põhjendatuses. |
| --- | --- | --- |

(46)

Tonnaažimaksu meetmete suhtes olid komisjonil järgmised kahtlused:

a)

meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt tuleb piirduda tonnaažimaksu kohaldamisel laevadega, mida kasutatakse meretranspordiks, mis on määratletud kui „kaupade ja isikute merevedu“ (45). Kaubandusliku meresõidu seadus ei tundunud aga seda määratlust kajastavat. Ühtlasi antakse Malta kavaga ministrile õigus kalduda kõrvale kaubandusliku meresõidu seaduses sätestatud üldistest nõuetest. Komisjon oli seisukohal, et tonnaažimaksu ei tohiks kohaldada sellise tulu suhtes, mis on saadud laevadega, mida ei kasutata meretranspordiks. Seda arvestades leidis komisjon, et kalalaevad, pontoonid, praamid, jahid, merematkelaevad ja naftapuurplatvormid tundusid vastavat Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele, aga komisjon kahtles selle põhjendatuses.

kaupade ja isikute merevedu

45

| b) | Selgete sätete puudumine hoolde-/abilaevade, puksiiride ja süvenduslaevade kohta pani komisjoni samuti kahtlema, kas on tagatud vastavus meretranspordile antava riigiabi suunistes sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

b)

Selgete sätete puudumine hoolde-/abilaevade, puksiiride ja süvenduslaevade kohta pani komisjoni samuti kahtlema, kas on tagatud vastavus meretranspordile antava riigiabi suunistes sätestatud eeskirjadele.

| c) | Laevade müügist tuleneva kapitalikasumi asjus kahtleb komisjon, kas maksust vabastatud tehingud piirdusid laevadega, mida laevandusettevõtted ostsid ja müüsid tonnaažimaksu kohaldamise ajal. |
| --- | --- |

c)

Laevade müügist tuleneva kapitalikasumi asjus kahtleb komisjon, kas maksust vabastatud tehingud piirdusid laevadega, mida laevandusettevõtted ostsid ja müüsid tonnaažimaksu kohaldamise ajal.

| d) | Komisjon leidis, et kuna abitegevuste vastavust tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele pole selgelt piiratud, võib kaasneda kokkusobimatu abi andmine, eelkõige merematkelaevade pardal müüdavate teatavate kaupade puhul. |
| --- | --- |

d)

Komisjon leidis, et kuna abitegevuste vastavust tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele pole selgelt piiratud, võib kaasneda kokkusobimatu abi andmine, eelkõige merematkelaevade pardal müüdavate teatavate kaupade puhul.

| e) | Seoses laevadega, mida kindlasti kasutatakse tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavateks tegevusteks, leidis komisjon, et maksusoodustusi ei tohiks laiendada kõigile turuosalistele, kes on nende laevadega mingil viisil seotud. Tonnaažimaksust ei tohiks kasu saada sellised laevade rendileandjad, kes ise ei tegele meretranspordiga. Ühtlasi oli komisjonil kahtlusi tähtajaliselt prahtijate ja sarnaste ettevõtete tonnaažimaksust kasu saamise kõlblikkuse suhtes, millele polnud kehtestatud mingeid piiranguid. |
| --- | --- |

e)

Seoses laevadega, mida kindlasti kasutatakse tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavateks tegevusteks, leidis komisjon, et maksusoodustusi ei tohiks laiendada kõigile turuosalistele, kes on nende laevadega mingil viisil seotud. Tonnaažimaksust ei tohiks kasu saada sellised laevade rendileandjad, kes ise ei tegele meretranspordiga. Ühtlasi oli komisjonil kahtlusi tähtajaliselt prahtijate ja sarnaste ettevõtete tonnaažimaksust kasu saamise kõlblikkuse suhtes, millele polnud kehtestatud mingeid piiranguid.

| f) | Komisjon väljendas kahtlust, kas maksustamistase oli kõigil juhtudel kooskõlas teiste liikmesriikide maksustamistasemega, mille komisjon oli varem heaks kiitnud. |
| --- | --- |

f)

Komisjon väljendas kahtlust, kas maksustamistase oli kõigil juhtudel kooskõlas teiste liikmesriikide maksustamistasemega, mille komisjon oli varem heaks kiitnud.

| g) | Komisjon väljendas kahtlust, kas lipuseosenõue ja abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed olid asjakohased. |
| --- | --- |

g)

Komisjon väljendas kahtlust, kas lipuseosenõue ja abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed olid asjakohased.

| h) | Komisjon väljendas kahtlust ka laevandusettevõtete aktsiate dividendide maksustamise suhtes. |
| --- | --- |

h)

Komisjon väljendas kahtlust ka laevandusettevõtete aktsiate dividendide maksustamise suhtes.

| i) | Ühtlasi seadis komisjon kahtluse alla selle, kas laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

i)

Ühtlasi seadis komisjon kahtluse alla selle, kas laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust sobib kokku siseturuga.

| j) | Komisjon väljendas kahtlust, kas dokumentide ja tehingute lõivu seaduse kohased vabastused seoses laevadega sobivad kokku siseturuga. Tundub, et need vabastused võivad kasu tuua majandustegevuses osalejatele, kes pole tingimata tegelikult laevandusega tegelevad ettevõtted (eelkõige aktsionäridele). |
| --- | --- |

j)

Komisjon väljendas kahtlust, kas dokumentide ja tehingute lõivu seaduse kohased vabastused seoses laevadega sobivad kokku siseturuga. Tundub, et need vabastused võivad kasu tuua majandustegevuses osalejatele, kes pole tingimata tegelikult laevandusega tegelevad ettevõtted (eelkõige aktsionäridele).

| k) | Komisjon leidis, et laevade müügist ja laevandusettevõtete rahastamisest tuleneva tulu vabastamine tulumaksust pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

k)

Komisjon leidis, et laevade müügist ja laevandusettevõtete rahastamisest tuleneva tulu vabastamine tulumaksust pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

4.   MALTA TÄHELEPANEKUD JA KOHUSTUSED

MALTA TÄHELEPANEKUD JA KOHUSTUSED

4.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (47) | Malta rõhutab, et ta on rakendanud tonnaažimaksu alati eesmärgiga austada ausat konkurentsi ja meretranspordile antava riigiabi suuniseid. |
| --- | --- |

(47)

Malta rõhutab, et ta on rakendanud tonnaažimaksu alati eesmärgiga austada ausat konkurentsi ja meretranspordile antava riigiabi suuniseid.

| (48) | Praktikas on Malta kava alati piirdunud laevadega, mida komisjon peab tonnaažimaksuga maksustamise kõlblikuks (sisuliselt laevadega, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks veoks). Abiteenused, nagu rahastamine ja maaklerlus, pole tonnaažimaksust kasu saanud. |
| --- | --- |

(48)

Praktikas on Malta kava alati piirdunud laevadega, mida komisjon peab tonnaažimaksuga maksustamise kõlblikuks (sisuliselt laevadega, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks veoks). Abiteenused, nagu rahastamine ja maaklerlus, pole tonnaažimaksust kasu saanud.

| (49) | 2015. aasta detsembri lõpus oli Malta lipu all registreeritud laevade brutotonnaaž 66,2 miljonit tonni (üle 3 000 laeva). Malta lipu all sõitev laevastik on Malta merendustegevuse oluline osa ning sel on otsustav tähtsus riigi meretööstuse kui terviku majandusliku elujõulisuse säilitamises, eelkõige arvestades Malta kui väikse saare asukohta liidu äärealal ja mitmekordset mõju, mis sellel on Malta majandusele. |
| --- | --- |

(49)

2015. aasta detsembri lõpus oli Malta lipu all registreeritud laevade brutotonnaaž 66,2 miljonit tonni (üle 3 000 laeva). Malta lipu all sõitev laevastik on Malta merendustegevuse oluline osa ning sel on otsustav tähtsus riigi meretööstuse kui terviku majandusliku elujõulisuse säilitamises, eelkõige arvestades Malta kui väikse saare asukohta liidu äärealal ja mitmekordset mõju, mis sellel on Malta majandusele.

| (50) | Seda tuleks võrrelda 462 laevaga, millele kohaldati 2015. aasta lõpus Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ja mille kogutonnaaž oli 10,4 miljonit brutotonni. |
| --- | --- |

(50)

Seda tuleks võrrelda 462 laevaga, millele kohaldati 2015. aasta lõpus Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ja mille kogutonnaaž oli 10,4 miljonit brutotonni.

| (51) | Laevad, mis saavad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu, sõidavad Malta lipu all, välja arvatud kaks laeva, mis sõidavad Norra lipu all. Ühtegi kõnealustest laevadest ei prahita laevapereta kolmandatele isikutele ega käitata tähtajalise prahtimise/tšarterveolepingu alusel. |
| --- | --- |

(51)

Laevad, mis saavad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu, sõidavad Malta lipu all, välja arvatud kaks laeva, mis sõidavad Norra lipu all. Ühtegi kõnealustest laevadest ei prahita laevapereta kolmandatele isikutele ega käitata tähtajalise prahtimise/tšarterveolepingu alusel.

| (52) | Laevad, mida käitatakse Malta territoriaalvetes ärilisel otstarbel, ei saa Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu. Neid kasutatakse peamiselt sadamatoiminguteks, nagu punkerdus, transpordiks ja turismireisideks ning nende kaudu saab tööd palju Malta meremehi. |
| --- | --- |

(52)

Laevad, mida käitatakse Malta territoriaalvetes ärilisel otstarbel, ei saa Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu. Neid kasutatakse peamiselt sadamatoiminguteks, nagu punkerdus, transpordiks ja turismireisideks ning nende kaudu saab tööd palju Malta meremehi.

| (53) | Eristada tuleb laevu, mida käitatakse ärilistel eesmärkidel turistide/kauba veoks Malta territoriaalvetes, ja laevu, mida kasutatakse rahvusvaheliseks kaubanduseks. Üksnes viimased vastavad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. |
| --- | --- |

(53)

Eristada tuleb laevu, mida käitatakse ärilistel eesmärkidel turistide/kauba veoks Malta territoriaalvetes, ja laevu, mida kasutatakse rahvusvaheliseks kaubanduseks. Üksnes viimased vastavad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele.

4.2.   Tonnaažimaksuga maksustamise kava

Tonnaažimaksuga maksustamise kava

4.2.1.   Laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

Laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

4.2.1.1.   Üldised märkused

| (54) | Kaubandusliku meresõidu seaduse esimese lisa kohaselt tuleb tonnaažimaksu maksta kõigilt Maltal registreeritud laevadelt, sealhulgas kalalaevadelt ja lõbusõidujahtidelt. |
| --- | --- |

(54)

Kaubandusliku meresõidu seaduse esimese lisa kohaselt tuleb tonnaažimaksu maksta kõigilt Maltal registreeritud laevadelt, sealhulgas kalalaevadelt ja lõbusõidujahtidelt.

| (55) | Malta rõhutab aga, et igat liiki laevu ei saa pidada „tonnaažimaksu alla kuuluvateks laevadeks“, mis saavad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu. Nii on see näiteks kalalaevade ja lõbusõidujahtide puhul. Ka litsentsitud laevandusorganisatsioonil, kes omab, käitab või haldab selliseid laevu, pole õigust saada kasu tonnaažimaksuga maksustamise kavast seoses kasumiga, mida see litsentsitud laevandusorganisatsioon nende laevadega teenib. |
| --- | --- |

(55)

Malta rõhutab aga, et igat liiki laevu ei saa pidada „tonnaažimaksu alla kuuluvateks laevadeks“, mis saavad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu. Nii on see näiteks kalalaevade ja lõbusõidujahtide puhul. Ka litsentsitud laevandusorganisatsioonil, kes omab, käitab või haldab selliseid laevu, pole õigust saada kasu tonnaažimaksuga maksustamise kavast seoses kasumiga, mida see litsentsitud laevandusorganisatsioon nende laevadega teenib.

| (56) | Laevade puhul, mida ei kasutata laevandustegevuseks, näiteks kalalaevad ja lõbusõidujahid, tuleb Maltal maksta nende maksustatavalt tulult tulumaksu lisaks kaubandusliku meresõidu seaduse kohaselt makstavatele registreerimistasudele ja iga-aastastele tonnaažil põhinevatele tasudele. Viimastele tasudele ja maksudele viidatakse Maltal samuti kui „tonnaažimaksule“, kuid ainult laevade puhul, millele Malta on varem viidanud kui „tonnaažimaksu alla kuuluvatele laevadele“, tuleb maksta tulumaksuseaduse kohase tulumaksu asemel üksnes tonnaažimaksuga maksustamise kava kohast tonnaažimaksu. |
| --- | --- |

(56)

Laevade puhul, mida ei kasutata laevandustegevuseks, näiteks kalalaevad ja lõbusõidujahid, tuleb Maltal maksta nende maksustatavalt tulult tulumaksu lisaks kaubandusliku meresõidu seaduse kohaselt makstavatele registreerimistasudele ja iga-aastastele tonnaažil põhinevatele tasudele. Viimastele tasudele ja maksudele viidatakse Maltal samuti kui „tonnaažimaksule“, kuid ainult laevade puhul, millele Malta on varem viidanud kui „tonnaažimaksu alla kuuluvatele laevadele“, tuleb maksta tulumaksuseaduse kohase tulumaksu asemel üksnes tonnaažimaksuga maksustamise kava kohast tonnaažimaksu.

| (57) | Maksustamiseeskirjades on sätestatud tulumaksuvabastus üksnes seoses „laevandustegevusest“ saadud tuluga. 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on loetletud hulk laevu, millele ei saa kohaldada tonnaažimaksu koos tavapärasest tulumaksust vabastamisega, sest nende laevadega teenitud tulu ei saa pidada „laevandustegevusest“ saadud tuluks. Eelkõige ei saada sellist kasu seoses kalalaevade, lõbusõidujahtide ja paiksete avamererajatistega, nagu naftapuurplatvormidega, mida ei kasutata meretranspordiks, puksiiridega, mida ei kasutata avamerel, mitteiseliikuvate ujuvkraanadega ning laevadega, mille peamine eesmärk on pakkuda hasartmängu- ja/või kasiinoteenuseid. Ka ujuvplatvormid ja pontoonid ei vasta tavapärasest tulumaksust vabastamise tingimustele. Kõigi nende laevade eest makstakse üksnes registreerimistasu ja nende tonnaažil põhinevat iga-aastast tasu, millele viidatakse kui „tonnaažimaksuga maksustamisele“ või „tonnaažimaksule“, aga mis ei vabasta neid tavapärasest tulumaksust. |
| --- | --- |

(57)

Maksustamiseeskirjades on sätestatud tulumaksuvabastus üksnes seoses „laevandustegevusest“ saadud tuluga. 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on loetletud hulk laevu, millele ei saa kohaldada tonnaažimaksu koos tavapärasest tulumaksust vabastamisega, sest nende laevadega teenitud tulu ei saa pidada „laevandustegevusest“ saadud tuluks. Eelkõige ei saada sellist kasu seoses kalalaevade, lõbusõidujahtide ja paiksete avamererajatistega, nagu naftapuurplatvormidega, mida ei kasutata meretranspordiks, puksiiridega, mida ei kasutata avamerel, mitteiseliikuvate ujuvkraanadega ning laevadega, mille peamine eesmärk on pakkuda hasartmängu- ja/või kasiinoteenuseid. Ka ujuvplatvormid ja pontoonid ei vasta tavapärasest tulumaksust vabastamise tingimustele. Kõigi nende laevade eest makstakse üksnes registreerimistasu ja nende tonnaažil põhinevat iga-aastast tasu, millele viidatakse kui „tonnaažimaksuga maksustamisele“ või „tonnaažimaksule“, aga mis ei vabasta neid tavapärasest tulumaksust.

| (58) | Malta väidab, et registreerimistasu ning iga-aastast tasu, mida makstakse kala- ja muude sarnaste laevade eest, millele tonnaažimaksu ei saa kohaldada, ei kutsuta edaspidi enam „tonnaažimaksuks“, et vältida vääritimõistmist. |
| --- | --- |

(58)

Malta väidab, et registreerimistasu ning iga-aastast tasu, mida makstakse kala- ja muude sarnaste laevade eest, millele tonnaažimaksu ei saa kohaldada, ei kutsuta edaspidi enam „tonnaažimaksuks“, et vältida vääritimõistmist.

| (59) | Vastutava ministri õigus kuulutada kava tingimustele vastavaks laevu, mille tonnaaž on alla 1 000 netotonni, ei tähenda, et laevadele, mida ei kasutata laevandustegevuseks, saaks kohaldada tonnaažimaksu. See õigus ei kõrvalda nõuet, et laeva tuleb kasutada kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks veoks. |
| --- | --- |

(59)

Vastutava ministri õigus kuulutada kava tingimustele vastavaks laevu, mille tonnaaž on alla 1 000 netotonni, ei tähenda, et laevadele, mida ei kasutata laevandustegevuseks, saaks kohaldada tonnaažimaksu. See õigus ei kõrvalda nõuet, et laeva tuleb kasutada kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks veoks.

| (60) | Selguse huvides sõnastatakse kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõige 1 ümber järgmiselt: „Minister võib rahanduse eest vastutava ministri nõusolekul ja tingimustel, mida peetakse kooskõlas käesolevate eeskirjadega asjakohaseks, kuulutada tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks mistahes netotonnaažiga laeva, mida kasutatakse laevandustegevuseks.“ |
| --- | --- |

(60)

Selguse huvides sõnastatakse kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõige 1 ümber järgmiselt: „Minister võib rahanduse eest vastutava ministri nõusolekul ja tingimustel, mida peetakse kooskõlas käesolevate eeskirjadega asjakohaseks, kuulutada tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks mistahes netotonnaažiga laeva, mida kasutatakse laevandustegevuseks.“

| (61) | Üksnes tabelis 2 nimetatud laevaliigid on Maltal tunnistatud tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele vastavaks (koos tavapärasest tulumaksust vabastamisega). Tabelis 2 on esitatud ka laevastiku koosseis 2015. aastal.

  Tabel 2







  Laevaliik | Tonnaažimaksuga maksustatud laevade koguarv
  (detsember 2015) |
| --- | --- | --- |
| praam | 7 |
| puistlastilaev | 113 |
| autolaev | 5 |
| tsemendilaev | 2 |
| kommertsjaht (46) | 29 |
| konteinerilaev | 12 |
| segalastilaev | 120 |
| reisilaev | 24 |
| ro-ro-laev | 5 |
| abilaev (47) | 3 |
| tanker | 155 |
| puksiir | 2 |
| KOKKU | 477 |

(61)

Üksnes tabelis 2 nimetatud laevaliigid on Maltal tunnistatud tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele vastavaks (koos tavapärasest tulumaksust vabastamisega). Tabelis 2 on esitatud ka laevastiku koosseis 2015. aastal.

Tabel 2

Tabel 2

Laevaliik

Tonnaažimaksuga maksustatud laevade koguarv

(detsember 2015)

praam

7

puistlastilaev

113

autolaev

5

tsemendilaev

2

kommertsjaht (46)

46

29

konteinerilaev

12

segalastilaev

120

reisilaev

24

ro-ro-laev

5

abilaev (47)

47

3

tanker

155

puksiir

2

KOKKU

KOKKU

477

477

| (62) | Malta on kinnitanud, et 100 % laevadest, mis saavad kasu tavapärasest tulumaksust vabastamisest (edaspidi „Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastik“), sõidavad ELi/EMP lipu all või on ELis/EMPs registreeritud (48) ning et ükski laev, mis ei sõida ELi/EMP lipu all, pole alates 2004. aastast tonnaažimaksuga maksustatud laevastikku kuulunud. |
| --- | --- |

(62)

Malta on kinnitanud, et 100 % laevadest, mis saavad kasu tavapärasest tulumaksust vabastamisest (edaspidi „Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastik“), sõidavad ELi/EMP lipu all või on ELis/EMPs registreeritud (48) ning et ükski laev, mis ei sõida ELi/EMP lipu all, pole alates 2004. aastast tonnaažimaksuga maksustatud laevastikku kuulunud.

48

| (63) | Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastiku tonnaaž oli 2015. aasta lõpus umbes 10,4 miljonit brutotonni, mis moodustab alla 20 % Maltal registreeritud laevade tonnaažist. |
| --- | --- |

(63)

Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastiku tonnaaž oli 2015. aasta lõpus umbes 10,4 miljonit brutotonni, mis moodustab alla 20 % Maltal registreeritud laevade tonnaažist.

| (64) | Malta võttis kohustuse pidada ka edaspidi tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks üksnes laevu, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks mereveoks ja teatavateks muudeks laevandustegevusteks, mille tonnaažimaksuga maksustamise on komisjon varem teiste liikmesriikide puhul meretranspordi suuniste alusel heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(64)

Malta võttis kohustuse pidada ka edaspidi tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks üksnes laevu, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks mereveoks ja teatavateks muudeks laevandustegevusteks, mille tonnaažimaksuga maksustamise on komisjon varem teiste liikmesriikide puhul meretranspordi suuniste alusel heaks kiitnud.

| (65) | Lisaks täpsustab Malta, et kava kohasest tonnaažimaksuga maksustamisest saavad kasu üksnes tegelikult laevandusega tegelevad organisatsioonid, täpsemalt organisatsioonid, mis on võtnud riske ja kohustusi seoses i) sellise laeva käitamisega, mida kasutatakse meretranspordiks, nagu määratletud meretranspordile antava riigiabi suunistes (49) (nt tehnilise haldamise ja mehitamisega seotud kohustused) või ii) meretranspordiga tegelemisega, nagu määratletud meretranspordile antava riigiabi suunistes (sh teatavatel tingimustel laevaperega prahitud laevadega) (50). |
| --- | --- |

(65)

Lisaks täpsustab Malta, et kava kohasest tonnaažimaksuga maksustamisest saavad kasu üksnes tegelikult laevandusega tegelevad organisatsioonid, täpsemalt organisatsioonid, mis on võtnud riske ja kohustusi seoses i) sellise laeva käitamisega, mida kasutatakse meretranspordiks, nagu määratletud meretranspordile antava riigiabi suunistes (49) (nt tehnilise haldamise ja mehitamisega seotud kohustused) või ii) meretranspordiga tegelemisega, nagu määratletud meretranspordile antava riigiabi suunistes (sh teatavatel tingimustel laevaperega prahitud laevadega) (50).

49

50

4.2.1.2.   Tonnaažimaksu kohaldamine praamidele

| (66) | Praamid, mida ei kasutata „kaupade rahvusvaheliseks veoks“, ei vasta Malta tonnaažimaksusüsteemi tingimustele olenemata sellest, kas need on liikurpraamid või mitte. Praamidele, mis on ette nähtud avamerel navigeerimiseks ja mida selleks tavaliselt kasutatakse ning mida kasutatakse ka rahvusvaheliseks meretranspordiks, võib Malta kohaldada tonnaažimaksuga maksustamise kava. Seda peetakse vajalikuks lasti puhul, mida pole võimalik tavaliste laevadega transportida. |
| --- | --- |

(66)

Praamid, mida ei kasutata „kaupade rahvusvaheliseks veoks“, ei vasta Malta tonnaažimaksusüsteemi tingimustele olenemata sellest, kas need on liikurpraamid või mitte. Praamidele, mis on ette nähtud avamerel navigeerimiseks ja mida selleks tavaliselt kasutatakse ning mida kasutatakse ka rahvusvaheliseks meretranspordiks, võib Malta kohaldada tonnaažimaksuga maksustamise kava. Seda peetakse vajalikuks lasti puhul, mida pole võimalik tavaliste laevadega transportida.

| (67) | Energiatööstuses veetakse praamidega komponente, nagu ankrud, torud ja ketid, mida pole võimalik tavaliste laevadega transportida. Praamidega veetakse ka uute puur- ja tootmisplatvormide ning puurmasinate mooduleid. Muude praamidega veetakse seadmeid torujuhtmete paigaldamiseks sügavasse vette või väga suure võimsusega kraanasid ja losspoome. Teisaldatavaid praame kasutatakse ka elektrijaamade varustamiseks söega. |
| --- | --- |

(67)

Energiatööstuses veetakse praamidega komponente, nagu ankrud, torud ja ketid, mida pole võimalik tavaliste laevadega transportida. Praamidega veetakse ka uute puur- ja tootmisplatvormide ning puurmasinate mooduleid. Muude praamidega veetakse seadmeid torujuhtmete paigaldamiseks sügavasse vette või väga suure võimsusega kraanasid ja losspoome. Teisaldatavaid praame kasutatakse ka elektrijaamade varustamiseks söega.

4.2.1.3.   Tonnaažimaksu kohaldamine merematkelaevadele

| (68) | Merematkelaevad (reisilaevad) vastavad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. Malta rõhutas, et Küpros, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Norra ja Ühendkuningriik peavad merematkelaevu tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavaks, kui neid laevu ei kasutata peamiselt hasartmängu-/kasiinoteenusteks või muuks sarnaseks otstarbeks, mis pole laevandusega seotud. |
| --- | --- |

(68)

Merematkelaevad (reisilaevad) vastavad Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. Malta rõhutas, et Küpros, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Norra ja Ühendkuningriik peavad merematkelaevu tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavaks, kui neid laevu ei kasutata peamiselt hasartmängu-/kasiinoteenusteks või muuks sarnaseks otstarbeks, mis pole laevandusega seotud.

| (69) | See sektor on liidu merendusklastrile väga kasulik ja annab paljudele liikmesriikidele suurt lisaväärtust. Sektoris on agressiivne rahvusvaheline konkurents ning seal töötab märkimisväärne arv oskustöölisi ja eksperte. |
| --- | --- |

(69)

See sektor on liidu merendusklastrile väga kasulik ja annab paljudele liikmesriikidele suurt lisaväärtust. Sektoris on agressiivne rahvusvaheline konkurents ning seal töötab märkimisväärne arv oskustöölisi ja eksperte.

4.2.1.4.   Tonnaažimaksu kohaldamine kommertsjahtidele

| (70) | Reisijate rahvusvaheliseks veoks kasutatavad kommertsjahid võivad vastata tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele, kui need on Maltal kommertsjahtidena registreeritud. Neid tuleb kasutada kuni 12 reisija äriliseks veoks (51) ning need peavad vastama rangetele ohutus- ja tegevusstandarditele. Jahte, mis on sertifitseeritud kommertsjahtidena, peetakse samaväärseks väikeste reisilaevadega, sest nendega on võimalik seilata rahvusvahelistes vetes. Malta kommertsjahtide eeskirjas (52) on sätestatud tehnilised standardid, millele kommertsjahid peavad vastama, et neid saaks pidada tonnaažimaksu alla kuuluvateks laevadeks. Nimetatud standardid on samaväärsed nendega, mida kohaldatakse kaubalaevade ehitamisele ja käitamisele ning mis on esitatud rahvusvahelistes konventsioonides, nagu SOLASi ja MARPOLi konventsioonid (53). Ülejäänud kõlblikkuskriteeriumid, mida kommertsjahtide suhtes rakendatakse, on samad, mis muude laevaliikide puhul. |
| --- | --- |

(70)

Reisijate rahvusvaheliseks veoks kasutatavad kommertsjahid võivad vastata tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele, kui need on Maltal kommertsjahtidena registreeritud. Neid tuleb kasutada kuni 12 reisija äriliseks veoks (51) ning need peavad vastama rangetele ohutus- ja tegevusstandarditele. Jahte, mis on sertifitseeritud kommertsjahtidena, peetakse samaväärseks väikeste reisilaevadega, sest nendega on võimalik seilata rahvusvahelistes vetes. Malta kommertsjahtide eeskirjas (52) on sätestatud tehnilised standardid, millele kommertsjahid peavad vastama, et neid saaks pidada tonnaažimaksu alla kuuluvateks laevadeks. Nimetatud standardid on samaväärsed nendega, mida kohaldatakse kaubalaevade ehitamisele ja käitamisele ning mis on esitatud rahvusvahelistes konventsioonides, nagu SOLASi ja MARPOLi konventsioonid (53). Ülejäänud kõlblikkuskriteeriumid, mida kommertsjahtide suhtes rakendatakse, on samad, mis muude laevaliikide puhul.

51

52

53

| (71) | Nende kommertsjahtide omanikud sõlmivad halduslepinguid eraldiseisvate jahihaldusettevõtetega. Maksustamiseeskirjade kohaselt võivad nii omanikud kui ka haldajad vastata tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. Siiani pole olnud ühtegi juhtumit, kus kaubandusliku meresõidu seaduse kohaselt registreeritud kommertsjahi omanik ja haldaja oleks mõlemad kavast kasu saanud. |
| --- | --- |

(71)

Nende kommertsjahtide omanikud sõlmivad halduslepinguid eraldiseisvate jahihaldusettevõtetega. Maksustamiseeskirjade kohaselt võivad nii omanikud kui ka haldajad vastata tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. Siiani pole olnud ühtegi juhtumit, kus kaubandusliku meresõidu seaduse kohaselt registreeritud kommertsjahi omanik ja haldaja oleks mõlemad kavast kasu saanud.

| (72) | Rahvusvahelises kommertsjahtide sektoris on konkurents väga tihe ning liidus/EMPs registreeritud jahtidele pakuvad üha enam konkurentsi kommertsjahtide käitajad, kes on asutatud väljaspool EMPd. Kolmandad riigid pakuvad ettevõtetele maksusoodustusi, et jahte seal registreeritaks. |
| --- | --- |

(72)

Rahvusvahelises kommertsjahtide sektoris on konkurents väga tihe ning liidus/EMPs registreeritud jahtidele pakuvad üha enam konkurentsi kommertsjahtide käitajad, kes on asutatud väljaspool EMPd. Kolmandad riigid pakuvad ettevõtetele maksusoodustusi, et jahte seal registreeritaks.

4.2.1.5.   Tonnaažimaksu kohaldamine puksiiridele ja süvenduslaevadele

| (73) | Kui litsentsitud laevandusorganisatsioon saab tulu puksiiridest, mis on tonnaažimaksu alla kuuluvad laevad, võib organisatsioon osaleda tonnaažimaksuga maksustamise kavas üksnes tuluga, mida ta saab „laevandustegevusest“. Pukseerimisteenused sadamates on tonnaažimaksuga maksustamise kavast välja arvatud. Puksiirid vastavad kava tingimustele üksnes juhul, kui tehakse kindlaks, et suurem osa nende tööajast kulub kaupade rahvusvahelisele veole lähtuvalt meretranspordile antava riigiabi suunistes (54) sätestatud piirmäärast 50 %. |
| --- | --- |

(73)

Kui litsentsitud laevandusorganisatsioon saab tulu puksiiridest, mis on tonnaažimaksu alla kuuluvad laevad, võib organisatsioon osaleda tonnaažimaksuga maksustamise kavas üksnes tuluga, mida ta saab „laevandustegevusest“. Pukseerimisteenused sadamates on tonnaažimaksuga maksustamise kavast välja arvatud. Puksiirid vastavad kava tingimustele üksnes juhul, kui tehakse kindlaks, et suurem osa nende tööajast kulub kaupade rahvusvahelisele veole lähtuvalt meretranspordile antava riigiabi suunistes (54) sätestatud piirmäärast 50 %.

54

| (74) | 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on puksiirid, mida avamerel ei kasutata, tonnaažimaksuga maksustamise kavast välja jäetud ja selgitatud, et laevadele, mille kohta sätteid pole, ei saa lihtsalt kohaldada tonnaažimaksu, vaid need peavad vastama maksustamiseeskirjades esitatud nõuetele. Kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjade uues eelnõus märgitakse sõnaselgelt, et puksiiride ja süvenduslaevade vastamiseks tingimustele peavad need olema registreeritud ELi/EMP registris. Kuigi seda polnud selgelt kirja pandud, on viimast nõuet alati täidetud. |
| --- | --- |

(74)

2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on puksiirid, mida avamerel ei kasutata, tonnaažimaksuga maksustamise kavast välja jäetud ja selgitatud, et laevadele, mille kohta sätteid pole, ei saa lihtsalt kohaldada tonnaažimaksu, vaid need peavad vastama maksustamiseeskirjades esitatud nõuetele. Kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjade uues eelnõus märgitakse sõnaselgelt, et puksiiride ja süvenduslaevade vastamiseks tingimustele peavad need olema registreeritud ELi/EMP registris. Kuigi seda polnud selgelt kirja pandud, on viimast nõuet alati täidetud.

| (75) | Malta kohustus seoses pukseerimis- ja süvendustegevusega võtma meretranspordile antava riigiabi suuniste täpse sõnastuse üle asjaomastesse tekstidesse. |
| --- | --- |

(75)

Malta kohustus seoses pukseerimis- ja süvendustegevusega võtma meretranspordile antava riigiabi suuniste täpse sõnastuse üle asjaomastesse tekstidesse.

4.2.1.6.   Tonnaažimaksu kohaldamine hooldelaevadele

| (76) | Malta selgitas, et tonnaažimaksuga maksustamise kava on kohaldatud üksnes mõnele hoolde-/abilaevale. Need on olnud mitmeotstarbelised/segalastilaevad (55). |
| --- | --- |

(76)

Malta selgitas, et tonnaažimaksuga maksustamise kava on kohaldatud üksnes mõnele hoolde-/abilaevale. Need on olnud mitmeotstarbelised/segalastilaevad (55).

55

| (77) | Malta väidab, et abi-/hooldelaevadele kohaldatakse samasugust tegevus- ja õigusraamistikku nagu laevadele, mida kasutatakse meretranspordiks (meretranspordile antava riigiabi suuniste tähenduses), arvestades järgmist:






  a) | tehnilised nõuded, sealhulgas kõik asjakohased rahvusvahelised õigusaktid ja eeskirjad, millega reguleeritakse laeva konstruktsiooni, ohutust ja keskkonnakaitset, ning ka liigitamiseeskirjad; |
| --- | --- | --- |

(77)

Malta väidab, et abi-/hooldelaevadele kohaldatakse samasugust tegevus- ja õigusraamistikku nagu laevadele, mida kasutatakse meretranspordiks (meretranspordile antava riigiabi suuniste tähenduses), arvestades järgmist:

a)

tehnilised nõuded, sealhulgas kõik asjakohased rahvusvahelised õigusaktid ja eeskirjad, millega reguleeritakse laeva konstruktsiooni, ohutust ja keskkonnakaitset, ning ka liigitamiseeskirjad;

| b) | mehitamine: neid laevu mehitatakse rahvusvaheliste õigusaktide alusel, mida kohaldatakse ka kaubalaevadele, eelkõige meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW konventsioon) ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni meretöönormide konventsiooni alusel; nende laevade pardal töötavatele meremeestele kehtivad samad väljaõppenõuded ning samad töö- ja elutingimused mis neile, kes töötavad traditsiooniliste kaubalaevade pardal; |
| --- | --- |

b)

mehitamine: neid laevu mehitatakse rahvusvaheliste õigusaktide alusel, mida kohaldatakse ka kaubalaevadele, eelkõige meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW konventsioon) ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni meretöönormide konventsiooni alusel; nende laevade pardal töötavatele meremeestele kehtivad samad väljaõppenõuded ning samad töö- ja elutingimused mis neile, kes töötavad traditsiooniliste kaubalaevade pardal;

| c) | õiguskeskkond: neid laevu käitavatele laevaomanikele kehtivad samad õiguspiirangud seoses turvalisusega, vastutusega õnnetuse või reostuse korral ning konkurentsieeskirjadega. |
| --- | --- |

c)

õiguskeskkond: neid laevu käitavatele laevaomanikele kehtivad samad õiguspiirangud seoses turvalisusega, vastutusega õnnetuse või reostuse korral ning konkurentsieeskirjadega.

| (78) | Hooldelaevadele pakuvad konkurentsi rahvusvahelised konkurendid, kes saavad kasu meeskonna madalamatest palkadest, väiksematest maksudest, väiksemate nõuetega hooldusprogrammidest jne. |
| --- | --- |

(78)

Hooldelaevadele pakuvad konkurentsi rahvusvahelised konkurendid, kes saavad kasu meeskonna madalamatest palkadest, väiksematest maksudest, väiksemate nõuetega hooldusprogrammidest jne.

| (79) | Hooldelaevadega panustatakse meretranspordile antava riigiabi suuniste eesmärkide täitmisesse nagu teiste (kauba)laevadegagi. Nendega panustatakse merendusklastri arendamisse ning neil on positiivne mõju tööhõivele ja merendusvaldkonna oskusteabele liidus. |
| --- | --- |

(79)

Hooldelaevadega panustatakse meretranspordile antava riigiabi suuniste eesmärkide täitmisesse nagu teiste (kauba)laevadegagi. Nendega panustatakse merendusklastri arendamisse ning neil on positiivne mõju tööhõivele ja merendusvaldkonna oskusteabele liidus.

| (80) | Malta on võtnud kohustuse pidada kava tingimustele vastavaks üksnes laevu, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks mereveoks kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

(80)

Malta on võtnud kohustuse pidada kava tingimustele vastavaks üksnes laevu, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks mereveoks kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

| (81) | Malta märkis, et komisjon on kaabli-, toru-, uurimis- ja kraanalaevad tonnaažimaksuga maksustamiseks juba heaks kiitnud (56). |
| --- | --- |

(81)

Malta märkis, et komisjon on kaabli-, toru-, uurimis- ja kraanalaevad tonnaažimaksuga maksustamiseks juba heaks kiitnud (56).

56

4.2.2.   Tulu, mis vastab tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele

Tulu, mis vastab tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele

4.2.2.1.   Meretranspordi kontekstis osutatavate abiteenuste vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (82) | Terminit „abiteenused“, millele on viidatud „laevandustegevuse“ määratluses maksustamiseeskirjade artikli 85 lõikes 1, on alati tõlgendatud nii, olemas peab olema selge seos kaupade ja reisijate rahvusvahelise veo ning abitegevuse vahel. See, kas konkreetset tegevust käsitatakse abitegevusena, selgitatakse välja igal üksikjuhul eraldi. |
| --- | --- |

(82)

Terminit „abiteenused“, millele on viidatud „laevandustegevuse“ määratluses maksustamiseeskirjade artikli 85 lõikes 1, on alati tõlgendatud nii, olemas peab olema selge seos kaupade ja reisijate rahvusvahelise veo ning abitegevuse vahel. See, kas konkreetset tegevust käsitatakse abitegevusena, selgitatakse välja igal üksikjuhul eraldi.

| (83) | Kindlakstegemisel, kas tegevus on abitegevus, võetakse arvesse OECD näidislepingu artikli 8 kommentaare (edaspidi „kommentaarid“), sealhulgas kommentaaride punkti 4.2, milles on sätestatud, et abitegevusest saadud tulu on rahvusvahelise transpordi kontekstis tulu, mis on saadud tegevusest, mis „annab väikse panuse [laevade käitamisse rahvusvahelises liikluses] ning mis on sellise käitamisega nii tihedalt seotud, et seda ei tuleks pidada ettevõtte eraldi äritegevuseks ega tuluallikaks“. |
| --- | --- |

(83)

Kindlakstegemisel, kas tegevus on abitegevus, võetakse arvesse OECD näidislepingu artikli 8 kommentaare (edaspidi „kommentaarid“), sealhulgas kommentaaride punkti 4.2, milles on sätestatud, et abitegevusest saadud tulu on rahvusvahelise transpordi kontekstis tulu, mis on saadud tegevusest, mis „annab väikse panuse [laevade käitamisse rahvusvahelises liikluses] ning mis on sellise käitamisega nii tihedalt seotud, et seda ei tuleks pidada ettevõtte eraldi äritegevuseks ega tuluallikaks“.

| (84) | Malta rõhutab, et reisijatevedu sisaldab tavaliselt mitmesuguseid lisateenuseid, mis on pileti hinna sisse arvatud. Need teenused hõlmavad magamisruumide ja toitlustuse pakkumist ning teisi teenuseid, mida reisija samalt reisilt ootab, näiteks pardalemineku ja pardalt lahkumisega seotud teenuseid. Suurte reisilaevade reisijad ootaksid ka kino-, spaa-, juuksuri- ja muid selliseid teenuseid. Selliseid teenuseid ja kohalikke ekskursiooniteenuseid käsitatakse laevandustegevuse abitegevustena, kui asjaomane teenus on turutingimustel sisse ostetud teenus. Malta rõhutas ühtlasi, et õigusnõude kohaselt peavad merematkelaevade poed olema suletud, kui laevad on sadamas. |
| --- | --- |

(84)

Malta rõhutab, et reisijatevedu sisaldab tavaliselt mitmesuguseid lisateenuseid, mis on pileti hinna sisse arvatud. Need teenused hõlmavad magamisruumide ja toitlustuse pakkumist ning teisi teenuseid, mida reisija samalt reisilt ootab, näiteks pardalemineku ja pardalt lahkumisega seotud teenuseid. Suurte reisilaevade reisijad ootaksid ka kino-, spaa-, juuksuri- ja muid selliseid teenuseid. Selliseid teenuseid ja kohalikke ekskursiooniteenuseid käsitatakse laevandustegevuse abitegevustena, kui asjaomane teenus on turutingimustel sisse ostetud teenus. Malta rõhutas ühtlasi, et õigusnõude kohaselt peavad merematkelaevade poed olema suletud, kui laevad on sadamas.

| (85) | Piletimüük on merematkelaevade käitajate peamine tuluallikas ning pardal teenitud tulu on oluline lisakomponent reisijateveo jätkusuutlikkuse tagamiseks. Tööstusharu aruannetes antud hinnangute kohaselt tuleneb suurem osa merematkelaevade tulust (60 % või enam) piletimüügist. |
| --- | --- |

(85)

Piletimüük on merematkelaevade käitajate peamine tuluallikas ning pardal teenitud tulu on oluline lisakomponent reisijateveo jätkusuutlikkuse tagamiseks. Tööstusharu aruannetes antud hinnangute kohaselt tuleneb suurem osa merematkelaevade tulust (60 % või enam) piletimüügist.

| (86) | 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on tonnaažimaksuga maksustamise kavast konkreetselt välja jäetud „laevad, mille peamine eesmärk on pakkuda kaupu ja teenuseid, mida tavaliselt pakutakse maismaal (nt ujuvhotell, -supermarket või -restoran)“, ning ujuvkasiinod või lõbusõidulaevade kasiinod. 17 laeval 26 laevast, mis on tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saanud, ei osutata kasiinoteenuseid ega müüda luksuskaupu. |
| --- | --- |

(86)

2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on tonnaažimaksuga maksustamise kavast konkreetselt välja jäetud „laevad, mille peamine eesmärk on pakkuda kaupu ja teenuseid, mida tavaliselt pakutakse maismaal (nt ujuvhotell, -supermarket või -restoran)“, ning ujuvkasiinod või lõbusõidulaevade kasiinod. 17 laeval 26 laevast, mis on tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saanud, ei osutata kasiinoteenuseid ega müüda luksuskaupu.

| (87) | Malta võttis omale kohustuse, mille kohaselt jäetakse uute kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjade jõustumisel selgelt välja mitu tegevust, mis võivad pakkuda konkurentsi maismaaettevõtetele ega vasta seega tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. Need tegevused hõlmavad pardal selliste kaupade ja teenuste müümist, mida tavaliselt reisijatele ei pakuta, näiteks autod, kodumasinad või kariloomad, või laevapuhkusi, mille puhul laev seisab sildunult ning meretransporti ei toimu. |
| --- | --- |

(87)

Malta võttis omale kohustuse, mille kohaselt jäetakse uute kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjade jõustumisel selgelt välja mitu tegevust, mis võivad pakkuda konkurentsi maismaaettevõtetele ega vasta seega tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. Need tegevused hõlmavad pardal selliste kaupade ja teenuste müümist, mida tavaliselt reisijatele ei pakuta, näiteks autod, kodumasinad või kariloomad, või laevapuhkusi, mille puhul laev seisab sildunult ning meretransporti ei toimu.

| (88) | Peale selle on Malta võtnud kohustuse kehtestada abitegevusest saadud tulule ülemmäär maksimum 50 % laeva brutotulust. Maksuhaldurid kontrollivad selle nõude järgimist kontsernis iga laeva tasandil. |
| --- | --- |

(88)

Peale selle on Malta võtnud kohustuse kehtestada abitegevusest saadud tulule ülemmäär maksimum 50 % laeva brutotulust. Maksuhaldurid kontrollivad selle nõude järgimist kontsernis iga laeva tasandil.

| (89) | Abitegevused, millele kohaldatakse ülemmäära ja mis võivad saada kasu tonnaažimaksust, hõlmavad järgmist:






  „a) | reisijate- ja kaubavedu muul viisil kui tonnaažimaksu alla kuuluva laeva pardal, mida käitab litsentsitud laevandusorganisatsioon, kui






  i) | kliendiga on sõlmitud üksainus leping reisi kohta, mis sisaldab sõitu tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga; ning |
| --- | --- | --- | --- |

(89)

Abitegevused, millele kohaldatakse ülemmäära ja mis võivad saada kasu tonnaažimaksust, hõlmavad järgmist:

„a)

reisijate- ja kaubavedu muul viisil kui tonnaažimaksu alla kuuluva laeva pardal, mida käitab litsentsitud laevandusorganisatsioon, kui

i)

kliendiga on sõlmitud üksainus leping reisi kohta, mis sisaldab sõitu tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga; ning

| ii) | litsentsitud laevandusorganisatsioon on ostnud või saanud transpordi ülejäänud reisiks tingimustel, mis kehtiks sõltumatute ettevõtjate vahelise tehingu puhul; |
| --- | --- |

ii)

litsentsitud laevandusorganisatsioon on ostnud või saanud transpordi ülejäänud reisiks tingimustel, mis kehtiks sõltumatute ettevõtjate vahelise tehingu puhul;

| b) | kaubad ja teenused, mida klientidele merereisilaevadel tavaliselt pakutakse, sealhulgas:






  i) | alkohoolsete jookide, parfüümide ja tubaka müük; |
| --- | --- | --- |

b)

kaubad ja teenused, mida klientidele merereisilaevadel tavaliselt pakutakse, sealhulgas:

i)

alkohoolsete jookide, parfüümide ja tubaka müük;

| ii) | valuutavahetus isiklikeks kulutusteks; |
| --- | --- |

ii)

valuutavahetus isiklikeks kulutusteks;

| iii) | tervise-, ilu-, spaa- ja heaoluteenused; |
| --- | --- |

iii)

tervise-, ilu-, spaa- ja heaoluteenused;

| c) | haldus- ja kindlustusteenused, mis on otseselt seotud reisijate- või kaubaveoga, sealhulgas ühe veolepingu alusel, mis hõlmab sõitu tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga; |
| --- | --- |

c)

haldus- ja kindlustusteenused, mis on otseselt seotud reisijate- või kaubaveoga, sealhulgas ühe veolepingu alusel, mis hõlmab sõitu tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga;

| d) | puhkused, mida müüakse kliendile üheainsa lepingu alusel ja mille korral






  i) | osa puhkusest on sõit tonnaažimaksu alla kuuluva laeva pardal, mida käitab litsentsitud laevandusorganisatsioon, ning ülejäänud osa toimub maismaal (edaspidi „maismaaosa“); |
| --- | --- | --- |

d)

puhkused, mida müüakse kliendile üheainsa lepingu alusel ja mille korral

i)

osa puhkusest on sõit tonnaažimaksu alla kuuluva laeva pardal, mida käitab litsentsitud laevandusorganisatsioon, ning ülejäänud osa toimub maismaal (edaspidi „maismaaosa“);

| ii) | maismaaosa on laevandusorganisatsioon ostnud või saanud turutingimustel; |
| --- | --- |

ii)

maismaaosa on laevandusorganisatsioon ostnud või saanud turutingimustel;

| e) | litsentsitud laevandusorganisatsiooni käitatava tonnaažimaksu alla kuuluva laeva kauba lastimine ja lossimine ning rajatiste pakkumine litsentsitud laevandusorganisatsiooni poolt üksnes nendeks eesmärkideks; |
| --- | --- |

e)

litsentsitud laevandusorganisatsiooni käitatava tonnaažimaksu alla kuuluva laeva kauba lastimine ja lossimine ning rajatiste pakkumine litsentsitud laevandusorganisatsiooni poolt üksnes nendeks eesmärkideks;

| f) | laevandusorganisatsiooni käitatava tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga veetava kauba konsolideerimine või jaotus vahetult enne või pärast reisi, kui see tegevus pole seotud maismaaveoga; |
| --- | --- |

f)

laevandusorganisatsiooni käitatava tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga veetava kauba konsolideerimine või jaotus vahetult enne või pärast reisi, kui see tegevus pole seotud maismaaveoga;

| g) | laevandusorganisatsiooni käitatava tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga veetava kauba ajutine paigutamine sadamasse, kui tegevus pole osa pikaajalisest ladustamisest; |
| --- | --- |

g)

laevandusorganisatsiooni käitatava tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga veetava kauba ajutine paigutamine sadamasse, kui tegevus pole osa pikaajalisest ladustamisest;

| h) | klientidele konteinerite rentimine või pakkumine kaupade vedamiseks tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga, mida käitab litsentsitud laevandusorganisatsioon; |
| --- | --- |

h)

klientidele konteinerite rentimine või pakkumine kaupade vedamiseks tonnaažimaksu alla kuuluva laevaga, mida käitab litsentsitud laevandusorganisatsioon;

| i) | ekskursioonide pakkumine litsentsitud laevandusorganisatsiooni käitatava laeva reisijatele, kelle kajutid jäävad üksnes nende endi kasutusse.“ |
| --- | --- |

i)

ekskursioonide pakkumine litsentsitud laevandusorganisatsiooni käitatava laeva reisijatele, kelle kajutid jäävad üksnes nende endi kasutusse.“

| (90) | Ülemmäära kohaldatakse ka järgmistele kõrvaltuludele:






  a) | reklaam ja turustamine, kui need on seotud reklaamipinna müügiga tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade pardal; ning |
| --- | --- | --- |

(90)

Ülemmäära kohaldatakse ka järgmistele kõrvaltuludele:

a)

reklaam ja turustamine, kui need on seotud reklaamipinna müügiga tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade pardal; ning

| b) | kihlveo- või hasartmänguteenused, mida pakutakse tavaliselt merereisilaevade pardal klientidele meelelahutuseks, ning selliste luksuskaupade müük, mida merelaeva reisijatele tavaliselt pakutakse, kui tulu neist tegevustest moodustab vähem kui 25 % tonnaažimaksu alla kuuluva laeva brutotulust. |
| --- | --- |

b)

kihlveo- või hasartmänguteenused, mida pakutakse tavaliselt merereisilaevade pardal klientidele meelelahutuseks, ning selliste luksuskaupade müük, mida merelaeva reisijatele tavaliselt pakutakse, kui tulu neist tegevustest moodustab vähem kui 25 % tonnaažimaksu alla kuuluva laeva brutotulust.

| (91) | Abitegevused, mis pole laevapõhised ja millele kohaldatakse praegu Maltal tonnaažimaksu, hõlmavad 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjade kohaselt i) piletimüügipunktide ja reisiterminalide käitamist seoses tonnaažimaksuga maksustatud laevandustegevusega; ii) intressi või tulu, mis on teenitud käibekapitalilt, kui seda intressi/tulu kasutatakse litsentsitud laevandusorganisatsiooni või tema laevandustegevuse rahastamiseks; iii) ja/või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva omandamist ja hooldamist. Need tegevused saavad ka tulevaste õigusaktide kohaselt tonnaažimaksust kasu nimetuse all „muud abitegevused, mida Euroopa Komisjon peab tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavaks“, kui (nii laevapõhistest kui ka muudest) abitegevustest tulenev brutotulu ei ületa 50 % abi saava ettevõtte tonnaažimaksuga maksustatavast tulust. |
| --- | --- |

(91)

Abitegevused, mis pole laevapõhised ja millele kohaldatakse praegu Maltal tonnaažimaksu, hõlmavad 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjade kohaselt i) piletimüügipunktide ja reisiterminalide käitamist seoses tonnaažimaksuga maksustatud laevandustegevusega; ii) intressi või tulu, mis on teenitud käibekapitalilt, kui seda intressi/tulu kasutatakse litsentsitud laevandusorganisatsiooni või tema laevandustegevuse rahastamiseks; iii) ja/või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva omandamist ja hooldamist. Need tegevused saavad ka tulevaste õigusaktide kohaselt tonnaažimaksust kasu nimetuse all „muud abitegevused, mida Euroopa Komisjon peab tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavaks“, kui (nii laevapõhistest kui ka muudest) abitegevustest tulenev brutotulu ei ületa 50 % abi saava ettevõtte tonnaažimaksuga maksustatavast tulust.

| (92) | Laevanduse ja meresõitjate üldregistri pidaja ülevaatest, mis hõlmas aastaid 2004–2016, selgus, et kõik, kes tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu said, olid abitegevuste puhul järginud brutotuluga seotud 50 % ülemmäära. Arvestades sellise tulu tähtsust, pöörati erilist tähelepanu merematkelaevadele. Tonnaažimaksust kasu saavate ettevõtete laevade kohta ellu viidud kontrollid näitasid, et abitegevustest saadud tulu jäi tunduvalt alla 50 % piiri. Malta on tagantjärele kinnitanud, et kinnipidamist 50 % ülemmäärast on seoses kõrvaltuludega jälgitud alates 2004. aasta maist. Malta rõhutas, et alltöövõtjate kasumile pole kunagi tonnaažimaksu kohaldatud. |
| --- | --- |

(92)

Laevanduse ja meresõitjate üldregistri pidaja ülevaatest, mis hõlmas aastaid 2004–2016, selgus, et kõik, kes tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu said, olid abitegevuste puhul järginud brutotuluga seotud 50 % ülemmäära. Arvestades sellise tulu tähtsust, pöörati erilist tähelepanu merematkelaevadele. Tonnaažimaksust kasu saavate ettevõtete laevade kohta ellu viidud kontrollid näitasid, et abitegevustest saadud tulu jäi tunduvalt alla 50 % piiri. Malta on tagantjärele kinnitanud, et kinnipidamist 50 % ülemmäärast on seoses kõrvaltuludega jälgitud alates 2004. aasta maist. Malta rõhutas, et alltöövõtjate kasumile pole kunagi tonnaažimaksu kohaldatud.

4.2.2.2.   Tonnaažimaksu kohaldamine üksustele, kes prahivad kava tingimustele vastavaid laevu laevapereta välja

| (93) | Malta väidab, et võrreldes rendileandjatega, kes laevu kapitalirendi korras välja rendivad, pole laevaomanikud, kes oma laevu laevapereta välja prahivad, laevandustööstusest sõltumatud ja nad vastutavad teataval määral oma laevade eest. |
| --- | --- |

(93)

Malta väidab, et võrreldes rendileandjatega, kes laevu kapitalirendi korras välja rendivad, pole laevaomanikud, kes oma laevu laevapereta välja prahivad, laevandustööstusest sõltumatud ja nad vastutavad teataval määral oma laevade eest.

| (94) | Kui laeva kasutatakse üksnes kava tingimustele vastavateks tegevusteks ja seda käitab laevaomanik, kohaldatakse tonnaažimaksu laevast tulenevale kogutulule. Sellega seoses leiab Malta, et sama põhimõtet tuleks järgida, kui laevaomanik ja käitaja jagavad asjaomast tulu, kui vajalikud tingimused (sealhulgas see, et kumbki osaline maksab tonnaažimaksu) on täidetud. Malta väidab, et liiga range lähenemisviis selles küsimuses võib viia selleni, et laevaomanikud kannavad oma laevad üle väljapoole liitu ja liidu laevandusettevõtete laevade rendimäärad tõusevad. |
| --- | --- |

(94)

Kui laeva kasutatakse üksnes kava tingimustele vastavateks tegevusteks ja seda käitab laevaomanik, kohaldatakse tonnaažimaksu laevast tulenevale kogutulule. Sellega seoses leiab Malta, et sama põhimõtet tuleks järgida, kui laevaomanik ja käitaja jagavad asjaomast tulu, kui vajalikud tingimused (sealhulgas see, et kumbki osaline maksab tonnaažimaksu) on täidetud. Malta väidab, et liiga range lähenemisviis selles küsimuses võib viia selleni, et laevaomanikud kannavad oma laevad üle väljapoole liitu ja liidu laevandusettevõtete laevade rendimäärad tõusevad.

| (95) | Ükski laevapereta väljaprahitud laev, mis varem tonnaažimaksuga maksustamise kavas osales, polnud kolmandatele isikutele ilma laevapereta väljaprahitud laev, nagu näitas komisjoni talitustele esitatud ülevaade aastate 2004–2016 kohta. |
| --- | --- |

(95)

Ükski laevapereta väljaprahitud laev, mis varem tonnaažimaksuga maksustamise kavas osales, polnud kolmandatele isikutele ilma laevapereta väljaprahitud laev, nagu näitas komisjoni talitustele esitatud ülevaade aastate 2004–2016 kohta.

| (96) | Laevapereta väljaprahitud laevad moodustavad umbes 10 % laevadest, millele Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatakse. Prahtimised toimusid kontsernisiseselt (57). |
| --- | --- |

(96)

Laevapereta väljaprahitud laevad moodustavad umbes 10 % laevadest, millele Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatakse. Prahtimised toimusid kontsernisiseselt (57).

57

| (97) | Tagamaks, et laevade rendileandjatel, kellel muu äritegevus puudub (sh neil, kes rendivad füüsilistele isikutele väikejahte) (58), pole edaspidi de jure mingit võimalust saada kasu tonnaažimaksuga maksustamise kavast, on Malta võtnud kohustuse kohaldada tonnaažimaksu üksnes järgmistele laevapereta prahtimise tehingutele:






  a) | kontsernisisesed tehingud (59); |
| --- | --- | --- |

(97)

Tagamaks, et laevade rendileandjatel, kellel muu äritegevus puudub (sh neil, kes rendivad füüsilistele isikutele väikejahte) (58), pole edaspidi de jure mingit võimalust saada kasu tonnaažimaksuga maksustamise kavast, on Malta võtnud kohustuse kohaldada tonnaažimaksu üksnes järgmistele laevapereta prahtimise tehingutele:

58

de jure

a)

kontsernisisesed tehingud (59);

59

| b) | tegelikult laevandusega tegelevate ettevõtete tehingud, mis on tehtud lühiajalise ülevõimsuse tõttu kolmandate isikutega ning mille puhul laeva ei prahita enam kui kolmeks aastaks ning kolmandatele isikutele laevapereta prahitud laevade netotonnaaž on alla 50 % tonnaažimaksuga maksustatava ettevõtte/kontserni kogutonnaažist; termin „lühiajaline ülevõimsus“ puudutab üksnes laevu, mille litsentsitud laevandusorganisatsioon on omandanud oma laevandustegevuse elluviimiseks, ega hõlma laevu, mis on omandatud konkreetselt laevapereta väljaprahtimiseks. |
| --- | --- |

b)

tegelikult laevandusega tegelevate ettevõtete tehingud, mis on tehtud lühiajalise ülevõimsuse tõttu kolmandate isikutega ning mille puhul laeva ei prahita enam kui kolmeks aastaks ning kolmandatele isikutele laevapereta prahitud laevade netotonnaaž on alla 50 % tonnaažimaksuga maksustatava ettevõtte/kontserni kogutonnaažist; termin „lühiajaline ülevõimsus“ puudutab üksnes laevu, mille litsentsitud laevandusorganisatsioon on omandanud oma laevandustegevuse elluviimiseks, ega hõlma laevu, mis on omandatud konkreetselt laevapereta väljaprahtimiseks.

4.2.2.3.   Tonnaažimaksu kohaldamine veoteenustele, mida osutatakse muudelt ettevõtetelt laevaperega renditud laevadega (tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine)

| (98) | Malta on kinnitanud, et alates 2004. aastast pole ükski Malta tonnaažimaksust kasu saaja tegelenud tähtajalise prahtimise või sarnaste tegevustega. |
| --- | --- |

(98)

Malta on kinnitanud, et alates 2004. aastast pole ükski Malta tonnaažimaksust kasu saaja tegelenud tähtajalise prahtimise või sarnaste tegevustega.

| (99) | Malta rõhutas aga, et laevanduse olemuse tõttu on laevaomanikel vaja võimalust paindlikuks ja kiireks otsustamiseks, et kohaneda turu muutustega. Malta rõhutas, et meretranspordile antava riigiabi suunistes pole kehtestatud piirangut maksimaalsele tonnaažile, mida organisatsioon võib koos laevaperega sisse prahtida, et tal oleks õigus saada meretranspordile antava riigiabi suunistega lubatud abi. |
| --- | --- |

(99)

Malta rõhutas aga, et laevanduse olemuse tõttu on laevaomanikel vaja võimalust paindlikuks ja kiireks otsustamiseks, et kohaneda turu muutustega. Malta rõhutas, et meretranspordile antava riigiabi suunistes pole kehtestatud piirangut maksimaalsele tonnaažile, mida organisatsioon võib koos laevaperega sisse prahtida, et tal oleks õigus saada meretranspordile antava riigiabi suunistega lubatud abi.

| (100) | Tähtajaliselt prahitud laevastikule kohaldatakse Malta õiguse kohast üldist lipuseosenõuet. Lipuseosenõue kehtib tervele tonnaažimaksuga maksustatud laevastikule (60). Kõik tähtajaliselt/tšartervedudeks prahitud laevad, millele on alates 2004. aasta maist Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatud, sõidavad EMP lipu all. |
| --- | --- |

(100)

Tähtajaliselt prahitud laevastikule kohaldatakse Malta õiguse kohast üldist lipuseosenõuet. Lipuseosenõue kehtib tervele tonnaažimaksuga maksustatud laevastikule (60). Kõik tähtajaliselt/tšartervedudeks prahitud laevad, millele on alates 2004. aasta maist Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatud, sõidavad EMP lipu all.

60

| (101) | Malta selgitas, et ta nõuaks uutelt osalejatelt, et vähemalt 25 % nende tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust oleks EMP lipu all kooskõlas lähenemisviisiga, mille komisjon Prantsusmaa tonnaažimaksu juhtumi (61) puhul heaks kiitis. |
| --- | --- |

(101)

Malta selgitas, et ta nõuaks uutelt osalejatelt, et vähemalt 25 % nende tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust oleks EMP lipu all kooskõlas lähenemisviisiga, mille komisjon Prantsusmaa tonnaažimaksu juhtumi (61) puhul heaks kiitis.

61

4.2.3.   Lipuseosenõude kohaldamine

Lipuseosenõude kohaldamine

| (102) | Alles alates 2010. aastast on maksustamiseeskirjade kohaselt lubatud põhjenduses 27 kirjeldatud tingimustel kohaldada tonnaažimaksu laevadele, mis pole EMPs/ELis registreeritud. Seetõttu sõidab suurem osa Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust (90 %) EMP/ELi lipu all. |
| --- | --- |

(102)

Alles alates 2010. aastast on maksustamiseeskirjade kohaselt lubatud põhjenduses 27 kirjeldatud tingimustel kohaldada tonnaažimaksu laevadele, mis pole EMPs/ELis registreeritud. Seetõttu sõidab suurem osa Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust (90 %) EMP/ELi lipu all.

| (103) | Malta on võtnud kohustuse nõuda, et iga uue osaleja käitatavast tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust (62) sõidaks vähemalt 25 % EMP lipu all ning et seda osakaalu säilitataks või suurendataks kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste punktiga 3.1. Selle kohustuse kohaselt ei tohi tonnaažimaksust kasu saajate EMP lipu all sõitva laevastiku keskmine osakaal kolme aasta jooksul väheneda. Erand sellest nõudest tehakse ainult juhul, kui 60 % tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust, (63) mida abi saav ettevõte käitab, sõidab EMP lipu all. Kontroll tehakse iga kord, kui laev tonnaažimaksuga maksustatud laevastikku lisatakse või sealt ära võetakse. |
| --- | --- |

(103)

Malta on võtnud kohustuse nõuda, et iga uue osaleja käitatavast tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust (62) sõidaks vähemalt 25 % EMP lipu all ning et seda osakaalu säilitataks või suurendataks kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste punktiga 3.1. Selle kohustuse kohaselt ei tohi tonnaažimaksust kasu saajate EMP lipu all sõitva laevastiku keskmine osakaal kolme aasta jooksul väheneda. Erand sellest nõudest tehakse ainult juhul, kui 60 % tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust, (63) mida abi saav ettevõte käitab, sõidab EMP lipu all. Kontroll tehakse iga kord, kui laev tonnaažimaksuga maksustatud laevastikku lisatakse või sealt ära võetakse.

62

63

| (104) | Malta on ühtlasi võtnud kohustuse tagada, et kogu strateegiline ja äriline haldamine toimub EMPs. |
| --- | --- |

(104)

Malta on ühtlasi võtnud kohustuse tagada, et kogu strateegiline ja äriline haldamine toimub EMPs.

| (105) | Laevadel, mille äriline ja strateegiline haldamine ei toimu EMPs, lubatakse tonnaažimaksuga maksustamise kavas osaleda üksnes juhul, kui need sõidavad EMP lipu all, välja arvatud siis, kui tegemist on laevadega, mis on väljaprahitud tingimustel, mille puhul on järgitud teatavaid piiranguid (64). |
| --- | --- |

(105)

Laevadel, mille äriline ja strateegiline haldamine ei toimu EMPs, lubatakse tonnaažimaksuga maksustamise kavas osaleda üksnes juhul, kui need sõidavad EMP lipu all, välja arvatud siis, kui tegemist on laevadega, mis on väljaprahitud tingimustel, mille puhul on järgitud teatavaid piiranguid (64).

64

4.2.4.   Tonnaažimaksu määrad

Tonnaažimaksu määrad

| (106) | Malta rõhutas, et tema tonnaažimaksuga maksustamise kava tugineb sarnastele põhimõtetele nagu Küprose tonnaažimaksuga maksustamise kava, mille komisjon 2010. aastal heaks kiitis. Malta võtab iga-aastast kindasummalist tonnaažimaksu, mis oleneb laeva tonnaažist. |
| --- | --- |

(106)

Malta rõhutas, et tema tonnaažimaksuga maksustamise kava tugineb sarnastele põhimõtetele nagu Küprose tonnaažimaksuga maksustamise kava, mille komisjon 2010. aastal heaks kiitis. Malta võtab iga-aastast kindasummalist tonnaažimaksu, mis oleneb laeva tonnaažist.

| (107) | Maltal makstava tonnaažimaksu määrad erinevad olenevalt laeva netotonnaažist ja vanusest. Tabelis 3 on esitatud Maltal makstava tonnaažimaksu määra võrdlus Küprose ja Poola tonnaažimaksuga maksustamise kavadega, mille komisjon on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(107)

Maltal makstava tonnaažimaksu määrad erinevad olenevalt laeva netotonnaažist ja vanusest. Tabelis 3 on esitatud Maltal makstava tonnaažimaksu määra võrdlus Küprose ja Poola tonnaažimaksuga maksustamise kavadega, mille komisjon on heaks kiitnud.

| (108) | Malta rõhutab, et kui võetaks arvesse üksnes laeva tonnaažist olenevat muutust makstavas maksus, (65) oleks Maltal makstav iga-aastane tonnaažimaks hinnanguliselt väga sarnane Küprosel ja Poolas makstava maksuga:

  Tabel 3









  Neto-tonnaaž | Malta | Küpros | Poola |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 1 000 | 830 | 711 |
| 8 000 | 3 200 | 2 537 | 2 046 |
| 10 000 | 3 580 | 3 158 | 2 531 |
| 15 000 | 4 280 | 4 161 | 3 225 |
| 20 000 | 4 880 | 5 165 | 3 918 |
| 25 000 | 5 330 | 6 169 | 4 473 |
| 30 000 | 5 780 | 6 808 | 4 820 |
| 40 000 | 6 480 | 8 086 | 5 513 |
| 50 000 | 7 180 | 8 816 | 6 207 |
| 60 000 | 7 680 | 9 546 | 6 900 |

(108)

Malta rõhutab, et kui võetaks arvesse üksnes laeva tonnaažist olenevat muutust makstavas maksus, (65) oleks Maltal makstav iga-aastane tonnaažimaks hinnanguliselt väga sarnane Küprosel ja Poolas makstava maksuga:

65

Tabel 3

Tabel 3

Neto-tonnaaž

Malta

Küpros

Poola

2 500

1 000

830

711

8 000

3 200

2 537

2 046

10 000

3 580

3 158

2 531

15 000

4 280

4 161

3 225

20 000

4 880

5 165

3 918

25 000

5 330

6 169

4 473

30 000

5 780

6 808

4 820

40 000

6 480

8 086

5 513

50 000

7 180

8 816

6 207

60 000

7 680

9 546

6 900

| (109) | Malta rõhutab ühtlasi, et tabelis 3 esitatud Poola tonnaažimaksu arvutuse puhul eeldatakse, et laevu käitatakse 365 päeva aastas. Poola tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevate laevade puhul, mida ei käitata kogu aasta jooksul, on õigus saada proportsionaalset maksuvähendust. Kui laeva ei kasutata vähemalt kolme kuu jooksul, vähendatakse Küprosel sellise laeva eest makstava tonnaažimaksu summat 25 %. |
| --- | --- |

(109)

Malta rõhutab ühtlasi, et tabelis 3 esitatud Poola tonnaažimaksu arvutuse puhul eeldatakse, et laevu käitatakse 365 päeva aastas. Poola tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevate laevade puhul, mida ei käitata kogu aasta jooksul, on õigus saada proportsionaalset maksuvähendust. Kui laeva ei kasutata vähemalt kolme kuu jooksul, vähendatakse Küprosel sellise laeva eest makstava tonnaažimaksu summat 25 %.

| (110) | Malta vähendab tonnaažimaksu standardmäära, kui laev on vähem kui 10-aastane. Samal ajal suurendab Malta makstava tonnaažimaksu summat, kui laev on 15-aastane või vanem. Selle reegli eesmärk on innustada laevade omanikke ja käitajaid registreerima uuemaid (ning seega tõhusamaid ja keskkonnahoidlikumaid) laevu ning mitte soodustada vanemate laevade registreerimist. Kuna üldiselt on uuemad laevad tõenäoliselt ohutumad, turvalisemad, tõhusamad ja keskkonnahoidlikumad kui vanemad laevad, leitakse, et selle reegliga toetatakse meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 2.2 esitatud eesmärki „parandada meretranspordi turvalisust, tõhusust, ohutust ja keskkonnahoidlikkust“. Sellega aidatakse täita ka ELi vastuvõetud eesmärki vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet. |
| --- | --- |

(110)

Malta vähendab tonnaažimaksu standardmäära, kui laev on vähem kui 10-aastane. Samal ajal suurendab Malta makstava tonnaažimaksu summat, kui laev on 15-aastane või vanem. Selle reegli eesmärk on innustada laevade omanikke ja käitajaid registreerima uuemaid (ning seega tõhusamaid ja keskkonnahoidlikumaid) laevu ning mitte soodustada vanemate laevade registreerimist. Kuna üldiselt on uuemad laevad tõenäoliselt ohutumad, turvalisemad, tõhusamad ja keskkonnahoidlikumad kui vanemad laevad, leitakse, et selle reegliga toetatakse meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 2.2 esitatud eesmärki „parandada meretranspordi turvalisust, tõhusust, ohutust ja keskkonnahoidlikkust“. Sellega aidatakse täita ka ELi vastuvõetud eesmärki vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet.

| (111) | Malta väitis, et tonnaažimaksu määra üldisel arvestamisel tuleks arvesse võtta määra tõusmist, kui laev vananeb. Arvestades maksusumma vähendamist Poolas ja Küprosel seoses laevadega, mida osa ajast ei käitata, on määrad aga võrreldavad isegi Maltal kohaldatava vähendamise korral. Asjakohase võrdluse eesmärgil märkis Malta, et kui laeva käitataks Poolas 75 % ajast, näeks Malta ja Poola võrdlus välja nii, nagu esitatud tabelis 4:

  Tabel 4









  Neto-tonnaaž | Poola | Malta (0–5aastane laev) | Malta (5–10aastane laev) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 533,25 | 700 | 850 |
| 8 000 | 1 535 | 2 240 | 2 720 |
| 10 000 | 1 898 | 2 506 | 3 043 |
| 15 000 | 2 419 | 2 996 | 3 638 |
| 20 000 | 2 939 | 3 416 | 4 148 |
| 25 000 | 3 355 | 3 731 | 4 530 |
| 30 000 | 3 615 | 4 046 | 4 913 |
| 40 000 | 4 135 | 4 536 | 5 508 |
| 50 000 | 4 655 | 5 026 | 6 103 |
| 60 000 | 5 175 | 5 376 | 6 528 |

(111)

Malta väitis, et tonnaažimaksu määra üldisel arvestamisel tuleks arvesse võtta määra tõusmist, kui laev vananeb. Arvestades maksusumma vähendamist Poolas ja Küprosel seoses laevadega, mida osa ajast ei käitata, on määrad aga võrreldavad isegi Maltal kohaldatava vähendamise korral. Asjakohase võrdluse eesmärgil märkis Malta, et kui laeva käitataks Poolas 75 % ajast, näeks Malta ja Poola võrdlus välja nii, nagu esitatud tabelis 4:

Tabel 4

Tabel 4

Neto-tonnaaž

Poola

Malta (0–5aastane laev)

Malta (5–10aastane laev)

2 500

2 500

533,25

700

850

8 000

8 000

1 535

2 240

2 720

10 000

10 000

1 898

2 506

3 043

15 000

15 000

2 419

2 996

3 638

20 000

20 000

2 939

3 416

4 148

25 000

25 000

3 355

3 731

4 530

30 000

30 000

3 615

4 046

4 913

40 000

40 000

4 135

4 536

5 508

50 000

50 000

4 655

5 026

6 103

60 000

60 000

5 175

5 376

6 528

| (112) | Seoses ministri õigusega vabastada oma äranägemisel täielikult või osaliselt mistahes laev või laevade klass nende eeskirjade kohaselt makstavatest tasudest tingimustel, mida ta sobivaks peab, selgitas Malta, et seda reeglit kohaldatakse üksnes iga-aastastele ja registreerimistasudele, mida nimetatakse samuti tonnaažimaksudeks, ning üksnes selleks, et tagada paindlikkus humanitaar- ja heategevusolukordadega seotud juhtudel. Seda reeglit pole kunagi kohaldatud. |
| --- | --- |

(112)

Seoses ministri õigusega vabastada oma äranägemisel täielikult või osaliselt mistahes laev või laevade klass nende eeskirjade kohaselt makstavatest tasudest tingimustel, mida ta sobivaks peab, selgitas Malta, et seda reeglit kohaldatakse üksnes iga-aastastele ja registreerimistasudele, mida nimetatakse samuti tonnaažimaksudeks, ning üksnes selleks, et tagada paindlikkus humanitaar- ja heategevusolukordadega seotud juhtudel. Seda reeglit pole kunagi kohaldatud.

| (113) | Seoses vähendustega muus riigis makstava tonnaažimaksu ulatuses selgitas Malta, et asjaomase reegli eesmärk on vältida topeltmaksustamist. Üksus, kelle laeva suhtes kohaldatakse muus riigis tonnaažimaksu, ei peaks maksma Maltal uuesti tonnaažimaksu kogusummat. Malta tonnaažimaksuga topeltmaksustamisest vabastamise süsteem põhineb tavapärasel krediidimeetodil, mida kasutatakse ka tulumaksu kontekstis. Malta viitas komisjoni varasematele selle küsimusega seotud avaldustele, mis on selle lähenemisviisiga kooskõlas (66). |
| --- | --- |

(113)

Seoses vähendustega muus riigis makstava tonnaažimaksu ulatuses selgitas Malta, et asjaomase reegli eesmärk on vältida topeltmaksustamist. Üksus, kelle laeva suhtes kohaldatakse muus riigis tonnaažimaksu, ei peaks maksma Maltal uuesti tonnaažimaksu kogusummat. Malta tonnaažimaksuga topeltmaksustamisest vabastamise süsteem põhineb tavapärasel krediidimeetodil, mida kasutatakse ka tulumaksu kontekstis. Malta viitas komisjoni varasematele selle küsimusega seotud avaldustele, mis on selle lähenemisviisiga kooskõlas (66).

66

| (114) | Topeltmaksustamisest vabastamine piirdub tegeliku tonnaažimaksuga, mis kuulub laeva eest tasumisele väljaspool Maltat, või 75 %ga Malta tonnaažimaksust, mis tuleks maksta enne tasaarvestamist, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem. Vabastamist kohaldatakse üksnes tonnaažimaksule, mida sama litsentsitud laevandusorganisatsioon peab maksma sama laeva eest muus liikmesriigis. |
| --- | --- |

(114)

Topeltmaksustamisest vabastamine piirdub tegeliku tonnaažimaksuga, mis kuulub laeva eest tasumisele väljaspool Maltat, või 75 %ga Malta tonnaažimaksust, mis tuleks maksta enne tasaarvestamist, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem. Vabastamist kohaldatakse üksnes tonnaažimaksule, mida sama litsentsitud laevandusorganisatsioon peab maksma sama laeva eest muus liikmesriigis.

4.2.5.   Abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed

Abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed

| (115) | Malta leiab, et maksustamiseeskirjades sätestatud abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed takistavad kuritarvitamist tõhusalt ja väldivad ülekandumist tegevustele, mis kava tingimustele ei vasta. |
| --- | --- |

(115)

Malta leiab, et maksustamiseeskirjades sätestatud abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed takistavad kuritarvitamist tõhusalt ja väldivad ülekandumist tegevustele, mis kava tingimustele ei vasta.

| (116) | Maksustamiseeskirjades on kehtestatud litsentsitud laevandusorganisatsioonidele kohustus pidada eraldi raamatupidamisarvestust, milles on eristatud laevandustegevusest ja muudest tuluallikatest saadud tulu ja kasum. Lisaks on litsentsitud laevandusorganisatsioonid kohustatud koostama finantsaruandeid, mis vastavad rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mille liit on heaks kiitnud, ja esitama need auditeerimiseks sertifitseeritud riiklikule raamatupidajale. |
| --- | --- |

(116)

Maksustamiseeskirjades on kehtestatud litsentsitud laevandusorganisatsioonidele kohustus pidada eraldi raamatupidamisarvestust, milles on eristatud laevandustegevusest ja muudest tuluallikatest saadud tulu ja kasum. Lisaks on litsentsitud laevandusorganisatsioonid kohustatud koostama finantsaruandeid, mis vastavad rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mille liit on heaks kiitnud, ja esitama need auditeerimiseks sertifitseeritud riiklikule raamatupidajale.

| (117) | Suutmatus eraldi raamatupidamisarvestust pidada jätab laevandusorganisatsiooni automaatselt ilma võimalusest maksuvabastustest kasu saada. |
| --- | --- |

(117)

Suutmatus eraldi raamatupidamisarvestust pidada jätab laevandusorganisatsiooni automaatselt ilma võimalusest maksuvabastustest kasu saada.

| (118) | Litsentsitud laevandusorganisatsioonil on kohustus registreeruda rahanduse eest vastutava ministri juures, kui ta soovib tonnaažimaksusüsteemist kasu saada. |
| --- | --- |

(118)

Litsentsitud laevandusorganisatsioonil on kohustus registreeruda rahanduse eest vastutava ministri juures, kui ta soovib tonnaažimaksusüsteemist kasu saada.

| (119) | Litsentsitud laevandusorganisatsioon, kes saab kasu tonnaažimaksusüsteemist, peab esitama igal aastal tuludeklaratsiooni, milles on selgelt eristatud tulu, mis vastab ja mis ei vasta tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele. Kui litsentsitud laevandusorganisatsiooni kogu tulu kuulub tonnaažimaksusüsteemi kohaldamisalasse, on nimetatud organisatsioonil võimalus esitada tuludeklaratsiooni asemel deklaratsioon, mille peab esitama pädev isik, kes on litsentsitud laevandusorganisatsioonist sõltumatu, olles kas sertifitseeritud riiklik raamatupidaja ja audiitor või isik, kellel on advokaadi kutsealal tegutsemise luba. Valeandmete esitamise ja nende kohustuste raske eiramise korral on karistused ranged. |
| --- | --- |

(119)

Litsentsitud laevandusorganisatsioon, kes saab kasu tonnaažimaksusüsteemist, peab esitama igal aastal tuludeklaratsiooni, milles on selgelt eristatud tulu, mis vastab ja mis ei vasta tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele. Kui litsentsitud laevandusorganisatsiooni kogu tulu kuulub tonnaažimaksusüsteemi kohaldamisalasse, on nimetatud organisatsioonil võimalus esitada tuludeklaratsiooni asemel deklaratsioon, mille peab esitama pädev isik, kes on litsentsitud laevandusorganisatsioonist sõltumatu, olles kas sertifitseeritud riiklik raamatupidaja ja audiitor või isik, kellel on advokaadi kutsealal tegutsemise luba. Valeandmete esitamise ja nende kohustuste raske eiramise korral on karistused ranged.

| (120) | Tulumaksuga maksustatavast tegevusest tuleneva kahjumiga ei saa maksmisele kuuluvat tonnaažimaksu tasaarveldada. |
| --- | --- |

(120)

Tulumaksuga maksustatavast tegevusest tuleneva kahjumiga ei saa maksmisele kuuluvat tonnaažimaksu tasaarveldada.

| (121) | Laevandusorganisatsioon ei saa otsustada osaleda või mitte osaleda Malta tonnaažimaksusüsteemis olenevalt sellest, kas tal on maksustatavat kasumit või kahjumit. Kui litsentsitud laevandusorganisatsioon ei otsusta teisiti, kuulub ta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldamisalasse. Kui organisatsioon otsustab kavas mitte osaleda, on see otsus pöördumatu (67). |
| --- | --- |

(121)

Laevandusorganisatsioon ei saa otsustada osaleda või mitte osaleda Malta tonnaažimaksusüsteemis olenevalt sellest, kas tal on maksustatavat kasumit või kahjumit. Kui litsentsitud laevandusorganisatsioon ei otsusta teisiti, kuulub ta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldamisalasse. Kui organisatsioon otsustab kavas mitte osaleda, on see otsus pöördumatu (67).

67

| (122) | Ükski Malta laevandusorganisatsioon ei või kohaldada osale oma laevadest tonnaažimaksuga maksustamise kava ja osale tulumaksukava (68). |
| --- | --- |

(122)

Ükski Malta laevandusorganisatsioon ei või kohaldada osale oma laevadest tonnaažimaksuga maksustamise kava ja osale tulumaksukava (68).

68

| (123) | Tulumaksuseaduse artikkel 51 sisaldab laiaulatuslikke kuritarvituste vältimise sätteid, millega ära hoida kunstlikke skeeme, mille eesmärk on saada põhjendamatut maksusoodustust. Kuritarvituste vastase üldise reegli puhul lähtutakse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitusest agressiivse maksuplaneerimise kohta (69). Kuritarvituste vastaseid meetmeid toetavad ranged karistused, mida rikkumiste korral kohaldatakse. Lisaks tasumata maksu tasumisele tuleb seega selliselt tasumata maksult tasuda ka intress, mille määr on 0,54 % kuus (st 6,48 % aastas), ning lisakaristused, mille määr on kuni 1,5 % kuus (st 18 % aastas). |
| --- | --- |

(123)

Tulumaksuseaduse artikkel 51 sisaldab laiaulatuslikke kuritarvituste vältimise sätteid, millega ära hoida kunstlikke skeeme, mille eesmärk on saada põhjendamatut maksusoodustust. Kuritarvituste vastase üldise reegli puhul lähtutakse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitusest agressiivse maksuplaneerimise kohta (69). Kuritarvituste vastaseid meetmeid toetavad ranged karistused, mida rikkumiste korral kohaldatakse. Lisaks tasumata maksu tasumisele tuleb seega selliselt tasumata maksult tasuda ka intress, mille määr on 0,54 % kuus (st 6,48 % aastas), ning lisakaristused, mille määr on kuni 1,5 % kuus (st 18 % aastas).

69

| (124) | Tulumaksuseaduses kehtestatud reeglid kulude mahaarvamise kohta nõuavad, et kulu ja sellest saadava tulu vahel oleks otsene seos. Tulumaksuseaduse artikli 14 lõike 1 kohaselt saab kulu maha arvata üksnes siis, kui kulu on „täielikult ja eranditult tekkinud tulu teenimisel“. Seega pole võimalik taotleda maksust vabastatud kasumi (sh tonnaažimaksuga maksustatud kasumi) teenimisel tekkinud kulude mahaarvamist muust maksustatavast tulust. |
| --- | --- |

(124)

Tulumaksuseaduses kehtestatud reeglid kulude mahaarvamise kohta nõuavad, et kulu ja sellest saadava tulu vahel oleks otsene seos. Tulumaksuseaduse artikli 14 lõike 1 kohaselt saab kulu maha arvata üksnes siis, kui kulu on „täielikult ja eranditult tekkinud tulu teenimisel“. Seega pole võimalik taotleda maksust vabastatud kasumi (sh tonnaažimaksuga maksustatud kasumi) teenimisel tekkinud kulude mahaarvamist muust maksustatavast tulust.

| (125) | Kõik litsentsitud laevandusorganisatsioonid peavad pidama nõuetekohast ja piisavat arvestust oma tulude ja kulude kohta, et vastavad tulud ja lubatud mahaarvamised oleks võimalik kergesti kindlaks teha. |
| --- | --- |

(125)

Kõik litsentsitud laevandusorganisatsioonid peavad pidama nõuetekohast ja piisavat arvestust oma tulude ja kulude kohta, et vastavad tulud ja lubatud mahaarvamised oleks võimalik kergesti kindlaks teha.

| (126) | Malta võttis kohustuse nõuda tonnaažimaksust kasu saajatelt kohustuslike iga-aastaste vastavusdeklaratsioonide esitamist kontrollitavate parameetrite kohta, nagu laevaliik, laevaga elluviidavad tegevused, netotonnaaž, laeva kasutamise päevade arv, lipp, toiminguliigid ja abi ülemmäärast kinnipidamine. |
| --- | --- |

(126)

Malta võttis kohustuse nõuda tonnaažimaksust kasu saajatelt kohustuslike iga-aastaste vastavusdeklaratsioonide esitamist kontrollitavate parameetrite kohta, nagu laevaliik, laevaga elluviidavad tegevused, netotonnaaž, laeva kasutamise päevade arv, lipp, toiminguliigid ja abi ülemmäärast kinnipidamine.

4.3.   Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide maksustamine

Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide maksustamine

| (127) | Malta selgitas oma üldise maksusüsteemi toimimist. Selle süsteemi kohaselt ei kaasne dividendidega, mida Malta ettevõtted aktsionäridele maksavad, kohustust dividend deklareerida (70) ja maksu maksta (71). Seda süsteemi kohaldatakse eranditult kõigile sektoritele. |
| --- | --- |

(127)

Malta selgitas oma üldise maksusüsteemi toimimist. Selle süsteemi kohaselt ei kaasne dividendidega, mida Malta ettevõtted aktsionäridele maksavad, kohustust dividend deklareerida (70) ja maksu maksta (71). Seda süsteemi kohaldatakse eranditult kõigile sektoritele.

70

71

4.4.   Laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

Laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

| (128) | Malta viitab asjakohastele Malta õigusaktidele, mille kohaselt peab laev olema tonnaažimaksu alla kuuluv laev, et see maksuvabastusest kasu saaks (72). |
| --- | --- |

(128)

Malta viitab asjakohastele Malta õigusaktidele, mille kohaselt peab laev olema tonnaažimaksu alla kuuluv laev, et see maksuvabastusest kasu saaks (72).

72

| (129) | Malta selgitab ühtlasi, et varem on maksuvabastusest kasu saadud üksnes laevamüükide ja tehingute puhul, mis on seotud tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadega, mida laevandusettevõtted ostsid ja müüsid tonnaažimaksuga maksustamise ajal. Ühtlasi on otsus tonnaažimaksuga maksustamise kavas mitte osaleda Maltal pöördumatu. |
| --- | --- |

(129)

Malta selgitab ühtlasi, et varem on maksuvabastusest kasu saadud üksnes laevamüükide ja tehingute puhul, mis on seotud tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadega, mida laevandusettevõtted ostsid ja müüsid tonnaažimaksuga maksustamise ajal. Ühtlasi on otsus tonnaažimaksuga maksustamise kavas mitte osaleda Maltal pöördumatu.

4.5.   Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

| (130) | Malta väitis, et tagamaks Euroopa registrite konkurentsivõimelisus ja atraktiivsus võrreldes kolmandate riikide omadega, peaksid laevaomanikud (st aktsionärid) olema võimelised nautima elluviidud laevandustegevuse vilju. |
| --- | --- |

(130)

Malta väitis, et tagamaks Euroopa registrite konkurentsivõimelisus ja atraktiivsus võrreldes kolmandate riikide omadega, peaksid laevaomanikud (st aktsionärid) olema võimelised nautima elluviidud laevandustegevuse vilju.

| (131) | Tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt vabastatakse maksust mistahes tulu või kasum, mille isik, kes pole Malta resident, on saanud aktsiate või väärtpaberite üleandmisest ettevõttes, mis pole kinnisvaraettevõte, tingimusel et tegelik kasumist tulusaaja pole Malta resident ja teda ei oma ega kontrolli isik või isikud, kelle alaline asukoht on Maltal. Lisaks kohaldatakse osaluse maksuvabastust tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti u alapunkti 1 kohaselt, milles on sätestatud, et mistahes tulu või kasum, mida Maltal registreeritud ettevõte saab osalusest mitteresidendist ettevõttes või sellise osaluse ülekandmisest, on maksuvaba. |
| --- | --- |

(131)

Tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt vabastatakse maksust mistahes tulu või kasum, mille isik, kes pole Malta resident, on saanud aktsiate või väärtpaberite üleandmisest ettevõttes, mis pole kinnisvaraettevõte, tingimusel et tegelik kasumist tulusaaja pole Malta resident ja teda ei oma ega kontrolli isik või isikud, kelle alaline asukoht on Maltal. Lisaks kohaldatakse osaluse maksuvabastust tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti u alapunkti 1 kohaselt, milles on sätestatud, et mistahes tulu või kasum, mida Maltal registreeritud ettevõte saab osalusest mitteresidendist ettevõttes või sellise osaluse ülekandmisest, on maksuvaba.

| (132) | Malta sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt antakse sellise kapitalikasumi maksustamise õigus kooskõlas OECD näidislepingu artikli 13 lõike 5 sätetega isiku elukohariigile. Maltal on topeltmaksustamise vältimise lepingud kõigi EMP liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(132)

Malta sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt antakse sellise kapitalikasumi maksustamise õigus kooskõlas OECD näidislepingu artikli 13 lõike 5 sätetega isiku elukohariigile. Maltal on topeltmaksustamise vältimise lepingud kõigi EMP liikmesriikidega.

| (133) | Alates Malta ühinemisest liiduga on toimunud vaid üks aktsiate ülekandmise tehing, milles osales Malta aktsionär; see tehti 2006. aastal. See tehing oli seotud aktsiate ülekandmisega [...]. Asjaomasest maksuvabastusest saadud kasu jäi tunduvalt alla vähese tähtsusega abi piirmäära, (73) hõlmates maksimaalset (teoreetilist) abisummat alla 1 400 euro, arvestades müügihinda, ning seda isegi koos kasuga, mis saadi laevadega tehtavaid tehinguid puudutavast maksuvabastusest. See aktsionär ei saanud asjaomasel perioodil rohkem abi ja pole saanud kasu ka tonnaažimaksust (74). |
| --- | --- |

(133)

Alates Malta ühinemisest liiduga on toimunud vaid üks aktsiate ülekandmise tehing, milles osales Malta aktsionär; see tehti 2006. aastal. See tehing oli seotud aktsiate ülekandmisega [...]. Asjaomasest maksuvabastusest saadud kasu jäi tunduvalt alla vähese tähtsusega abi piirmäära, (73) hõlmates maksimaalset (teoreetilist) abisummat alla 1 400 euro, arvestades müügihinda, ning seda isegi koos kasuga, mis saadi laevadega tehtavaid tehinguid puudutavast maksuvabastusest. See aktsionär ei saanud asjaomasel perioodil rohkem abi ja pole saanud kasu ka tonnaažimaksust (74).

73

74

| (134) | Kõik aktsiatehingud, mis muidu alates 2004. aastast tehti, oleksid saanud kasu mitteresidentide kapitalikasumi maksust vabastamisest, mis on sätestatud tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunktis ii. |
| --- | --- |

(134)

Kõik aktsiatehingud, mis muidu alates 2004. aastast tehti, oleksid saanud kasu mitteresidentide kapitalikasumi maksust vabastamisest, mis on sätestatud tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunktis ii.

| (135) | Malta võttis kohustuse tühistada Malta residentide praegune sektoripõhine vabastamine sellise kapitalikasumi maksustamisest, mis tuleneb aktsiate müügist laevandusettevõtetes. |
| --- | --- |

(135)

Malta võttis kohustuse tühistada Malta residentide praegune sektoripõhine vabastamine sellise kapitalikasumi maksustamisest, mis tuleneb aktsiate müügist laevandusettevõtetes.

4.6.   Laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

Laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

| (136) | Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et „intressidelt ja muult tulult, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsioonide toimingute rahastamisega [...] või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, ei nõuta üheltki isikult ühtegi selle seaduse [tulumaksuseaduse] kohast maksu [...]. Seda vabastust ei anta automaatselt, vaid taotluse alusel. Malta on kinnitanud, et ükski ettevõte pole sellist vabastust kunagi saanud. Malta ametiasutused on kinnitanud, et seda vabastust pole kunagi antud, muu hulgas pärast Malta ühinemist Euroopa Liiduga, ning et „ükski ettevõte pole seda eelist kasutanud“. |
| --- | --- |

(136)

Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et „intressidelt ja muult tulult, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsioonide toimingute rahastamisega [...] või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, ei nõuta üheltki isikult ühtegi selle seaduse [tulumaksuseaduse] kohast maksu [...]. Seda vabastust ei anta automaatselt, vaid taotluse alusel. Malta on kinnitanud, et ükski ettevõte pole sellist vabastust kunagi saanud. Malta ametiasutused on kinnitanud, et seda vabastust pole kunagi antud, muu hulgas pärast Malta ühinemist Euroopa Liiduga, ning et „ükski ettevõte pole seda eelist kasutanud“.

| (137) | Malta on võtnud kohustuse jätta maksustamiseeskirjadest välja artikli 3 lõige 2. |
| --- | --- |

(137)

Malta on võtnud kohustuse jätta maksustamiseeskirjadest välja artikli 3 lõige 2.

4.7.   Maksu puudumine laevadega seotud tehingute korral

Maksu puudumine laevadega seotud tehingute korral

| (138) | Malta väitis, et maksustamiseeskirjade sätted, mille kohaselt ei nõuta teatavate laevadega tehtavate tehingute eest (75) maksu, on informatiivse iseloomuga. Laevandusettevõtted ei saa neist mingit kasu, sest sellistele laevadega tehtavatele tehingutele ei kohaldata dokumentide ja tehingute lõivu seaduse kohaselt maksu, kuna maksu nõutakse üldiselt üksnes vabalt kaubeldavate väärtpaberite, kinnisasjade, oksjonimüükide ja kindlustuspoliisidega seotud tehingutelt. |
| --- | --- |

(138)

Malta väitis, et maksustamiseeskirjade sätted, mille kohaselt ei nõuta teatavate laevadega tehtavate tehingute eest (75) maksu, on informatiivse iseloomuga. Laevandusettevõtted ei saa neist mingit kasu, sest sellistele laevadega tehtavatele tehingutele ei kohaldata dokumentide ja tehingute lõivu seaduse kohaselt maksu, kuna maksu nõutakse üldiselt üksnes vabalt kaubeldavate väärtpaberite, kinnisasjade, oksjonimüükide ja kindlustuspoliisidega seotud tehingutelt.

75

4.8.   Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust

Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust

| (139) | Malta selgitas, et nii nagu aktsiate müügist tuleneva kapitalikasumi puhul, polnud maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud maksuvabastusel (76) ajavahemikul alates 2004. aastast märkimisväärset mõju, arvestades tonnaažimaksuga maksustatavate ettevõtete aktsionäride struktuuri ning üldisi vabastusi dokumentide ja tehingute lõivu seaduse alusel. |
| --- | --- |

(139)

Malta selgitas, et nii nagu aktsiate müügist tuleneva kapitalikasumi puhul, polnud maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud maksuvabastusel (76) ajavahemikul alates 2004. aastast märkimisväärset mõju, arvestades tonnaažimaksuga maksustatavate ettevõtete aktsionäride struktuuri ning üldisi vabastusi dokumentide ja tehingute lõivu seaduse alusel.

76

| (140) | Dokumentide ja tehingute lõivu seaduse artikli 47 lõike 3 punkti d ja artikli 47 lõike 4 alusel ei kohaldata maksu tehingutele, mis hõlmavad sellise ettevõtte väärtpabereid, kus enam kui pool lihtaktsiakapitalist, hääleõigustest ja õigustest kasumile kuulub isikutele, kes pole Malta residendid ning keda ei oma ega kontrolli otseselt ega kaudselt isikud, kes on Malta residendid, tingimusel et suurem osa ettevõtte ärihuvidest on väljaspool Maltat. Kontsernisisestele üleandmistele, mis toimuvad kontserni restruktureerimise kontekstis ettevõtete vahel, mida kontrollivad enamusosaluse alusel samad aktsionärid, kohaldatakse selle seaduse artikli 42 lõike 1 punkti b kohast vabastust. |
| --- | --- |

(140)

Dokumentide ja tehingute lõivu seaduse artikli 47 lõike 3 punkti d ja artikli 47 lõike 4 alusel ei kohaldata maksu tehingutele, mis hõlmavad sellise ettevõtte väärtpabereid, kus enam kui pool lihtaktsiakapitalist, hääleõigustest ja õigustest kasumile kuulub isikutele, kes pole Malta residendid ning keda ei oma ega kontrolli otseselt ega kaudselt isikud, kes on Malta residendid, tingimusel et suurem osa ettevõtte ärihuvidest on väljaspool Maltat. Kontsernisisestele üleandmistele, mis toimuvad kontserni restruktureerimise kontekstis ettevõtete vahel, mida kontrollivad enamusosaluse alusel samad aktsionärid, kohaldatakse selle seaduse artikli 42 lõike 1 punkti b kohast vabastust.

| (141) | Malta on kinnitanud, et alates 2004. aastast on tehtud vaid üks Malta aktsionärile kuuluvaid aktsiaid hõlmav tehing, millele ei kohaldatud põhjenduses 140 mainitud üldist maksuvabastust. Selle tehingu puhul ei ületanud maksusoodustused vähese tähtsusega abi piirmäära, isegi mitte pärast kapitalikasumi maksust vabastamisest kasu saamist (77). |
| --- | --- |

(141)

Malta on kinnitanud, et alates 2004. aastast on tehtud vaid üks Malta aktsionärile kuuluvaid aktsiaid hõlmav tehing, millele ei kohaldatud põhjenduses 140 mainitud üldist maksuvabastust. Selle tehingu puhul ei ületanud maksusoodustused vähese tähtsusega abi piirmäära, isegi mitte pärast kapitalikasumi maksust vabastamisest kasu saamist (77).

77

| (142) | Malta on võtnud kohustuse tühistada maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud vabastus seoses Malta residentidega. |
| --- | --- |

(142)

Malta on võtnud kohustuse tühistada maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud vabastus seoses Malta residentidega.

4.9.   Kohustuste jõustumine

Kohustuste jõustumine

| (143) | Malta on võtnud kohustuse tagada, et uued eeskirjad, mis muudavad käesolevas otsuses käsitletud meetmed siseturuga kokkusobivaks, jõustuvad kolme kuu jooksul alates selle otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Alates selle otsuse vastuvõtmisest kohustuste jõustumiseni kohustub Malta jätkama tonnaažimaksuga maksustamise kava ja muude käesoleva otsuse teemaks olevate meetmete haldamist viisil, mis ei too kaasa kokkusobimatu abi maksmist, mis tuleks hiljem abisaajatelt tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(143)

Malta on võtnud kohustuse tagada, et uued eeskirjad, mis muudavad käesolevas otsuses käsitletud meetmed siseturuga kokkusobivaks, jõustuvad kolme kuu jooksul alates selle otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Alates selle otsuse vastuvõtmisest kohustuste jõustumiseni kohustub Malta jätkama tonnaažimaksuga maksustamise kava ja muude käesoleva otsuse teemaks olevate meetmete haldamist viisil, mis ei too kaasa kokkusobimatu abi maksmist, mis tuleks hiljem abisaajatelt tagasi nõuda.

4.10.   Õiguspärased ootused, õiguskindlus, olemasoleva abi staatus

Õiguspärased ootused, õiguskindlus, olemasoleva abi staatus

| (144) | Malta on väitnud, et kava tuleks käsitada olemasoleva abina ning et Maltal ja laevandusorganisatsioonidel on selleks õiguspärane ootus. |
| --- | --- |

(144)

Malta on väitnud, et kava tuleks käsitada olemasoleva abina ning et Maltal ja laevandusorganisatsioonidel on selleks õiguspärane ootus.

| (145) | Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ja sellega kaasnevad meetmed kehtestati 1973. aastal. Sellega seoses esitas Malta 1973. aasta kaubandusliku meresõidu seaduse algse versiooni (78) asjakohased osad, eelkõige artiklid 85 ja 86, milles on määratletud maksust vabastatud laevad ning tulumaksuvaba tulu. |
| --- | --- |

(145)

Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ja sellega kaasnevad meetmed kehtestati 1973. aastal. Sellega seoses esitas Malta 1973. aasta kaubandusliku meresõidu seaduse algse versiooni (78) asjakohased osad, eelkõige artiklid 85 ja 86, milles on määratletud maksust vabastatud laevad ning tulumaksuvaba tulu.

78

| (146) | Malta väidab, et neile abimeetmetele kohaldati ühinemiseelset kontrolli. Transpordiga, sealhulgas tonnaažimaksuga, seotud konkurentsiküsimused lisati ühinemisläbirääkimiste käigus sõnaselgelt transporti käsitlevasse peatükki. Malta rõhutab, et komisjon ei pidanud riigi tonnaažimaksuga maksustamise kava tol ajal probleemseks. Malta kinnitas kirjavahetusele viidates, et komisjoni arvates oli kava kohta esitatud teave rahuldav. Malta viitab konkreetselt Malta ELiga ühinemise konverentsi koosolekule, mis toimus 26. oktoobril 2001 ja mille käigus lepiti Malta märkmete kohaselt kokku teha ettepanek ajutiselt sulgeda transporti käsitlevat peatükki puudutavad läbirääkimised. Malta kinnitab, et nagu tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saanud laevandusorganisatsioonid, on ta alati arvanud ja uskunud, et kava oli meretranspordile antava riigiabi suunistega täielikult kooskõlas. |
| --- | --- |

(146)

Malta väidab, et neile abimeetmetele kohaldati ühinemiseelset kontrolli. Transpordiga, sealhulgas tonnaažimaksuga, seotud konkurentsiküsimused lisati ühinemisläbirääkimiste käigus sõnaselgelt transporti käsitlevasse peatükki. Malta rõhutab, et komisjon ei pidanud riigi tonnaažimaksuga maksustamise kava tol ajal probleemseks. Malta kinnitas kirjavahetusele viidates, et komisjoni arvates oli kava kohta esitatud teave rahuldav. Malta viitab konkreetselt Malta ELiga ühinemise konverentsi koosolekule, mis toimus 26. oktoobril 2001 ja mille käigus lepiti Malta märkmete kohaselt kokku teha ettepanek ajutiselt sulgeda transporti käsitlevat peatükki puudutavad läbirääkimised. Malta kinnitab, et nagu tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saanud laevandusorganisatsioonid, on ta alati arvanud ja uskunud, et kava oli meretranspordile antava riigiabi suunistega täielikult kooskõlas.

| (147) | Nagu nõutud ühinemisaktis, (79) edastati asjaomased Malta õigusaktid, kaubandusliku meresõidu seadus ja maksustamiseeskirjad komisjonile enne 31. augustit 2004. Tonnaažimaksuga maksustamise kava edastati komisjonile 19. oktoobri 2000. aasta dokumendis CONF-M 51/00, mida täiendati 18. septembri 2001. aasta dokumendiga CONF-M 65/01. |
| --- | --- |

(147)

Nagu nõutud ühinemisaktis, (79) edastati asjaomased Malta õigusaktid, kaubandusliku meresõidu seadus ja maksustamiseeskirjad komisjonile enne 31. augustit 2004. Tonnaažimaksuga maksustamise kava edastati komisjonile 19. oktoobri 2000. aasta dokumendis CONF-M 51/00, mida täiendati 18. septembri 2001. aasta dokumendiga CONF-M 65/01.

79

| (148) | Asjaomaseid õigusakte ühinemiskuupäeva ja 1. mai 2007 vahel ei muudetud. Riiklikke sätteid muudeti üksnes 2010. aastal, et võtta üle põhimõtted, mis kehtestati komisjoni teatisega, millega nähakse ette suunised laevahaldusettevõtjatele antava riigiabi kohta (edaspidi „laevahaldussuunised“) (80). |
| --- | --- |

(148)

Asjaomaseid õigusakte ühinemiskuupäeva ja 1. mai 2007 vahel ei muudetud. Riiklikke sätteid muudeti üksnes 2010. aastal, et võtta üle põhimõtted, mis kehtestati komisjoni teatisega, millega nähakse ette suunised laevahaldusettevõtjatele antava riigiabi kohta (edaspidi „laevahaldussuunised“) (80).

80

| (149) | Malta meenutas komisjonile, et kui oli lõppemas ühinemislepingu kohane kolmeaastane ajavahemik olemasolevate abimeetmete muutmiseks, ei mainitud tonnaažimaksuga maksustamise kava nende kavade seas, mida oli vaja kohandada, ning seega käsitas ta kava olemasoleva abina. Oma 24. aprilli 2007. aasta kirjas mainis komisjon üksnes kaht abimeedet: Gozo Channel Co Ltd. avaliku teenindamise kohustust ja Sea Malta Co Ltd. avaliku teenindamise kohustust. |
| --- | --- |

(149)

Malta meenutas komisjonile, et kui oli lõppemas ühinemislepingu kohane kolmeaastane ajavahemik olemasolevate abimeetmete muutmiseks, ei mainitud tonnaažimaksuga maksustamise kava nende kavade seas, mida oli vaja kohandada, ning seega käsitas ta kava olemasoleva abina. Oma 24. aprilli 2007. aasta kirjas mainis komisjon üksnes kaht abimeedet: Gozo Channel Co Ltd. avaliku teenindamise kohustust ja Sea Malta Co Ltd. avaliku teenindamise kohustust.

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (150) | Nagu mainitud põhjenduses 3, saadi märkusi kuuelt huvitatud isikult ja ühelt Saksamaa laevandussektori töötajalt, kes soovis jääda anonüümseks. Need on kokkuvõtvalt esitatud põhjendustes 151–177. |
| --- | --- |

(150)

Nagu mainitud põhjenduses 3, saadi märkusi kuuelt huvitatud isikult ja ühelt Saksamaa laevandussektori töötajalt, kes soovis jääda anonüümseks. Need on kokkuvõtvalt esitatud põhjendustes 151–177.

5.1.   Laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

Laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (151) | Euroopa Ühenduse Reederite Ühing (edaspidi „ECSA“) nõustus komisjoni esialgse hinnanguga, et kalalaevu, naftapuurplatvorme ja mittekaubanduslikke lõbusõidujahte ei tohiks tonnaažimaksuga maksustada. |
| --- | --- |

(151)

Euroopa Ühenduse Reederite Ühing (edaspidi „ECSA“) nõustus komisjoni esialgse hinnanguga, et kalalaevu, naftapuurplatvorme ja mittekaubanduslikke lõbusõidujahte ei tohiks tonnaažimaksuga maksustada.

5.2.   Tonnaažimaksu kohaldamine praamidele

Tonnaažimaksu kohaldamine praamidele

| (152) | Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu rõhutas, et teisaldatavad praamid veavad kaupa, aga puksiir tagab kauba jõudmise sihtkohta. Tegemist on seega ühe toiminguga ja kõik laevad peavad vastama tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele. |
| --- | --- |

(152)

Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu rõhutas, et teisaldatavad praamid veavad kaupa, aga puksiir tagab kauba jõudmise sihtkohta. Tegemist on seega ühe toiminguga ja kõik laevad peavad vastama tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele.

5.3.   Tonnaažimaksu kohaldamine merematkelaevadele

Tonnaažimaksu kohaldamine merematkelaevadele

| (153) | Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu rõhutas, et merematkelaevade käitamine on samatähenduslik reisijateveoga. |
| --- | --- |

(153)

Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu rõhutas, et merematkelaevade käitamine on samatähenduslik reisijateveoga.

| (154) | ECSA väitis, et merematkelaevade peamine eesmärk on meretransport, isegi kui neid kasutatakse lõbusõitudeks. Ühtlasi rõhutas ECSA, et merematkelaevade kontroll ja reguleerimine on sama nagu muude suurte merelaevade puhul ning nende laevapere liikmed peavad täitma samu diplomeerimisnõudeid. Neile kohaldatakse ka samu lipu- ja sadamariigi kontrolle ning samu rahvusvahelisi konventsioone nagu kõigile muudele laevadele, mida rahvusvahelisteks reisideks kasutatakse. Merematketööstus on märkimisväärselt kaasa aidanud meretranspordile antava riigiabi suuniste eesmärkide saavutamisele. Selle konkurentsivõimele avaldatakse survet väljastpoolt ELi. Kui Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaline või liikmesriik kohaldab makse (või muid tasusid), mida muudes riikides ei kohaldata, võib see liikmesriik eeldada, et laevu viiakse üle muu riigi lipu alla, kus kogukulud on väiksemad. |
| --- | --- |

(154)

ECSA väitis, et merematkelaevade peamine eesmärk on meretransport, isegi kui neid kasutatakse lõbusõitudeks. Ühtlasi rõhutas ECSA, et merematkelaevade kontroll ja reguleerimine on sama nagu muude suurte merelaevade puhul ning nende laevapere liikmed peavad täitma samu diplomeerimisnõudeid. Neile kohaldatakse ka samu lipu- ja sadamariigi kontrolle ning samu rahvusvahelisi konventsioone nagu kõigile muudele laevadele, mida rahvusvahelisteks reisideks kasutatakse. Merematketööstus on märkimisväärselt kaasa aidanud meretranspordile antava riigiabi suuniste eesmärkide saavutamisele. Selle konkurentsivõimele avaldatakse survet väljastpoolt ELi. Kui Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaline või liikmesriik kohaldab makse (või muid tasusid), mida muudes riikides ei kohaldata, võib see liikmesriik eeldada, et laevu viiakse üle muu riigi lipu alla, kus kogukulud on väiksemad.

5.4.   Tonnaažimaksu kohaldamine kommertsjahtidele

Tonnaažimaksu kohaldamine kommertsjahtidele

| (155) | Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu, Malta kaubandus-, ettevõtlus- ja tööstuskoda ning Super Yachts Industry Network – Malta rõhutasid, et kommertsjahtide reisijateveoks kasutamise valdkonnas on rahvusvaheline konkurents offshore-rahanduskeskustega suur, et meelitada ligi äriühingute asutajaid ja kommertsjahtide registreerijaid. |
| --- | --- |

(155)

Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu, Malta kaubandus-, ettevõtlus- ja tööstuskoda ning Super Yachts Industry Network – Malta rõhutasid, et kommertsjahtide reisijateveoks kasutamise valdkonnas on rahvusvaheline konkurents offshore-rahanduskeskustega suur, et meelitada ligi äriühingute asutajaid ja kommertsjahtide registreerijaid.

offshore

5.5.   Tonnaažimaksu kohaldamine hooldelaevadele

Tonnaažimaksu kohaldamine hooldelaevadele

| (156) | ECSA rõhutas, et olemas ei peaks olema lõplikku ja täielikku loetelu kava tingimustele vastavate laevaliikide kohta. Ühing väitis, et hoolde- ja transporditegevuse vahel puudub tegelikult erinevus, sest mõlemad on laevandustegevused. ECSA kiitis heaks asjaolu, et komisjon tunnistas mõne hooldelaeva (nt kaablilaevade) kõlblikkust riigiabiks. |
| --- | --- |

(156)

ECSA rõhutas, et olemas ei peaks olema lõplikku ja täielikku loetelu kava tingimustele vastavate laevaliikide kohta. Ühing väitis, et hoolde- ja transporditegevuse vahel puudub tegelikult erinevus, sest mõlemad on laevandustegevused. ECSA kiitis heaks asjaolu, et komisjon tunnistas mõne hooldelaeva (nt kaablilaevade) kõlblikkust riigiabiks.

5.6.   Tulu, mis vastab tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele

Tulu, mis vastab tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele

5.6.1.   Tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist tuleneva kapitalikasumi maksustamine

Tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist tuleneva kapitalikasumi maksustamine

| (157) | ECSA väitis, et kasum, mis tuleneb laeva käitaja tavapäraste toimingutega seotud vara ostmisest ja müümisest, tuleks tonnaažimaksu kohaldamisest välja arvata üksnes siis, kui ettevõttel pole muid tegevusi peale laevandusega seotud vara ostmise ja müümise. Sel juhul ei saa pidada ettevõtet ennast laevandusteenuste osutajaks. |
| --- | --- |

(157)

ECSA väitis, et kasum, mis tuleneb laeva käitaja tavapäraste toimingutega seotud vara ostmisest ja müümisest, tuleks tonnaažimaksu kohaldamisest välja arvata üksnes siis, kui ettevõttel pole muid tegevusi peale laevandusega seotud vara ostmise ja müümise. Sel juhul ei saa pidada ettevõtet ennast laevandusteenuste osutajaks.

| (158) | ECSA väitis, et laevade müügist tulenev kapitalikasum tuleks tonnaažimaksuga maksustada ka laevade puhul, mis on omandatud enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist, ning et tonnaažimaksuga maksustamise kavad peaksid sisaldama õiglast ja erapooletut üleminekukorda, milles võetakse arvesse enne tonnaažimaksu kohaldamist tekkinud maksunõudeid. |
| --- | --- |

(158)

ECSA väitis, et laevade müügist tulenev kapitalikasum tuleks tonnaažimaksuga maksustada ka laevade puhul, mis on omandatud enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist, ning et tonnaažimaksuga maksustamise kavad peaksid sisaldama õiglast ja erapooletut üleminekukorda, milles võetakse arvesse enne tonnaažimaksu kohaldamist tekkinud maksunõudeid.

5.6.2.   Tonnaažimaksu kohaldamine meretranspordi kontekstis osutatavatele abiteenustele

Tonnaažimaksu kohaldamine meretranspordi kontekstis osutatavatele abiteenustele

| (159) | ECSA sõnul peaksid abitegevused olema laevandusorganisatsiooni osutatava laevandusteenuse tavapärane osa. Ühing väidab, et meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamise eesmärgil pole vaja abitegevusi määratleda, vaid lasta liikmesriikidel neid komisjoni järelevalve all ise üksikasjalikult tõlgendada. |
| --- | --- |

(159)

ECSA sõnul peaksid abitegevused olema laevandusorganisatsiooni osutatava laevandusteenuse tavapärane osa. Ühing väidab, et meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamise eesmärgil pole vaja abitegevusi määratleda, vaid lasta liikmesriikidel neid komisjoni järelevalve all ise üksikasjalikult tõlgendada.

| (160) | ECSA nõustub komisjoniga, et teenuseid – näiteks laene ja garantiisid –, mida finantsasutused osutavad tonnaažimaksu alla kuuluvatele laevandusettevõtetele, ei tohiks käsitada tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate „abitegevustena“. |
| --- | --- |

(160)

ECSA nõustub komisjoniga, et teenuseid – näiteks laene ja garantiisid –, mida finantsasutused osutavad tonnaažimaksu alla kuuluvatele laevandusettevõtetele, ei tohiks käsitada tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate „abitegevustena“.

| (161) | Kui ettevõtte ainus tegevusala on tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate laevade käitamine, siis peaks olema tagatud abi sihtotstarbeline kasutamine kogu laevade käitamisest tuleneva kasumi puhul, eeldusel et äritegevus on kooskõlas sektori tavade ja praktikaga. |
| --- | --- |

(161)

Kui ettevõtte ainus tegevusala on tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate laevade käitamine, siis peaks olema tagatud abi sihtotstarbeline kasutamine kogu laevade käitamisest tuleneva kasumi puhul, eeldusel et äritegevus on kooskõlas sektori tavade ja praktikaga.

| (162) | ECSA märkis, et paljud ettevõtted võtavad oma teenuste eest tasu kõikehõlmaval põhimõttel ning et lai lähenemisviis võimaldaks neil vältida nõuet teha meelevaldseid arvutusi kasumi jaotamiseks. ECSA rõhutas, et laia lähenemisviisi toetab OECD näidisleping. |
| --- | --- |

(162)

ECSA märkis, et paljud ettevõtted võtavad oma teenuste eest tasu kõikehõlmaval põhimõttel ning et lai lähenemisviis võimaldaks neil vältida nõuet teha meelevaldseid arvutusi kasumi jaotamiseks. ECSA rõhutas, et laia lähenemisviisi toetab OECD näidisleping.

| (163) | ECSA väitis, et teenused, mille eest eraldi tasu võetakse, on enamiku reisijateveoteenuste majandusliku osutamise vajalik ja tavaline osa. Ilma nendeta poleks laevandustegevus klientidele atraktiivne ega laevandusettevõtjatele elujõuline, seega peaks neile kohaldama tonnaažimaksu. |
| --- | --- |

(163)

ECSA väitis, et teenused, mille eest eraldi tasu võetakse, on enamiku reisijateveoteenuste majandusliku osutamise vajalik ja tavaline osa. Ilma nendeta poleks laevandustegevus klientidele atraktiivne ega laevandusettevõtjatele elujõuline, seega peaks neile kohaldama tonnaažimaksu.

| (164) | Merematke puhul sisaldab transpordipakett mitmesuguseid teenuseid, mida reisi ajal pakutakse ja mille osutamist reisija ootab. ECSA märkis, et need hõlmavad sideteenuseid, baare, valuutavahetust, ekskursioone maismaal, poode, tervise- ja iluteenuseid ning meelelahutust. Mõnel juhul, nagu maismaal toimuvate ekskursioonide puhul, on merematkeettevõte need abiteenused sisse ostnud – kohalikud ettevõtted müüvad neid merematkeettevõttele tavaliselt pakettidena – ja seega peaks neid käsitama kava tingimustele vastavate tegevustena. |
| --- | --- |

(164)

Merematke puhul sisaldab transpordipakett mitmesuguseid teenuseid, mida reisi ajal pakutakse ja mille osutamist reisija ootab. ECSA märkis, et need hõlmavad sideteenuseid, baare, valuutavahetust, ekskursioone maismaal, poode, tervise- ja iluteenuseid ning meelelahutust. Mõnel juhul, nagu maismaal toimuvate ekskursioonide puhul, on merematkeettevõte need abiteenused sisse ostnud – kohalikud ettevõtted müüvad neid merematkeettevõttele tavaliselt pakettidena – ja seega peaks neid käsitama kava tingimustele vastavate tegevustena.

| (165) | ESCA tunnistab põhimõtet, mille kohaselt välditakse ebaausat konkurentsi kohalike maismaal tegutsevate ettevõtetega, ning märgib, et laevade kasutamine peamiselt ujuvsupermarketite või -kasiinodena või sadamas seisvate hotellidena poleks vastuvõetav. |
| --- | --- |

(165)

ESCA tunnistab põhimõtet, mille kohaselt välditakse ebaausat konkurentsi kohalike maismaal tegutsevate ettevõtetega, ning märgib, et laevade kasutamine peamiselt ujuvsupermarketite või -kasiinodena või sadamas seisvate hotellidena poleks vastuvõetav.

| (166) | Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu esitas merematke- ja reisipakettide kohta sarnased seisukohad. |
| --- | --- |

(166)

Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu esitas merematke- ja reisipakettide kohta sarnased seisukohad.

5.6.3.   Tonnaažimaksu kohaldamine üksustele, kes prahivad kava tingimustele vastavaid laevu laevapereta välja

Tonnaažimaksu kohaldamine üksustele, kes prahivad kava tingimustele vastavaid laevu laevapereta välja

| (167) | ECSA väitis, et liikmesriigid peaksid otsustama, kas tuleks kehtestada piiranguid, arvestades näiteks seda, kuidas nende riiklik laevandustööstus ja merendusklaster on korraldatud. |
| --- | --- |

(167)

ECSA väitis, et liikmesriigid peaksid otsustama, kas tuleks kehtestada piiranguid, arvestades näiteks seda, kuidas nende riiklik laevandustööstus ja merendusklaster on korraldatud.

| (168) | Norra Reederite Ühing selgitas, et laevapereta prahtimine on laevandusettevõtetes tavapärane. Sellele vaatamata prahitakse tavaliselt laevapereta välja üksnes väike protsent laevandusettevõtete kogutonnaažist. On vähe ettevõtteid, millele kuuluvad üksnes laevapereta väljaprahitavad laevad. Kui laevapereta väljaprahtimisest saadav tulu poleks täielikult maksuvaba, ei saaks EMPs asuvad laevaomanikud pakkuda konkurentsivõimelisi prahtimishindu. Ettevõtted, kes teenindavad nafta- ja gaasitööstust ning tegutsevad välismaal, eraldavad tavaliselt laeva omamise ja käitamisega seotud tegevused, et olla käitamisriigis konkurentsivõimelised. Laevapereta väljaprahtimine on tihti ainus võimalus kaitstud välisturgudele siseneda. Kui prahtija on naftaga seotud ettevõte, on tal tihti olemas ettevõttesisene mehitamise ja tehnilise haldamise teenuste korraldamise võimalus, mida ta soovib kasutada. On ka piirkondi, kus laevaperele tehtavate kulutustega ja laevapere kättesaadavusega, laeva remonditeenuste ning muu laeva käitamiseks vajaliku maksumuse ja kiire kättesaadavusega seotud risk on vastuvõetamatu ning seega eelistatakse laevapereta väljaprahtimist. |
| --- | --- |

(168)

Norra Reederite Ühing selgitas, et laevapereta prahtimine on laevandusettevõtetes tavapärane. Sellele vaatamata prahitakse tavaliselt laevapereta välja üksnes väike protsent laevandusettevõtete kogutonnaažist. On vähe ettevõtteid, millele kuuluvad üksnes laevapereta väljaprahitavad laevad. Kui laevapereta väljaprahtimisest saadav tulu poleks täielikult maksuvaba, ei saaks EMPs asuvad laevaomanikud pakkuda konkurentsivõimelisi prahtimishindu. Ettevõtted, kes teenindavad nafta- ja gaasitööstust ning tegutsevad välismaal, eraldavad tavaliselt laeva omamise ja käitamisega seotud tegevused, et olla käitamisriigis konkurentsivõimelised. Laevapereta väljaprahtimine on tihti ainus võimalus kaitstud välisturgudele siseneda. Kui prahtija on naftaga seotud ettevõte, on tal tihti olemas ettevõttesisene mehitamise ja tehnilise haldamise teenuste korraldamise võimalus, mida ta soovib kasutada. On ka piirkondi, kus laevaperele tehtavate kulutustega ja laevapere kättesaadavusega, laeva remonditeenuste ning muu laeva käitamiseks vajaliku maksumuse ja kiire kättesaadavusega seotud risk on vastuvõetamatu ning seega eelistatakse laevapereta väljaprahtimist.

| (169) | Norra Reederite Ühing väidab, et kui tonnaažimaksuga maksustatud ettevõtetel lastakse laevu ilma laevapereta välja prahtida, ei too see kaasa laevandustööstusele antava riigiabi summade suurenemist (81). Laevandusega seotud maksuvaba tulu jagatakse lihtsalt laeva omanikust ettevõtte (kes laeva välja prahib) ja laeva käitajast ettevõtte vahel (laeva käitajast ettevõtte maksuvaba tulu vähendatakse laevapereta prahtimise tasu võrra, mis on laeva omanikust ettevõtte maksuvaba tulu). |
| --- | --- |

(169)

Norra Reederite Ühing väidab, et kui tonnaažimaksuga maksustatud ettevõtetel lastakse laevu ilma laevapereta välja prahtida, ei too see kaasa laevandustööstusele antava riigiabi summade suurenemist (81). Laevandusega seotud maksuvaba tulu jagatakse lihtsalt laeva omanikust ettevõtte (kes laeva välja prahib) ja laeva käitajast ettevõtte vahel (laeva käitajast ettevõtte maksuvaba tulu vähendatakse laevapereta prahtimise tasu võrra, mis on laeva omanikust ettevõtte maksuvaba tulu).

81

| (170) | Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu väitis, et laeva omamist ja käitamist tuleks kohelda tervikuna. Laeva omab ja käitab tihti sama organisatsioon. Muudel juhtudel keskenduvad kummalegi tegevusele eri üksused. Kõigil neil eri üksustel on kulud ja kohustused, sealhulgas jälgimine, et põhitegevust viidaks ellu ohutult ning tõhusalt. Rõhutatakse, et Malta ja rahvusvahelise õiguse kohaselt on laevaomanikul suured kohustused ning suur vastutus, isegi kui laev on laevapereta väljaprahitud. Kui väljaprahitud laeva kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks veoks, peaks seega nii omanik kui ka prahtija tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalema. |
| --- | --- |

(170)

Malta Rahvusvaheline Laevandusnõukogu väitis, et laeva omamist ja käitamist tuleks kohelda tervikuna. Laeva omab ja käitab tihti sama organisatsioon. Muudel juhtudel keskenduvad kummalegi tegevusele eri üksused. Kõigil neil eri üksustel on kulud ja kohustused, sealhulgas jälgimine, et põhitegevust viidaks ellu ohutult ning tõhusalt. Rõhutatakse, et Malta ja rahvusvahelise õiguse kohaselt on laevaomanikul suured kohustused ning suur vastutus, isegi kui laev on laevapereta väljaprahitud. Kui väljaprahitud laeva kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks veoks, peaks seega nii omanik kui ka prahtija tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalema.

5.6.4.   Tonnaažimaksu kohaldamine laevade laevaperega rentimisele (tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine)

Tonnaažimaksu kohaldamine laevade laevaperega rentimisele (tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine)

| (171) | ECSA rõhutas, et prahtimine pakub otseseid ja kaudseid töövõimalusi paljudele laevandusspetsialistidele kogu Euroopas ning et paindlik lähenemisviis aitab hoida laevandusettevõtete registrijärgsed asukohad ELis. |
| --- | --- |

(171)

ECSA rõhutas, et prahtimine pakub otseseid ja kaudseid töövõimalusi paljudele laevandusspetsialistidele kogu Euroopas ning et paindlik lähenemisviis aitab hoida laevandusettevõtete registrijärgsed asukohad ELis.

| (172) | Komisjoni mõne otsuse asjus, milles nõuti tähtajalistelt prahtijatelt nende laevandustegevuse minimaalset osakaalu, et tonnaažimaksuga maksustamisest kasu saada, leidis ECSA, et seda nõuet tuleks leevendada. |
| --- | --- |

(172)

Komisjoni mõne otsuse asjus, milles nõuti tähtajalistelt prahtijatelt nende laevandustegevuse minimaalset osakaalu, et tonnaažimaksuga maksustamisest kasu saada, leidis ECSA, et seda nõuet tuleks leevendada.

| (173) | Norra Reederite Ühingu sõnul on enamik laevandusettevõtteid kaubanduslikel põhjustel esindatud mitmes maailma merenduskeskuses ning kui rahvusvahelise laevandusorganisatsiooni strateegia on tähtajaliselt suurendada prahitud laevade osakaalu oma laevastikus, võib ta seda teha olenemata mistahes piirangutest Euroopa tonnaažimaksuga maksustamise kavades. Ta teeb seda lihtsalt tütarettevõtte kaudu, mis ei ole EMP resident. |
| --- | --- |

(173)

Norra Reederite Ühingu sõnul on enamik laevandusettevõtteid kaubanduslikel põhjustel esindatud mitmes maailma merenduskeskuses ning kui rahvusvahelise laevandusorganisatsiooni strateegia on tähtajaliselt suurendada prahitud laevade osakaalu oma laevastikus, võib ta seda teha olenemata mistahes piirangutest Euroopa tonnaažimaksuga maksustamise kavades. Ta teeb seda lihtsalt tütarettevõtte kaudu, mis ei ole EMP resident.

5.7.   Lipuseosenõue

Lipuseosenõue

| (174) | ECSA leidis, et sisuliselt on meretranspordile antava riigiabi suunistes liikmesriikide lippude kasutamise asjus pragmaatilist paindlikkust ning seda ei tohiks vähendada. |
| --- | --- |

(174)

ECSA leidis, et sisuliselt on meretranspordile antava riigiabi suunistes liikmesriikide lippude kasutamise asjus pragmaatilist paindlikkust ning seda ei tohiks vähendada.

5.8.   Abi sihtotstarbelise kasutamise nõuded

Abi sihtotstarbelise kasutamise nõuded

| (175) | ECSA leidis, et tonnaažimaksuga maksustamise kavades tuleb esitada kava tingimustele vastavate tegevuste selge määratlus. |
| --- | --- |

(175)

ECSA leidis, et tonnaažimaksuga maksustamise kavades tuleb esitada kava tingimustele vastavate tegevuste selge määratlus.

| (176) | Laeva käitaja võib abi sihtotstarbeliseks kasutamiseks eraldada teenuste „sisseostmise“ muudelt ettevõtetelt, aga mitte muu äritegevuse elluviimisest saadud kasumit. Seda reaalturuväärtuse põhimõtet kasutatakse tihti maksuhalduses ja seda tuntakse siirdehindade määramise nõudena. Näiteks: kui laeva käitaja osutab paketi osana maismaateenuseid, nagu maanteevedu või hotellimajutus, tuleks tonnaažimaksuga maksustada teenuste kasumimarginaal, mille võrra reaalturuväärtust on suurendatud. Seega, kui kolmas isik osutab teenuseid turuhindadega, tagatakse abi sihtotstarbeline kasutamine mistahes kasumi puhul, mida käitaja teenib. Kui teenuseid osutatakse aga laeva käitaja kontserni sees, määratakse neile siirdehinnad ning maanteeveost või hotelliteenustest saadud kasumile tonnaažimaksu ei kohaldata – seda kohaldatakse üksnes selliste kontsernisiseste teenuste väljaarvutatud kasumimarginaalile. |
| --- | --- |

(176)

Laeva käitaja võib abi sihtotstarbeliseks kasutamiseks eraldada teenuste „sisseostmise“ muudelt ettevõtetelt, aga mitte muu äritegevuse elluviimisest saadud kasumit. Seda reaalturuväärtuse põhimõtet kasutatakse tihti maksuhalduses ja seda tuntakse siirdehindade määramise nõudena. Näiteks: kui laeva käitaja osutab paketi osana maismaateenuseid, nagu maanteevedu või hotellimajutus, tuleks tonnaažimaksuga maksustada teenuste kasumimarginaal, mille võrra reaalturuväärtust on suurendatud. Seega, kui kolmas isik osutab teenuseid turuhindadega, tagatakse abi sihtotstarbeline kasutamine mistahes kasumi puhul, mida käitaja teenib. Kui teenuseid osutatakse aga laeva käitaja kontserni sees, määratakse neile siirdehinnad ning maanteeveost või hotelliteenustest saadud kasumile tonnaažimaksu ei kohaldata – seda kohaldatakse üksnes selliste kontsernisiseste teenuste väljaarvutatud kasumimarginaalile.

5.9.   Laevandusettevõtete rahastamisest tuleneva kasumi vabastamine maksust

Laevandusettevõtete rahastamisest tuleneva kasumi vabastamine maksust

| (177) | ECSA nõustus komisjoniga, et teenuseid – näiteks laenud ja garantiid –, mida finantsasutused osutavad tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevatele laevandusettevõtetele, ei tohiks käsitada „tingimustele vastavate“ või „abitegevustena“. |
| --- | --- |

(177)

ECSA nõustus komisjoniga, et teenuseid – näiteks laenud ja garantiid –, mida finantsasutused osutavad tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevatele laevandusettevõtetele, ei tohiks käsitada „tingimustele vastavate“ või „abitegevustena“.

6.   MALTA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

MALTA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (178) | Malta usub, et enamikust laekunud esildistest ilmneb selgelt, et meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamisega Maltal ollakse üldiselt rahul. Malta märkis, et sidusrühmad ei esitanud vastuväiteid ja toetasid kehtivat korda. |
| --- | --- |

(178)

Malta usub, et enamikust laekunud esildistest ilmneb selgelt, et meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamisega Maltal ollakse üldiselt rahul. Malta märkis, et sidusrühmad ei esitanud vastuväiteid ja toetasid kehtivat korda.

7.   ABI HINDAMINE

ABI HINDAMINE

7.1.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (179) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(179)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (180) | Et toetusmeedet saaks käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see täitma ühel ajal kõik järgmised tingimused: i) seda rahastab riik oma ressurssidest ja seda saab seostada riigiga; ii) see annab abisaajale valikulise eelise, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist; iii) see moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja iv) võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(180)

Et toetusmeedet saaks käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see täitma ühel ajal kõik järgmised tingimused: i) seda rahastab riik oma ressurssidest ja seda saab seostada riigiga; ii) see annab abisaajale valikulise eelise, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist; iii) see moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja iv) võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (181) | Järgnevalt hindab komisjon, kas i) tonnaažimaksuga maksustamise kava, ii) laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust, iii) laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust, iv) laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust, v) laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust, vi) vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest (edaspidi ühiselt „riiklikud meetmed“) vastavad põhjenduses 180 nimetatud tingimustele ning seega kujutavad endast riigiabi. |
| --- | --- |

(181)

Järgnevalt hindab komisjon, kas i) tonnaažimaksuga maksustamise kava, ii) laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust, iii) laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust, iv) laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust, v) laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust, vi) vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest (edaspidi ühiselt „riiklikud meetmed“) vastavad põhjenduses 180 nimetatud tingimustele ning seega kujutavad endast riigiabi.

Riigi ressursid, seostatavus riigiga ja eelis

Riigi ressursid, seostatavus riigiga ja eelis

| (182) | Komisjon märgib, et riiklikud meetmed hõlmavad vabastamist tavapärastest maksudest ja lõivudest, mida tavaliselt Malta riigile maksta tuleb. Tonnaažimaksuga maksustamise kavaga vähendatakse maksu võrreldes tulumaksuga, mida tulumaksuseaduse kohaselt tavaliselt äriühingu tulult maksta tuleb. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide ja kapitalikasumi, laevade müügi ja üleandmisega seotud kapitalikasumi ning laevandusettevõtete ja tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi ja muu tulu maksust vabastamine hõlmab tulumaksuseadusega seotud vabastusi, mida antakse kaubandusliku meresõidu seaduse ja maksustamiseeskirjade kohaselt. Ka vabastus teatavatest dokumentide ja tehingutega seotud maksudest, mis on sätestatud dokumentide ja tehingute lõivu seaduses, antakse kaubandusliku meresõidu seaduse ja maksustamiseeskirjade kohaselt. Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest kujutab endast samuti vabastust tavapärastest maksudest ja lõivudest, mida tavaliselt Malta riigile maksta tuleb. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon märgib, et riiklikud meetmed hõlmavad vabastamist tavapärastest maksudest ja lõivudest, mida tavaliselt Malta riigile maksta tuleb. Tonnaažimaksuga maksustamise kavaga vähendatakse maksu võrreldes tulumaksuga, mida tulumaksuseaduse kohaselt tavaliselt äriühingu tulult maksta tuleb. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide ja kapitalikasumi, laevade müügi ja üleandmisega seotud kapitalikasumi ning laevandusettevõtete ja tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi ja muu tulu maksust vabastamine hõlmab tulumaksuseadusega seotud vabastusi, mida antakse kaubandusliku meresõidu seaduse ja maksustamiseeskirjade kohaselt. Ka vabastus teatavatest dokumentide ja tehingutega seotud maksudest, mis on sätestatud dokumentide ja tehingute lõivu seaduses, antakse kaubandusliku meresõidu seaduse ja maksustamiseeskirjade kohaselt. Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest kujutab endast samuti vabastust tavapärastest maksudest ja lõivudest, mida tavaliselt Malta riigile maksta tuleb.

| (183) | Komisjon märgib, et riigi saamata jäänud maksutulu on samaväärne riigivahenditest tehtud maksukulutusega. Kaubandusliku meresõidu seaduse alusel makse või tasusid vähendades või neist vabastusi andes jääb Malta ilma tulust, mis kujutab endast riigi ressursse. Seega vähendatakse makse ning antakse vabastusi maksudest ja tasudest riigi ressurssidest. Need meetmed on kehtestatud riigi õigusaktidega (kaubandusliku meresõidu seadus, mis on parlamendi antud seadus, ja maksustamiseeskirjad, mida Malta peab täiendavaks õigusaktiks, millega rakendatakse kaubandusliku meresõidu seadust). Kuna neid fiskaalmeetmeid võtavad Malta ametiasutused, saab neid riigiga seostada. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon märgib, et riigi saamata jäänud maksutulu on samaväärne riigivahenditest tehtud maksukulutusega. Kaubandusliku meresõidu seaduse alusel makse või tasusid vähendades või neist vabastusi andes jääb Malta ilma tulust, mis kujutab endast riigi ressursse. Seega vähendatakse makse ning antakse vabastusi maksudest ja tasudest riigi ressurssidest. Need meetmed on kehtestatud riigi õigusaktidega (kaubandusliku meresõidu seadus, mis on parlamendi antud seadus, ja maksustamiseeskirjad, mida Malta peab täiendavaks õigusaktiks, millega rakendatakse kaubandusliku meresõidu seadust). Kuna neid fiskaalmeetmeid võtavad Malta ametiasutused, saab neid riigiga seostada.

| (184) | Et meede kujutaks endast riigiabi, peab see andma abisaajale rahalise eelise. Komisjon märgib, et riiklikud meetmed hõlmavad vabastust maksudest ja tasudest ning see annab abisaajale eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(184)

Et meede kujutaks endast riigiabi, peab see andma abisaajale rahalise eelise. Komisjon märgib, et riiklikud meetmed hõlmavad vabastust maksudest ja tasudest ning see annab abisaajale eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (185) | Komisjon järeldab seega, et:






  i) | tonnaažimaksuga maksustamise kava kohane tonnaažimaks, |
| --- | --- | --- |

(185)

Komisjon järeldab seega, et:

i)

tonnaažimaksuga maksustamise kava kohane tonnaažimaks,

| ii) | ministri õigus anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest, |
| --- | --- |

ii)

ministri õigus anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest,

| iii) | laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust, |
| --- | --- |

iii)

laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust,

| iv) | laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust, |
| --- | --- |

iv)

laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust,

| v) | laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust, |
| --- | --- |

v)

laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust,

| vi) | laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust, |
| --- | --- |

vi)

laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust,

| vii) | vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest |
| --- | --- |

vii)

vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest

on rahastatud riigi ressurssidest, riigiga seostatavad ja annavad abisaajatele eelise.

| (186) | Järgnevalt hinnatakse iga meetme puhul eraldi muid elemente, mis on vajalikud, et meede kujutaks endast riigiabi, nimelt meetme valikulist iseloomu ning võimalust, et see moonutab konkurentsi ja mõjutab kaubandust. |
| --- | --- |

(186)

Järgnevalt hinnatakse iga meetme puhul eraldi muid elemente, mis on vajalikud, et meede kujutaks endast riigiabi, nimelt meetme valikulist iseloomu ning võimalust, et see moonutab konkurentsi ja mõjutab kaubandust.

7.1.1.   Tonnaažimaksuga maksustamise kava

Tonnaažimaksuga maksustamise kava

Valikuline eelis

Valikuline eelis

| (187) | Et meede kujutaks endast riigiabi, peab see ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt olema valikuline, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Valikulisuse kriteeriumi tõlgendamise asjus on väljakujunenud kohtupraktika, et meedet võib pidada valikuliseks, kui „selle meetme eesmärk on osaliselt vabastada need ettevõtjad rahalistest kohustustest, mis tulenevad seadusega kehtestatud kohustuslike maksete üldise süsteemi tavapärasest kohaldamisest“ (82). Meedet käsitatakse seega valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. |
| --- | --- |

(187)

Et meede kujutaks endast riigiabi, peab see ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt olema valikuline, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Valikulisuse kriteeriumi tõlgendamise asjus on väljakujunenud kohtupraktika, et meedet võib pidada valikuliseks, kui „selle meetme eesmärk on osaliselt vabastada need ettevõtjad rahalistest kohustustest, mis tulenevad seadusega kehtestatud kohustuslike maksete üldise süsteemi tavapärasest kohaldamisest“ (82). Meedet käsitatakse seega valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest.

82

| (188) | Hinnangu andmiseks on Euroopa Kohus esitanud kolmeosalise analüüsimeetodi (83). Esiteks tuleb kindlaks teha võrdlussüsteem. Teiseks tuleks kindlaks teha, kas vaatlusalune meede kujutab endast kõrvalekaldumist nimetatud süsteemist, kuna see teeb vahet ettevõtjatel, kes on süsteemi sisemisi eesmärke arvestades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Kõrvalekaldumise olemasolu hindamine on selle testi põhielement ning võimaldab jõuda järeldusele, kas meede on esmapilgul valikuline. Kui meede ei kaldu kõrvale võrdlussüsteemist, ei ole see valikuline. Kui see aga kaldub kõrvale (ja on seetõttu esmapilgul valikuline), tuleb testi kolmandas järgus teha kindlaks, kas kõrvalekaldumist õigustab selle (võrdlus)süsteemi olemus või üldine ülesehitus (84). Kui esmapilgul valikulisena tunduvat meedet õigustab süsteemi olemus või üldine ülesehitus, ei peeta seda valikuliseks ning see ei kuulu seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse (85). |
| --- | --- |

(188)

Hinnangu andmiseks on Euroopa Kohus esitanud kolmeosalise analüüsimeetodi (83). Esiteks tuleb kindlaks teha võrdlussüsteem. Teiseks tuleks kindlaks teha, kas vaatlusalune meede kujutab endast kõrvalekaldumist nimetatud süsteemist, kuna see teeb vahet ettevõtjatel, kes on süsteemi sisemisi eesmärke arvestades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Kõrvalekaldumise olemasolu hindamine on selle testi põhielement ning võimaldab jõuda järeldusele, kas meede on esmapilgul valikuline. Kui meede ei kaldu kõrvale võrdlussüsteemist, ei ole see valikuline. Kui see aga kaldub kõrvale (ja on seetõttu esmapilgul valikuline), tuleb testi kolmandas järgus teha kindlaks, kas kõrvalekaldumist õigustab selle (võrdlus)süsteemi olemus või üldine ülesehitus (84). Kui esmapilgul valikulisena tunduvat meedet õigustab süsteemi olemus või üldine ülesehitus, ei peeta seda valikuliseks ning see ei kuulu seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse (85).

83

84

85

| (189) | Tulumaksuseaduse alusel kohaldatakse Maltal ettevõtjatele 35 % maksu (86). Laevandusorganisatsioonid, kes on otsustanud tonnaažimaksuga maksustamise kavas osaleda, vabastatakse tulumaksuseaduse kohasest maksustamisest osas, mis puudutab laevandustegevusest saadud tulu, ja maksavad hoopis kindlat summat. Komisjon märgib, et punktis 2.1 kirjeldatud tonnaažimaksuga maksustamise kava või võrreldav kava pole kättesaadav kõigis sektorites või kõigile ettevõtjatele ning seega on see esmapilgul valikuline. Tonnaažimaks võimaldab abisaajatel oma maksukulutusi vähendada. Seda kõrvalekaldumist ei õigusta üldise süsteemi olemus, vaid see on kehtestatud konkreetse eesmärgiga tuua kasu teatavatele tegevustele ja neid edendada. |
| --- | --- |

(189)

Tulumaksuseaduse alusel kohaldatakse Maltal ettevõtjatele 35 % maksu (86). Laevandusorganisatsioonid, kes on otsustanud tonnaažimaksuga maksustamise kavas osaleda, vabastatakse tulumaksuseaduse kohasest maksustamisest osas, mis puudutab laevandustegevusest saadud tulu, ja maksavad hoopis kindlat summat. Komisjon märgib, et punktis 2.1 kirjeldatud tonnaažimaksuga maksustamise kava või võrreldav kava pole kättesaadav kõigis sektorites või kõigile ettevõtjatele ning seega on see esmapilgul valikuline. Tonnaažimaks võimaldab abisaajatel oma maksukulutusi vähendada. Seda kõrvalekaldumist ei õigusta üldise süsteemi olemus, vaid see on kehtestatud konkreetse eesmärgiga tuua kasu teatavatele tegevustele ja neid edendada.

86

| (190) | Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et tonnaažimaksuga maksustamise kava annab valikulise majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(190)

Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et tonnaažimaksuga maksustamise kava annab valikulise majandusliku eelise.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (191) | Riigi võetud meedet käsitatakse meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes konkureerivate ettevõtjatega (87). Seetõttu eeldatakse tegelikult kohe, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud sektoris, kus on või võib olla konkurents, et tegemist on konkurentsi moonutamisega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 107 (88). Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see abi on mõjutanud (89). |
| --- | --- |

(191)

Riigi võetud meedet käsitatakse meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes konkureerivate ettevõtjatega (87). Seetõttu eeldatakse tegelikult kohe, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud sektoris, kus on või võib olla konkurents, et tegemist on konkurentsi moonutamisega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 107 (88). Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see abi on mõjutanud (89).

87

88

89

| (192) | Laevandustegevus toimub põhiliselt ülemaailmsel turul. Ühtlasi on nii kabotaažvedude kui ka merendusteenuste turud täielikult liberaliseeritud (90). Teenused, mida osutavad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saavad ettevõtted, on seega avatud konkurentsile liikmesriikides, liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. Seetõttu ähvardab meede moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(192)

Laevandustegevus toimub põhiliselt ülemaailmsel turul. Ühtlasi on nii kabotaažvedude kui ka merendusteenuste turud täielikult liberaliseeritud (90). Teenused, mida osutavad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saavad ettevõtted, on seega avatud konkurentsile liikmesriikides, liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. Seetõttu ähvardab meede moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

90

Järeldus

Järeldus

| (193) | Eespool nimetatut arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et tonnaažimaks on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(193)

Eespool nimetatut arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et tonnaažimaks on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.2.   Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest

Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest

| (194) | Kehtivate õigusaktidega ei piirata piisavalt ministri õigust vabastada oma äranägemisel laevu maksustamiseeskirjade kohaste tasude maksmisest, nagu kirjeldatud põhjendustes 23 ja 112. Need pole koostatud piisavalt täpselt, et vähendamisel tuleks piirduda kavandatud mittemajanduslike tegevustega, millel on humanitaarne või heategevuslik eesmärk. |
| --- | --- |

(194)

Kehtivate õigusaktidega ei piirata piisavalt ministri õigust vabastada oma äranägemisel laevu maksustamiseeskirjade kohaste tasude maksmisest, nagu kirjeldatud põhjendustes 23 ja 112. Need pole koostatud piisavalt täpselt, et vähendamisel tuleks piirduda kavandatud mittemajanduslike tegevustega, millel on humanitaarne või heategevuslik eesmärk.

| (195) | Samad põhimõtted, nagu on esitatud põhjendustes 187 jj valikulise eelise kohta ning põhjenduses 191 jj konkurentsimoonutuste ja kaubanduse mõjutamise kohta, kehtivad ka meetmete puhul, mida võib võtta ministri äranägemisel. |
| --- | --- |

(195)

Samad põhimõtted, nagu on esitatud põhjendustes 187 jj valikulise eelise kohta ning põhjenduses 191 jj konkurentsimoonutuste ja kaubanduse mõjutamise kohta, kehtivad ka meetmete puhul, mida võib võtta ministri äranägemisel.

Järeldus

Järeldus

| (196) | Komisjon järeldab seega, et ministri võimalus vabastada oma äranägemisel maksmisest veel laevu, kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon järeldab seega, et ministri võimalus vabastada oma äranägemisel maksmisest veel laevu, kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.3.   Laevade müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

Laevade müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

| (197) | Tulumaksuseaduse artikli 5 lõike 1 kohaselt maksustatakse kapitalikasum, mis tuleneb põhivara üleandmisest. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 1 on sätestatud tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist ja üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust. |
| --- | --- |

(197)

Tulumaksuseaduse artikli 5 lõike 1 kohaselt maksustatakse kapitalikasum, mis tuleneb põhivara üleandmisest. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 1 on sätestatud tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist ja üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust.

Valikuline eelis

Valikuline eelis

| (198) | Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 1 on sätestatud laevade müügist tuleneva kapitalikasumi maksust vabastamine, kuid üldises maksuraamistikus maksustatakse tulumaksuseaduse artikli 5 lõike 1 kohaselt kapitalikasum, mis tuleneb põhivara üleandmisest; maksu suurus on põhimõtteliselt 35 %. Laevandusorganisatsioonid, kes on otsustanud tonnaažimaksuga maksustamise kavas osaleda, vabastatakse tulumaksuseaduse kohasest maksustamisest osas, mis puudutab tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist tulenevat kapitalikasumit. Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole kättesaadav kõigis sektorites või kõigile ettevõtjatele ning seega on see esmapilgul valikuline. Maksuvabastus võimaldab abisaajatel oma maksukulutusi vähendada. Seda kõrvalekaldumist ei õigusta üldise süsteemi olemus, vaid see on kehtestatud konkreetse eesmärgiga tuua kasu teatavatele tegevustele ja neid edendada. |
| --- | --- |

(198)

Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 1 on sätestatud laevade müügist tuleneva kapitalikasumi maksust vabastamine, kuid üldises maksuraamistikus maksustatakse tulumaksuseaduse artikli 5 lõike 1 kohaselt kapitalikasum, mis tuleneb põhivara üleandmisest; maksu suurus on põhimõtteliselt 35 %. Laevandusorganisatsioonid, kes on otsustanud tonnaažimaksuga maksustamise kavas osaleda, vabastatakse tulumaksuseaduse kohasest maksustamisest osas, mis puudutab tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist tulenevat kapitalikasumit. Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole kättesaadav kõigis sektorites või kõigile ettevõtjatele ning seega on see esmapilgul valikuline. Maksuvabastus võimaldab abisaajatel oma maksukulutusi vähendada. Seda kõrvalekaldumist ei õigusta üldise süsteemi olemus, vaid see on kehtestatud konkreetse eesmärgiga tuua kasu teatavatele tegevustele ja neid edendada.

| (199) | Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et laevade müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust on valikuline eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(199)

Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et laevade müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust on valikuline eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (200) | Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see abi on mõjutanud, nagu kirjeldatud põhjenduses 191 (91). |
| --- | --- |

(200)

Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see abi on mõjutanud, nagu kirjeldatud põhjenduses 191 (91).

91

| (201) | Nagu kirjeldatud üksikasjalikumalt põhjenduses 192, toimub laevandustegevus põhiliselt ülemaailmsel turul. Teenused, mida osutavad ettevõtted, kes saavad kasu kapitalikasumi maksuvabastusest, on seega avatud liikmesriikidevahelisele konkurentsile. Seega ähvardab meede moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(201)

Nagu kirjeldatud üksikasjalikumalt põhjenduses 192, toimub laevandustegevus põhiliselt ülemaailmsel turul. Teenused, mida osutavad ettevõtted, kes saavad kasu kapitalikasumi maksuvabastusest, on seega avatud liikmesriikidevahelisele konkurentsile. Seega ähvardab meede moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

Järeldus

Järeldus

| (202) | Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et laevade müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(202)

Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et laevade müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.4.   Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust

Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust

Valikuline eelis

Valikuline eelis

| (203) | Võrdlussüsteemi võiks määratleda dividendide üldise maksustamissüsteemina. Tulumaksuseaduse artiklis 68 on sätestatud, et üheltki isikult ei nõuta dividenditulult maksu, olenemata sellest, kas ta on Malta resident või mitte. Ühtlasi on artiklis 68 sätestatud, et kellelgi pole kohustust dividenditulu tuludeklaratsioonis deklareerida. Malta ametiasutused on kinnitanud, et mistahes aktsionäri saadud dividendide üldine maksumäär on Maltal sisuliselt null. Laevandusorganisatsioonide aktsionäride kohta on maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud, et „tulult ei pea maksma ühtegi tulumaksuseaduse kohast lisamaksu, kui see tulu on saadud litsentsitud laevandusorganisatsiooni laevandustegevusest“, tingimusel et laevandusorganisatsioon on nõuetekohaselt maksnud kõik asjaomased tasud ja maksud. Seega, nii laevandusorganisatsioonide aktsionärid kui ka nende ettevõtete aktsionärid, mis pole laevandusega seotud, ei pea ettevõttelt saadud dividendidelt maksu maksma. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust on seega üldine meede, mis pole valikulise iseloomuga. |
| --- | --- |

(203)

Võrdlussüsteemi võiks määratleda dividendide üldise maksustamissüsteemina. Tulumaksuseaduse artiklis 68 on sätestatud, et üheltki isikult ei nõuta dividenditulult maksu, olenemata sellest, kas ta on Malta resident või mitte. Ühtlasi on artiklis 68 sätestatud, et kellelgi pole kohustust dividenditulu tuludeklaratsioonis deklareerida. Malta ametiasutused on kinnitanud, et mistahes aktsionäri saadud dividendide üldine maksumäär on Maltal sisuliselt null. Laevandusorganisatsioonide aktsionäride kohta on maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud, et „tulult ei pea maksma ühtegi tulumaksuseaduse kohast lisamaksu, kui see tulu on saadud litsentsitud laevandusorganisatsiooni laevandustegevusest“, tingimusel et laevandusorganisatsioon on nõuetekohaselt maksnud kõik asjaomased tasud ja maksud. Seega, nii laevandusorganisatsioonide aktsionärid kui ka nende ettevõtete aktsionärid, mis pole laevandusega seotud, ei pea ettevõttelt saadud dividendidelt maksu maksma. Laevandusettevõtete aktsiatega seotud dividendide vabastamine maksust on seega üldine meede, mis pole valikulise iseloomuga.

Järeldus

Järeldus

| (204) | Eespool toodud hinnangu põhjal pole dividendide maksust vabastamine valikuline ja seega pole see riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(204)

Eespool toodud hinnangu põhjal pole dividendide maksust vabastamine valikuline ja seega pole see riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.5.   Laevanduse rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

Laevanduse rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

Valikuline eelis

Valikuline eelis

| (205) | Komisjon märgib, et kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1 on esitatud mitmesugused tegevused, (92) mille põhjal saab organisatsiooni laevandusorganisatsioonina käsitada. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et intressidelt ja muult tulult, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsiooni selliste tegevuste rahastamisega, mis on esitatud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1, või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, ei nõuta finantsasutustelt ühtegi tulumaksuseaduse kohast maksu. |
| --- | --- |

(205)

Komisjon märgib, et kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1 on esitatud mitmesugused tegevused, (92) mille põhjal saab organisatsiooni laevandusorganisatsioonina käsitada. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et intressidelt ja muult tulult, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsiooni selliste tegevuste rahastamisega, mis on esitatud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1, või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, ei nõuta finantsasutustelt ühtegi tulumaksuseaduse kohast maksu.

92

| (206) | Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et intressid ja muu tulu, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsioonide selliste toimingute rahastamisega, mis on sätestatud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1, või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, on maksuvabad, kuid üldises maksuraamistikus kohaldatakse intressitulule, mis on saadud finantseerimistegevusest, nagu laenude ja garantiide andmine, tulumaksuseaduse artikli 4 lõike 1 kohaselt kindlat maksumäära 35 %. Seega on finantsasutused vabastatud tulumaksust tulu puhul, mis on saadud laevandusorganisatsioonide üldiselt määratletud tegevuste ja tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisest. |
| --- | --- |

(206)

Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et intressid ja muu tulu, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsioonide selliste toimingute rahastamisega, mis on sätestatud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõikes 1, või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, on maksuvabad, kuid üldises maksuraamistikus kohaldatakse intressitulule, mis on saadud finantseerimistegevusest, nagu laenude ja garantiide andmine, tulumaksuseaduse artikli 4 lõike 1 kohaselt kindlat maksumäära 35 %. Seega on finantsasutused vabastatud tulumaksust tulu puhul, mis on saadud laevandusorganisatsioonide üldiselt määratletud tegevuste ja tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisest.

| (207) | Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole finantsasutustele kättesaadav selliste ettevõtete rahastamise puhul, mis pole litsentsitud laevandusorganisatsioonid. See maksuvabastus on seega esmapilgul valikuline, kuna selle puhul eelistatakse finantsasutusi, kes tegelevad laevandussektori rahastamisega. Maksuvabastus võimaldab abisaajatel oma maksukulutusi vähendada. |
| --- | --- |

(207)

Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole finantsasutustele kättesaadav selliste ettevõtete rahastamise puhul, mis pole litsentsitud laevandusorganisatsioonid. See maksuvabastus on seega esmapilgul valikuline, kuna selle puhul eelistatakse finantsasutusi, kes tegelevad laevandussektori rahastamisega. Maksuvabastus võimaldab abisaajatel oma maksukulutusi vähendada.

| (208) | Komisjon ei arva, et leidub Malta tulumaksusüsteemi üldisele ülesehitusele omaseid eesmärke, mis kõnealust kõrvalekaldumist õigustaks, vaid leiab, et meede on kehtestatud konkreetse eesmärgiga tuua kasu teatavatele tegevustele ja neid edendada. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon ei arva, et leidub Malta tulumaksusüsteemi üldisele ülesehitusele omaseid eesmärke, mis kõnealust kõrvalekaldumist õigustaks, vaid leiab, et meede on kehtestatud konkreetse eesmärgiga tuua kasu teatavatele tegevustele ja neid edendada.

| (209) | Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et maksuvabastus intressidele või muule tulule, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsiooni tegevuse rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, on valikuline eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(209)

Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et maksuvabastus intressidele või muule tulule, mis on seotud litsentsitud laevandusorganisatsiooni tegevuse rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluva laeva rahastamisega, on valikuline eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (210) | Finantsteenuseid osutatakse põhiliselt Euroopa turul, kus finantsasutused üksteisega konkureerivad. Teenused, mida osutavad maksuvabastusest kasu saavad finantsasutused, on seega avatud liikmesriikidevahelisele konkurentsile. |
| --- | --- |

(210)

Finantsteenuseid osutatakse põhiliselt Euroopa turul, kus finantsasutused üksteisega konkureerivad. Teenused, mida osutavad maksuvabastusest kasu saavad finantsasutused, on seega avatud liikmesriikidevahelisele konkurentsile.

| (211) | Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see meede on mõjutanud (93). Seega ähvardab meede moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(211)

Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see meede on mõjutanud (93). Seega ähvardab meede moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

93

Järeldus

Järeldus

| (212) | Eeltoodud põhjustel järeldab komisjon, et laevanduse rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(212)

Eeltoodud põhjustel järeldab komisjon, et laevanduse rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.6.   Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

Valikuline eelis

Valikuline eelis

| (213) | Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Malta residentide aktsiatega seotud kapitalikasumile kohaldataks tavaliselt tulumaksuseaduse kohaselt tulumaksu määraga 35 % (94). Maksustamiseeskirjad sisaldavad aga laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksuvabastust (95). Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole kättesaadav kõigis sektorites või kõigile ettevõtjatele ning seega on see esmapilgul valikuline. See maksuvabastus kujutab endast kõrvalekaldumist üldisest maksusüsteemist, sest Malta residendid, kes on saanud tulu või kasumit laevandusettevõttes toimunud ülekandmisest, on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras Malta residentidega, kes on saanud tulu või kasumit muus ettevõttes toimunud ülekandmisest, arvestades maksusüsteemi eesmärki, st mistahes aktsiate või väärtpaberite ülekandmisest saadud tulu või kasumi maksustamist. |
| --- | --- |

(213)

Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Malta residentide aktsiatega seotud kapitalikasumile kohaldataks tavaliselt tulumaksuseaduse kohaselt tulumaksu määraga 35 % (94). Maksustamiseeskirjad sisaldavad aga laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksuvabastust (95). Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole kättesaadav kõigis sektorites või kõigile ettevõtjatele ning seega on see esmapilgul valikuline. See maksuvabastus kujutab endast kõrvalekaldumist üldisest maksusüsteemist, sest Malta residendid, kes on saanud tulu või kasumit laevandusettevõttes toimunud ülekandmisest, on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras Malta residentidega, kes on saanud tulu või kasumit muus ettevõttes toimunud ülekandmisest, arvestades maksusüsteemi eesmärki, st mistahes aktsiate või väärtpaberite ülekandmisest saadud tulu või kasumi maksustamist.

94

95

| (214) | Malta ei esitanud ühtegi argumenti selle kohta, kas meedet saaks õigustada maksusüsteemi loogikaga. Komisjon ei leia, et Malta üldise tulumaksusüsteemi olemuses või üldises ülesehituses leiduks eesmärke, mis kõnealust kõrvalekaldumist õigustaks, ning seega järeldab, et laevandusettevõtete aktsiate müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust Malta residentide kasuks on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses valikuline. |
| --- | --- |

(214)

Malta ei esitanud ühtegi argumenti selle kohta, kas meedet saaks õigustada maksusüsteemi loogikaga. Komisjon ei leia, et Malta üldise tulumaksusüsteemi olemuses või üldises ülesehituses leiduks eesmärke, mis kõnealust kõrvalekaldumist õigustaks, ning seega järeldab, et laevandusettevõtete aktsiate müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust Malta residentide kasuks on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses valikuline.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (215) | Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see abi on mõjutanud, nagu kirjeldatud põhjenduses 191. |
| --- | --- |

(215)

Kui riigi antud rahaline abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit ühendusesiseses kaubavahetuses võrreldes konkureerivate ettevõtjatega, tuleb viimaseid käsitada ettevõtjatena, keda see abi on mõjutanud, nagu kirjeldatud põhjenduses 191.

| (216) | Laevandusettevõtetes aktsiaid omavaid Malta residente mõjutavad praegusel juhul liikmesriikidevaheline konkurents ja kaubandus. Investeerimisega tegeletakse ülemaailmsel turul. Nagu kirjeldatud üksikasjalikumalt põhjenduses 192, toimub laevandustegevus põhiliselt ülemaailmsel turul. Seetõttu mõjutab vaatlusalune maksumeede liidu kaubandust ja võib liikmesriikidevahelist konkurentsi moonutada. |
| --- | --- |

(216)

Laevandusettevõtetes aktsiaid omavaid Malta residente mõjutavad praegusel juhul liikmesriikidevaheline konkurents ja kaubandus. Investeerimisega tegeletakse ülemaailmsel turul. Nagu kirjeldatud üksikasjalikumalt põhjenduses 192, toimub laevandustegevus põhiliselt ülemaailmsel turul. Seetõttu mõjutab vaatlusalune maksumeede liidu kaubandust ja võib liikmesriikidevahelist konkurentsi moonutada.

Järeldus

Järeldus

| (217) | Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et laevandusettevõtete aktsiate müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(217)

Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et laevandusettevõtete aktsiate müügist tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.7.   Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust

Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust

Valikulisus

Valikulisus

| (218) | Dokumentide ja tehingute lõivu seadust kohaldatakse muu hulgas vabalt kaubeldavate väärtpaberite üleandmisele (96). Nagu kirjeldatud põhjenduses 41, on maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud maksuvabastused tehingutele, mis puudutavad laevandusorganisatsioonidega seotud vabalt kaubeldavaid väärtpabereid. |
| --- | --- |

(218)

Dokumentide ja tehingute lõivu seadust kohaldatakse muu hulgas vabalt kaubeldavate väärtpaberite üleandmisele (96). Nagu kirjeldatud põhjenduses 41, on maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud maksuvabastused tehingutele, mis puudutavad laevandusorganisatsioonidega seotud vabalt kaubeldavaid väärtpabereid.

96

| (219) | Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Maksustamiseeskirjade artikkel 5 kujutab endast kõrvalekaldumist üldisest süsteemist, sest üksused, kes teevad laevandusega seotud väärtpaberitehinguid, on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras üksustega, kes teevad neid tehinguid seoses mistahes muu sektoriga. |
| --- | --- |

(219)

Nagu mainitud põhjenduses 187, käsitatakse meedet valikulisena, kui see kujutab endast kõrvalekaldumist üldise maksuraamistiku tavapärasest kohaldamisest. Maksustamiseeskirjade artikkel 5 kujutab endast kõrvalekaldumist üldisest süsteemist, sest üksused, kes teevad laevandusega seotud väärtpaberitehinguid, on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras üksustega, kes teevad neid tehinguid seoses mistahes muu sektoriga.

| (220) | Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole kõigis sektorites kättesaadav. Seega on see maksuvabastus esmapilgul valikuline, kuna selle puhul eelistatakse laevandussektori tehinguid. Maksuvabastus võimaldab abisaajatel oma kulutusi vähendada. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon märgib, et selline maksuvabastus pole kõigis sektorites kättesaadav. Seega on see maksuvabastus esmapilgul valikuline, kuna selle puhul eelistatakse laevandussektori tehinguid. Maksuvabastus võimaldab abisaajatel oma kulutusi vähendada.

| (221) | Malta ei esitanud ühtegi argumenti selle kohta, kas meedet saaks õigustada süsteemi loogikaga. Komisjon ei leia, et Malta maksusüsteemi olemuses ja üldises ülesehituses leiduks eesmärke, mis kõnealust kõrvalekaldumist õigustaks. |
| --- | --- |

(221)

Malta ei esitanud ühtegi argumenti selle kohta, kas meedet saaks õigustada süsteemi loogikaga. Komisjon ei leia, et Malta maksusüsteemi olemuses ja üldises ülesehituses leiduks eesmärke, mis kõnealust kõrvalekaldumist õigustaks.

| (222) | Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et vabastus dokumentide ja tehingute lõivust on valikuline eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(222)

Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et vabastus dokumentide ja tehingute lõivust on valikuline eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (223) | Riigi võetud meedet käsitatakse meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes muude ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(223)

Riigi võetud meedet käsitatakse meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes muude ettevõtjatega.

| (224) | Nagu mainitud põhjenduses 192, on laevandus liberaliseeritud sektor, kus tuleb konkurentsi arvestada nii ELi kui ka maailma tasandil. See meede ähvardab seega moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(224)

Nagu mainitud põhjenduses 192, on laevandus liberaliseeritud sektor, kus tuleb konkurentsi arvestada nii ELi kui ka maailma tasandil. See meede ähvardab seega moonutada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

Järeldus

Järeldus

| (225) | Seetõttu on meede ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(225)

Seetõttu on meede ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi.

7.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

Hindamise õiguslik alus

Hindamise õiguslik alus

| (226) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi teatava tegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, ning seega võib sellise abi suhtes jätta kohaldamata riigiabi andmise üldise keelu. Komisjon leiab, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c on asjakohane õiguslik alus, mida Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavale kohaldada. |
| --- | --- |

(226)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi teatava tegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, ning seega võib sellise abi suhtes jätta kohaldamata riigiabi andmise üldise keelu. Komisjon leiab, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c on asjakohane õiguslik alus, mida Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavale kohaldada.

| (227) | Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et komisjonil on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaldamisel laiaulatuslik kaalutlusõigus, mille kasutamine hõlmab keerulisi majanduslikke ja sotsiaalseid hinnanguid, mis tuleb anda ühenduse kontekstis. Kui komisjon võtab vastu käitumisreegleid ja annab nende avaldamisel teada, et ta kavatseb neid edaspidi nendega hõlmatud juhtumitele kohaldada, piirab ta oma kaalutlusõigust ega saa neist normidest kõrvale kalduda ilma, et tema suhtes olenevalt olukorrast rakendataks sanktsioone selliste õiguse üldpõhimõtete rikkumise eest nagu võrdne kohtlemine või õiguspärase ootuse kaitse. Seega on komisjon kohustatud järgima riigiabi valdkonnas omaenda suuniseid ja teatisi ulatuses, milles need ei erine ELi toimimise lepingu sätetest (97). Kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga kohaldab komisjon praegusel juhul meretranspordile antava riigiabi suuniseid. Meretranspordile antava riigiabi suunistes on kindlaks määratud tingimused, mille korral liikmesriigi meretranspordisektori toetamise kava käsitatakse siseturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(227)

Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et komisjonil on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaldamisel laiaulatuslik kaalutlusõigus, mille kasutamine hõlmab keerulisi majanduslikke ja sotsiaalseid hinnanguid, mis tuleb anda ühenduse kontekstis. Kui komisjon võtab vastu käitumisreegleid ja annab nende avaldamisel teada, et ta kavatseb neid edaspidi nendega hõlmatud juhtumitele kohaldada, piirab ta oma kaalutlusõigust ega saa neist normidest kõrvale kalduda ilma, et tema suhtes olenevalt olukorrast rakendataks sanktsioone selliste õiguse üldpõhimõtete rikkumise eest nagu võrdne kohtlemine või õiguspärase ootuse kaitse. Seega on komisjon kohustatud järgima riigiabi valdkonnas omaenda suuniseid ja teatisi ulatuses, milles need ei erine ELi toimimise lepingu sätetest (97). Kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga kohaldab komisjon praegusel juhul meretranspordile antava riigiabi suuniseid. Meretranspordile antava riigiabi suunistes on kindlaks määratud tingimused, mille korral liikmesriigi meretranspordisektori toetamise kava käsitatakse siseturuga kokkusobivana.

97

| (228) | Meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 2.2 on esitatud ühenduse merendushuvidega seotud konkreetsed eesmärgid, mida võib kavadega toetada, eelkõige:






  — | meretranspordi turvalisuse, tõhususe, ohutuse ja keskkonnahoidlikkuse parandamine; |
| --- | --- | --- |

(228)

Meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 2.2 on esitatud ühenduse merendushuvidega seotud konkreetsed eesmärgid, mida võib kavadega toetada, eelkõige:

—

meretranspordi turvalisuse, tõhususe, ohutuse ja keskkonnahoidlikkuse parandamine;

| — | liikmesriikide lippude all registreerimise või ümberregistreerimise soodustamine; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide lippude all registreerimise või ümberregistreerimise soodustamine;

| — | liikmesriikide merendusklastri tugevdamine, säilitades ühtlasi laevastiku üldise konkurentsivõime maailmaturgudel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide merendusklastri tugevdamine, säilitades ühtlasi laevastiku üldise konkurentsivõime maailmaturgudel;

| — | merendusalase oskusteabe säilitamine ja arendamine ning Euroopa meremeeste tööhõive kaitsmine ja edendamine. |
| --- | --- |

—

merendusalase oskusteabe säilitamine ja arendamine ning Euroopa meremeeste tööhõive kaitsmine ja edendamine.

7.2.1.   Tonnaažimaksuga maksustamise kava

Tonnaažimaksuga maksustamise kava

7.2.1.1.   Laevad, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (229) | Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 2 kohaselt hõlmab nende kohaldamisala „meretransporti“. Et olla vastavuses meretranspordile antava riigiabi suunistega, peavad riigiabi meetmed piirduma laevadega, mida kasutatakse meretranspordiks, nagu suunistes määratletud viidetega määrustele (EMÜ) nr 4055/86 ja (EMÜ) nr 3577/92 (98). |
| --- | --- |

(229)

Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 2 kohaselt hõlmab nende kohaldamisala „meretransporti“. Et olla vastavuses meretranspordile antava riigiabi suunistega, peavad riigiabi meetmed piirduma laevadega, mida kasutatakse meretranspordiks, nagu suunistes määratletud viidetega määrustele (EMÜ) nr 4055/86 ja (EMÜ) nr 3577/92 (98).

98

| (230) | Määruses (EMÜ) nr 4055/86 on „meretransport“ määratletud kui reisijate- ja lastivedu meritsi ühe liikmesriigi sadama ja teise liikmesriigi või kolmanda riigi sadama või kaldast eemal asuva rajatise vahel. |
| --- | --- |

(230)

Määruses (EMÜ) nr 4055/86 on „meretransport“ määratletud kui reisijate- ja lastivedu meritsi ühe liikmesriigi sadama ja teise liikmesriigi või kolmanda riigi sadama või kaldast eemal asuva rajatise vahel.

| (231) | Määruses (EMÜ) nr 3577/92 on „meretransport“ määratletud kui reisijate- või kaubavedu meritsi sadamate vahel, mis asuvad ühe ja sama liikmesriigi mandril või põhiterritooriumil (mandrikabotaaž) või reisijate- või kaubavedu meritsi ükskõik millise liikmesriigi sadama ja selle liikmesriigi territoriaalvetes asuva rajatise või konstruktsiooni vahel (avamereveod) või reisijate- või kaubavedu meritsi liikmesriigi mandril ning saarel asuvate sadamate vahel või liikmesriigi saartel asuvate sadamate vahel (saarekabotaaž). |
| --- | --- |

(231)

Määruses (EMÜ) nr 3577/92 on „meretransport“ määratletud kui reisijate- või kaubavedu meritsi sadamate vahel, mis asuvad ühe ja sama liikmesriigi mandril või põhiterritooriumil (mandrikabotaaž) või reisijate- või kaubavedu meritsi ükskõik millise liikmesriigi sadama ja selle liikmesriigi territoriaalvetes asuva rajatise või konstruktsiooni vahel (avamereveod) või reisijate- või kaubavedu meritsi liikmesriigi mandril ning saarel asuvate sadamate vahel või liikmesriigi saartel asuvate sadamate vahel (saarekabotaaž).

| (232) | Komisjon on ühtlasi otsustanud, et teatavatele tegevustele, mis ei vasta üldse või vastavad üksnes osaliselt meretranspordi määratlusele, võib analoogselt meretranspordiga kohaldada meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1. Nii on see pääste- ja mereabilaevade, (99) kaabli- ja toru-, kraana- ja uurimislaevadega, (100) sest nende puhul on vaja sarnase kvalifikatsiooniga töötajaid ning need on samamoodi avatud rahvusvahelisele konkurentsile. |
| --- | --- |

(232)

Komisjon on ühtlasi otsustanud, et teatavatele tegevustele, mis ei vasta üldse või vastavad üksnes osaliselt meretranspordi määratlusele, võib analoogselt meretranspordiga kohaldada meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1. Nii on see pääste- ja mereabilaevade, (99) kaabli- ja toru-, kraana- ja uurimislaevadega, (100) sest nende puhul on vaja sarnase kvalifikatsiooniga töötajaid ning need on samamoodi avatud rahvusvahelisele konkurentsile.

99

100

| (233) | Algatamisotsuses eeldas komisjon, et kalalaevad, pontoonid, praamid, jahid, merematkelaevad ja naftapuurplatvormid vastasid Maltal tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele, aga kahtles, kas see oli meretranspordi määratlust arvestades põhjendatud (101). |
| --- | --- |

(233)

Algatamisotsuses eeldas komisjon, et kalalaevad, pontoonid, praamid, jahid, merematkelaevad ja naftapuurplatvormid vastasid Maltal tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele, aga kahtles, kas see oli meretranspordi määratlust arvestades põhjendatud (101).

101

| (234) | Kuigi kõigi Maltal registreeritud laevade eest makstakse „tonnaažimaksu“, selgitas Malta, et üksnes laevad, mida kasutatakse maksustamiseeskirjade kohaseks „laevandustegevuseks“, on tavapärasest tulumaksust vabastatud ja saavad kasu „tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadena“ käsitamisest. |
| --- | --- |

(234)

Kuigi kõigi Maltal registreeritud laevade eest makstakse „tonnaažimaksu“, selgitas Malta, et üksnes laevad, mida kasutatakse maksustamiseeskirjade kohaseks „laevandustegevuseks“, on tavapärasest tulumaksust vabastatud ja saavad kasu „tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadena“ käsitamisest.

| (235) | Komisjon kahtles kava tingimustele vastava laevandustegevuse määratluse sobivuses, mis hõlmas ka tegevusi, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“ (102). |
| --- | --- |

(235)

Komisjon kahtles kava tingimustele vastava laevandustegevuse määratluse sobivuses, mis hõlmas ka tegevusi, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“ (102).

102

| (236) | Malta sõnul lisati fraas „või mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“ selleks, et anda pädevale asutusele piisav õigusloomealane paindlikkus juhul, kui „laevandustegevuse“ määratlusse võidakse lisada teatavaid uusi ja esilekerkivaid tegevusi (nt tööstuse arengu või liidu tasandi õigusaktide tõttu). Malta on kinnitanud, et välja pole antud ühtegi määrust, eeskirja, korraldust või juhist, millega oleks soovitud laevandustegevuse määratlust laiendada. |
| --- | --- |

(236)

Malta sõnul lisati fraas „või mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“ selleks, et anda pädevale asutusele piisav õigusloomealane paindlikkus juhul, kui „laevandustegevuse“ määratlusse võidakse lisada teatavaid uusi ja esilekerkivaid tegevusi (nt tööstuse arengu või liidu tasandi õigusaktide tõttu). Malta on kinnitanud, et välja pole antud ühtegi määrust, eeskirja, korraldust või juhist, millega oleks soovitud laevandustegevuse määratlust laiendada.

| (237) | Ühtlasi märgib komisjon, et kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõikes 1 sisalduv säte, mille kohaselt on vastutaval ministril õigus tunnistada tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks laevu, mille tonnaaž jääb alla miinimumkünnise 1 000 netotonni, (103) ei tühista Malta antud selgituste põhjal nõuet, et laeva tuleb kasutada kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks mereveoks. Samas märgib komisjon, et ministri õigus tunnistada oma äranägemisel tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks laevu, mille tonnaaž jääb alla miinimumkünnise 1 000 netotonni, ei põhine objektiivsetel kriteeriumitel. Seega kiidab komisjon heaks asjaolu, et Malta on võtnud lisa punktis 18 esitatud kohustuse. |
| --- | --- |

(237)

Ühtlasi märgib komisjon, et kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõikes 1 sisalduv säte, mille kohaselt on vastutaval ministril õigus tunnistada tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks laevu, mille tonnaaž jääb alla miinimumkünnise 1 000 netotonni, (103) ei tühista Malta antud selgituste põhjal nõuet, et laeva tuleb kasutada kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks mereveoks. Samas märgib komisjon, et ministri õigus tunnistada oma äranägemisel tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele vastavaks laevu, mille tonnaaž jääb alla miinimumkünnise 1 000 netotonni, ei põhine objektiivsetel kriteeriumitel. Seega kiidab komisjon heaks asjaolu, et Malta on võtnud lisa punktis 18 esitatud kohustuse.

103

| (238) | Komisjon järeldab, et Malta õigusaktide sõnastusse tundub olevat jäetud võimalus lisada ministri õigusaktiga tonnaažimaksuga maksustamise kavasse tegevusi, mida meretranspordi määratlus ei hõlma. Seetõttu pole Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava see aspekt kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

(238)

Komisjon järeldab, et Malta õigusaktide sõnastusse tundub olevat jäetud võimalus lisada ministri õigusaktiga tonnaažimaksuga maksustamise kavasse tegevusi, mida meretranspordi määratlus ei hõlma. Seetõttu pole Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava see aspekt kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

Teisaldatavate praamide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

Teisaldatavate praamide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (239) | Algatamisotsuses kahtles komisjon, kas teisaldatavad praamid vastavad tingimustele, sest nende endiga ei viida ellu veotegevusi, vaid need sõltuvad teistest laevadest, millega neid pukseeritakse (104). |
| --- | --- |

(239)

Algatamisotsuses kahtles komisjon, kas teisaldatavad praamid vastavad tingimustele, sest nende endiga ei viida ellu veotegevusi, vaid need sõltuvad teistest laevadest, millega neid pukseeritakse (104).

104

| (240) | Pärast Malta ametiasutuste ja kolmandate isikute tähelepanekute ärakuulamist jääb komisjon seisukohale, et teisaldatavad praamid ei osale meretranspordis, sest nende endiga ei viida ellu veotegevusi, vaid need sõltuvad teistest laevadest, millega neid pukseeritakse. Laeva, mis praami liikuma paneb, võib kirjeldada meretranspordis osalevana, aga praami mitte. |
| --- | --- |

(240)

Pärast Malta ametiasutuste ja kolmandate isikute tähelepanekute ärakuulamist jääb komisjon seisukohale, et teisaldatavad praamid ei osale meretranspordis, sest nende endiga ei viida ellu veotegevusi, vaid need sõltuvad teistest laevadest, millega neid pukseeritakse. Laeva, mis praami liikuma paneb, võib kirjeldada meretranspordis osalevana, aga praami mitte.

| (241) | Komisjon järeldab, et tonnaažimaksu kohaldamine praamidele ei põhine meretranspordi määratlusel. Seetõttu pole Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava see aspekt kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon järeldab, et tonnaažimaksu kohaldamine praamidele ei põhine meretranspordi määratlusel. Seetõttu pole Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava see aspekt kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

Merematkelaevade ja kommertsjahtide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

Merematkelaevade ja kommertsjahtide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (242) | Kommertsjahtide asjus tegi komisjonile algatamisotsuses (105) muret asjaolu, et neid kasutatakse peamiselt kohalikeks reisideks (tihti lõbusõitudeks), ja komisjon väljendas kahtlust, mil määral saaks sellistele laevadele tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldada. |
| --- | --- |

(242)

Kommertsjahtide asjus tegi komisjonile algatamisotsuses (105) muret asjaolu, et neid kasutatakse peamiselt kohalikeks reisideks (tihti lõbusõitudeks), ja komisjon väljendas kahtlust, mil määral saaks sellistele laevadele tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldada.

105

| (243) | Kommertsjahtide ja merematkelaevade vastavust kava tingimustele tuleks hinnata lähtuvalt komisjoni teatisest, milles käsitletakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 tõlgendamist (106). Selle teatise punktis 3.3 kinnitatakse, et matketeenuseid käsitatakse määrustes (EMÜ) nr 3577/92 ja (EMÜ) nr 4055/86 meretranspordina. Merematkelaevad veavad reisijaid tõepoolest meritsi sadamate vahel ja seega kasutatakse neid meretranspordiks. Seega leiab komisjon, et merematkelaevad vastavad tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele, kui enamiku nende tuludest moodustavad laevandusega seotud põhitulud. Laevandustegevusega seotud abiteenuste piiranguid käsitletakse põhjendustes 266–274. |
| --- | --- |

(243)

Kommertsjahtide ja merematkelaevade vastavust kava tingimustele tuleks hinnata lähtuvalt komisjoni teatisest, milles käsitletakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 tõlgendamist (106). Selle teatise punktis 3.3 kinnitatakse, et matketeenuseid käsitatakse määrustes (EMÜ) nr 3577/92 ja (EMÜ) nr 4055/86 meretranspordina. Merematkelaevad veavad reisijaid tõepoolest meritsi sadamate vahel ja seega kasutatakse neid meretranspordiks. Seega leiab komisjon, et merematkelaevad vastavad tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele, kui enamiku nende tuludest moodustavad laevandusega seotud põhitulud. Laevandustegevusega seotud abiteenuste piiranguid käsitletakse põhjendustes 266–274.

106

| (244) | Veoteenused, mida osutatakse kommertsjahtidega, kuuluvad meretranspordi määratluse alla, kui need hõlmavad kaupade ja/või isikute merevedu sadamate vahel, aga ka sadama ja avamererajatise/-konstruktsiooni vahel. Seega leiab komisjon, et kommertsjahid, mida kasutatakse meretranspordiks tasu eest, vastavad tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele. |
| --- | --- |

(244)

Veoteenused, mida osutatakse kommertsjahtidega, kuuluvad meretranspordi määratluse alla, kui need hõlmavad kaupade ja/või isikute merevedu sadamate vahel, aga ka sadama ja avamererajatise/-konstruktsiooni vahel. Seega leiab komisjon, et kommertsjahid, mida kasutatakse meretranspordiks tasu eest, vastavad tonnaažimaksuga maksustamise tingimustele.

Puksiiride ja süvenduslaevade vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

Puksiiride ja süvenduslaevade vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (245) | Algatamisotsuses avaldas komisjon kahtlust, kas puksiiridele ja süvenduslaevadele kohaldati Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kooskõlas rangete tingimustega, mis on sätestatud meretranspordile antava riigiabi suunistes (107). |
| --- | --- |

(245)

Algatamisotsuses avaldas komisjon kahtlust, kas puksiiridele ja süvenduslaevadele kohaldati Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kooskõlas rangete tingimustega, mis on sätestatud meretranspordile antava riigiabi suunistes (107).

107

| (246) | Meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt „võib kohaldada ettevõtjatele mõeldud maksukavasid (näiteks tonnaažimaksu) neile süvendajatele, mille tegevus seisneb „meretranspordis“ üle 50 % ulatuses nende iga-aastasest tööajast ning ainult sellise transporditegevuse suhtes“. Süvendamise puhul on meretransport määratletud meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 3.1 kui „eraldatud pinnase transport süvamerel“ ning selle alla ei kuulu „kaeve- ja süvendustööd kui sellised“. Kooskõlas komisjoni otsustuspraktikaga (108) hõlmab tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastav süvenduslaevade tegevuse osa sadama ja süvenduskoha vahel sõitmist, eri süvenduskohtade vahel sõitmist, süvenduskoha ja eraldatud pinnase lossimiskoha vahel sõitmist, eraldatud pinnase lossimist, lossimiskoha ja sadama vahel sõitmist. Seevastu süvendamist ja süvendamise ajal sõitmist ei käsitata meretranspordina. |
| --- | --- |

(246)

Meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt „võib kohaldada ettevõtjatele mõeldud maksukavasid (näiteks tonnaažimaksu) neile süvendajatele, mille tegevus seisneb „meretranspordis“ üle 50 % ulatuses nende iga-aastasest tööajast ning ainult sellise transporditegevuse suhtes“. Süvendamise puhul on meretransport määratletud meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 3.1 kui „eraldatud pinnase transport süvamerel“ ning selle alla ei kuulu „kaeve- ja süvendustööd kui sellised“. Kooskõlas komisjoni otsustuspraktikaga (108) hõlmab tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastav süvenduslaevade tegevuse osa sadama ja süvenduskoha vahel sõitmist, eri süvenduskohtade vahel sõitmist, süvenduskoha ja eraldatud pinnase lossimiskoha vahel sõitmist, eraldatud pinnase lossimist, lossimiskoha ja sadama vahel sõitmist. Seevastu süvendamist ja süvendamise ajal sõitmist ei käsitata meretranspordina.

võib kohaldada ettevõtjatele mõeldud maksukavasid (näiteks tonnaažimaksu) neile süvendajatele,

tegevus seisneb „meretranspordis“ üle 50 % ulatuses nende iga-aastasest tööajast ning ainult sellise transporditegevuse suhtes

eraldatud pinnase transport süvamerel

kaeve- ja süvendustööd kui sellised

108

| (247) | Puksiiride kohta on meretranspordile antava riigiabi suunistes selgelt märgitud, et „pukseerimistegevus, mis sooritatakse muu hulgas sadamates või mis seisneb iseliikuva laeva abistamises sadamasse jõudmisel, ei ole meretransport“. Ühtlasi on meretranspordile antava riigiabi suunistega kehtestatud, et pukseerimine kuulub nende kohaldamisalasse üksnes juhul, kui üle 50 % pukseerimistegevusest, mida puksiiriga asjaomase aasta jooksul ellu viiakse, kujutab endast meretransporti (see hõlmaks muu hulgas praamide pukseerimist sadamate vahel või sadama ja avamererajatise/-konstruktsiooni vahel või selliste laevade pukseerimist, mis ei saa tehnilise rikke tõttu ise sõita). |
| --- | --- |

(247)

Puksiiride kohta on meretranspordile antava riigiabi suunistes selgelt märgitud, et „pukseerimistegevus, mis sooritatakse muu hulgas sadamates või mis seisneb iseliikuva laeva abistamises sadamasse jõudmisel, ei ole meretransport“. Ühtlasi on meretranspordile antava riigiabi suunistega kehtestatud, et pukseerimine kuulub nende kohaldamisalasse üksnes juhul, kui üle 50 % pukseerimistegevusest, mida puksiiriga asjaomase aasta jooksul ellu viiakse, kujutab endast meretransporti (see hõlmaks muu hulgas praamide pukseerimist sadamate vahel või sadama ja avamererajatise/-konstruktsiooni vahel või selliste laevade pukseerimist, mis ei saa tehnilise rikke tõttu ise sõita).

| (248) | Malta ametlikes õigusaktides pole sõnaselgelt käsitletud pukseerimis- ja süvendustegevusele kehtestatud nõuet 50 % moodustava meretranspordi kohta, mida on selgitatud põhjendustes 246–247. Komisjon leiab, et Malta õigusaktidega on jäetud võimalus kohaldada tonnaažimaksu süvenduslaevade ja puksiiride kasutamisest saadud tulule piiramatult. Seega leiab komisjon, et riiklikud meetmed, mis Maltal praegu pukseerimise ja süvendamise suhtes kehtivad, pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistes sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(248)

Malta ametlikes õigusaktides pole sõnaselgelt käsitletud pukseerimis- ja süvendustegevusele kehtestatud nõuet 50 % moodustava meretranspordi kohta, mida on selgitatud põhjendustes 246–247. Komisjon leiab, et Malta õigusaktidega on jäetud võimalus kohaldada tonnaažimaksu süvenduslaevade ja puksiiride kasutamisest saadud tulule piiramatult. Seega leiab komisjon, et riiklikud meetmed, mis Maltal praegu pukseerimise ja süvendamise suhtes kehtivad, pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistes sätestatud tingimustega.

Hoolde-, abi- ja muude laevade vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

Hoolde-, abi- ja muude laevade vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (249) | Algatamisotsuses uuris komisjon, mida oli mõeldud hoolde- ja abilaevade all, millele Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatakse, ning mis alusel seda tehakse (109). |
| --- | --- |

(249)

Algatamisotsuses uuris komisjon, mida oli mõeldud hoolde- ja abilaevade all, millele Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatakse, ning mis alusel seda tehakse (109).

109

| (250) | Komisjon oli alguses seisukohal, et Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava võis olla võimalik kohaldada mitmesugustele hoolde-/abilaevadele. |
| --- | --- |

(250)

Komisjon oli alguses seisukohal, et Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava võis olla võimalik kohaldada mitmesugustele hoolde-/abilaevadele.

| (251) | Komisjon uuris, kas kaabliparanduslaevad, sukeldumistoelaevad, naftapuuraukude stimuleerimislaevad, lootsilaevad, uurimislaevad, hüdrograafialaevad ja ehituslaevad, millega osutatakse teenuseid avamerel, ning ujuvplatvormid olid saanud kavast kasu, ning märkis, et komisjonil polnud piisavalt teavet, mille abil kindlaks teha, kas selliste laevade/konstruktsioonide kavaga hõlmamine oleks meretranspordile antava riigiabi suunistega kooskõlas. Malta on selgitanud, et neile laevadele tonnaažimaksu ei kohaldatud. |
| --- | --- |

(251)

Komisjon uuris, kas kaabliparanduslaevad, sukeldumistoelaevad, naftapuuraukude stimuleerimislaevad, lootsilaevad, uurimislaevad, hüdrograafialaevad ja ehituslaevad, millega osutatakse teenuseid avamerel, ning ujuvplatvormid olid saanud kavast kasu, ning märkis, et komisjonil polnud piisavalt teavet, mille abil kindlaks teha, kas selliste laevade/konstruktsioonide kavaga hõlmamine oleks meretranspordile antava riigiabi suunistega kooskõlas. Malta on selgitanud, et neile laevadele tonnaažimaksu ei kohaldatud.

| (252) | Komisjon möönab, et teatavatele analoogsetele tegevustele võib kohaldada meretranspordile antava riigiabi suuniste sätteid, isegi kui need ei vasta meretranspordi rangele määratlusele. Nii on see selliste laevade käitamise puhul, mida kasutatakse peamiselt avamerel teenuste osutamiseks või paigaldus- ja hooldustegevuseks (nt kaabli-, toru-, uurimis- ja kraanalaevad), (110) või laevade puhul, mida kasutatakse merel päästetegevuseks ja avamerel mereabiks, tingimusel et nende puhul on vaja sarnase kvalifikatsiooniga töötajaid ning need on samamoodi avatud rahvusvahelisele konkurentsile (111). |
| --- | --- |

(252)

Komisjon möönab, et teatavatele analoogsetele tegevustele võib kohaldada meretranspordile antava riigiabi suuniste sätteid, isegi kui need ei vasta meretranspordi rangele määratlusele. Nii on see selliste laevade käitamise puhul, mida kasutatakse peamiselt avamerel teenuste osutamiseks või paigaldus- ja hooldustegevuseks (nt kaabli-, toru-, uurimis- ja kraanalaevad), (110) või laevade puhul, mida kasutatakse merel päästetegevuseks ja avamerel mereabiks, tingimusel et nende puhul on vaja sarnase kvalifikatsiooniga töötajaid ning need on samamoodi avatud rahvusvahelisele konkurentsile (111).

110

111

| (253) | Tuleviku kohta on Malta selgitanud, et ta kavatseb kohaldada tonnaažimaksu kaabli-, toru-, kraana- ja uurimislaevadele komisjoni praktika kohaselt, mida on kirjeldatud põhjenduses 252. Malta on võtnud kohustuse seda oma õigusaktides sõnaselgelt kajastada (112). Seega kohaldatakse tonnaažimaksu edaspidiste õigusaktide kohaselt kaabli-, toru-, kraana- ja uurimislaevadele viisil, mis on kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega, mida kohaldatakse analoogia alusel. |
| --- | --- |

(253)

Tuleviku kohta on Malta selgitanud, et ta kavatseb kohaldada tonnaažimaksu kaabli-, toru-, kraana- ja uurimislaevadele komisjoni praktika kohaselt, mida on kirjeldatud põhjenduses 252. Malta on võtnud kohustuse seda oma õigusaktides sõnaselgelt kajastada (112). Seega kohaldatakse tonnaažimaksu edaspidiste õigusaktide kohaselt kaabli-, toru-, kraana- ja uurimislaevadele viisil, mis on kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega, mida kohaldatakse analoogia alusel.

112

| (254) | Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava praeguse kohaldamise asjus „hoolde-/abilaevadele“ on Malta näidanud, et tegevused, mida see termin hõlmab, on seotud kaupade ja/või isikute mereveoga sadamate vahel või sadama ja avamererajatise/-konstruktsiooni vahel ning et need seega kujutavad endast meretransporti (113). Seega kuuluvad need laevad meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(254)

Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava praeguse kohaldamise asjus „hoolde-/abilaevadele“ on Malta näidanud, et tegevused, mida see termin hõlmab, on seotud kaupade ja/või isikute mereveoga sadamate vahel või sadama ja avamererajatise/-konstruktsiooni vahel ning et need seega kujutavad endast meretransporti (113). Seega kuuluvad need laevad meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamisalasse.

113

Kalalaevade vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

Kalalaevade vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (255) | Algatamisotsuses (114) väljendas komisjon kahtlust, kas tonnaažimaksuga maksustamise kava peaks hõlmama kalalaevu. |
| --- | --- |

(255)

Algatamisotsuses (114) väljendas komisjon kahtlust, kas tonnaažimaksuga maksustamise kava peaks hõlmama kalalaevu.

114

| (256) | Komisjon leiab, et kalalaevade peamine eesmärk pole kaupade ja isikute merevedu sadamate vahel või sadama ja avamererajatise/-konstruktsiooni vahel, nagu nõutakse meretranspordile antava riigiabi suunistes. Ühtlasi pole kalalaevadel hooldelaevade konkreetseid omadusi, mis laseks komisjonil heaks kiita nende tonnaažimaksuga maksustamise, kohaldades analoogia alusel meretranspordile antava riigiabi suuniseid (115). |
| --- | --- |

(256)

Komisjon leiab, et kalalaevade peamine eesmärk pole kaupade ja isikute merevedu sadamate vahel või sadama ja avamererajatise/-konstruktsiooni vahel, nagu nõutakse meretranspordile antava riigiabi suunistes. Ühtlasi pole kalalaevadel hooldelaevade konkreetseid omadusi, mis laseks komisjonil heaks kiita nende tonnaažimaksuga maksustamise, kohaldades analoogia alusel meretranspordile antava riigiabi suuniseid (115).

115

| (257) | Seega leiab komisjon, et kalalaevade kaasamine tonnaažimaksuga maksustamise kavasse ei sobi kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(257)

Seega leiab komisjon, et kalalaevade kaasamine tonnaažimaksuga maksustamise kavasse ei sobi kokku siseturuga.

Avamere naftapuurplatvormide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

Avamere naftapuurplatvormide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (258) | Komisjon kordab seisukohta, mida ta väljendas oma algatamisotsuses Belgia tonnaažimaksu juhtumi puhul, (116) eelkõige seda, et meretranspordile antava riigiabi suunised ei hõlma loodusvarade kasutamist merel. |
| --- | --- |

(258)

Komisjon kordab seisukohta, mida ta väljendas oma algatamisotsuses Belgia tonnaažimaksu juhtumi puhul, (116) eelkõige seda, et meretranspordile antava riigiabi suunised ei hõlma loodusvarade kasutamist merel.

116

| (259) | Seega järeldab komisjon, et avamere naftapuurplatvormide kaasamine tonnaažimaksuga maksustamise kavasse pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

(259)

Seega järeldab komisjon, et avamere naftapuurplatvormide kaasamine tonnaažimaksuga maksustamise kavasse pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

7.2.1.2.   Tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadega teenitud tulu, millele kohaldatakse tonnaažimaksu

Tulu laevapereta väljaprahtimisest

Tulu laevapereta väljaprahtimisest

| (260) | Algatamisotsuses (117) väljendas komisjon kahtlust õiguslike piirangute puudumise kohta seoses laevapereta prahtimisest saadud tuluga. |
| --- | --- |

(260)

Algatamisotsuses (117) väljendas komisjon kahtlust õiguslike piirangute puudumise kohta seoses laevapereta prahtimisest saadud tuluga.

117

| (261) | Komisjon leiab, et kuigi laevapereta prahtimine on seaduslik majandustegevus, ei tohiks sellele üldjuhul kohaldada maksusoodustusi. Oma varasemates otsustes (118) leidis komisjon, et laevade rendileandjaid, kellel pole muud äritegevust, ei saa käsitada meretranspordi teenuste osutajatena ja seega ei tohiks nad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saada. |
| --- | --- |

(261)

Komisjon leiab, et kuigi laevapereta prahtimine on seaduslik majandustegevus, ei tohiks sellele üldjuhul kohaldada maksusoodustusi. Oma varasemates otsustes (118) leidis komisjon, et laevade rendileandjaid, kellel pole muud äritegevust, ei saa käsitada meretranspordi teenuste osutajatena ja seega ei tohiks nad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saada.

118

| (262) | Komisjon leiab, et eeltoodud põhimõtet ei tuleks kohaldada üksnes laevandusettevõtjatega sõlmitud laevapereta väljaprahtimise lepingutele, vaid ka lõpptarbijatega sõlmitud lepingutele lõbusõidulaevade sektoris. Laevapereta väljaprahtimise käsitlemine ei tohiks erineda olenevalt prahtija liigist, sest meretranspordile antava riigiabi suuniste kohane põhinõue on, et abisaaja osutab meretranspordi teenuseid, nagu määratletud asjaomastes nõukogu määrustes. |
| --- | --- |

(262)

Komisjon leiab, et eeltoodud põhimõtet ei tuleks kohaldada üksnes laevandusettevõtjatega sõlmitud laevapereta väljaprahtimise lepingutele, vaid ka lõpptarbijatega sõlmitud lepingutele lõbusõidulaevade sektoris. Laevapereta väljaprahtimise käsitlemine ei tohiks erineda olenevalt prahtija liigist, sest meretranspordile antava riigiabi suuniste kohane põhinõue on, et abisaaja osutab meretranspordi teenuseid, nagu määratletud asjaomastes nõukogu määrustes.

| (263) | Kontsernisiseste lepingute puhul on olukord aga teistsugune. Kontsernisisesed laevapereta väljaprahtimise tehingud võivad meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt siseturuga kokku sobida, sest abisaaja tegeleb kontsernina meretranspordiga, aga kontsernisisese rendiskeemi kaudu. See, kas tonnaažimaksust kasu saaja soovib, et i) oleks üks õigussubjekt, kes tegeleb nii meretranspordiga kui ka on laeva omanik, või ii) kaks õigussubjekti, kellest üks tegeleb meretranspordiga ja teine on laeva omanik ning rendib seda esimesele (nt finantseerimispõhjustel), ei tohiks meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamisel üldjuhul midagi muuta. Sellega seoses märgib komisjon, et kontsernisiseseid laevapereta väljaprahtimise tehinguid aktsepteeriti tingimusteta komisjoni otsuses Iiri tonnaažimaksu kohta (119). Komisjon märgib, et kontsernisisene laevapereta prahtimine on kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega, sest kaitstakse järgmisi eesmärke: „merendusalase oskusteabe säilitamine ja arendamine ning Euroopa meremeeste tööhõive kaitsmine ja edendamine“ ning „liikmesriikide merendusklastri tugevdamine, säilitades ühtlasi laevastiku üldise konkurentsivõime maailmaturgudel“. |
| --- | --- |

(263)

Kontsernisiseste lepingute puhul on olukord aga teistsugune. Kontsernisisesed laevapereta väljaprahtimise tehingud võivad meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt siseturuga kokku sobida, sest abisaaja tegeleb kontsernina meretranspordiga, aga kontsernisisese rendiskeemi kaudu. See, kas tonnaažimaksust kasu saaja soovib, et i) oleks üks õigussubjekt, kes tegeleb nii meretranspordiga kui ka on laeva omanik, või ii) kaks õigussubjekti, kellest üks tegeleb meretranspordiga ja teine on laeva omanik ning rendib seda esimesele (nt finantseerimispõhjustel), ei tohiks meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamisel üldjuhul midagi muuta. Sellega seoses märgib komisjon, et kontsernisiseseid laevapereta väljaprahtimise tehinguid aktsepteeriti tingimusteta komisjoni otsuses Iiri tonnaažimaksu kohta (119). Komisjon märgib, et kontsernisisene laevapereta prahtimine on kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega, sest kaitstakse järgmisi eesmärke: „merendusalase oskusteabe säilitamine ja arendamine ning Euroopa meremeeste tööhõive kaitsmine ja edendamine“ ning „liikmesriikide merendusklastri tugevdamine, säilitades ühtlasi laevastiku üldise konkurentsivõime maailmaturgudel“.

119

| (264) | Lisaks kontsernisisestele tehingutele võib komisjon olla nõus teatava paindlikkusega tegelikult laevandusega tegelevate ettevõtete ja sarnaste ettevõtete (120) puhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: (121)







  a) | laevapereta väljaprahtimine peab olema seotud ajutise ülevõimsusega ja kestma kuni kolm aastat; |
| --- | --- | --- |

(264)

Lisaks kontsernisisestele tehingutele võib komisjon olla nõus teatava paindlikkusega tegelikult laevandusega tegelevate ettevõtete ja sarnaste ettevõtete (120) puhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: (121)

120

121

a)

laevapereta väljaprahtimine peab olema seotud ajutise ülevõimsusega ja kestma kuni kolm aastat;

| b) | laevapereta prahtimine ei tohi kesta kauem kui kolm aastat; |
| --- | --- |

b)

laevapereta prahtimine ei tohi kesta kauem kui kolm aastat;

| c) | ajutine ülevõimsus peab olema seotud abi saava laevandusorganisatsiooni enda laevandusteenustega, st ülevõimsust, mis on omandatud (ostetud või prahitud) konkreetselt väljaprahtimiseks, ei saa tonnaažimaksuga maksustada ning |
| --- | --- |

c)

ajutine ülevõimsus peab olema seotud abi saava laevandusorganisatsiooni enda laevandusteenustega, st ülevõimsust, mis on omandatud (ostetud või prahitud) konkreetselt väljaprahtimiseks, ei saa tonnaažimaksuga maksustada ning

| d) | laevapereta väljaprahitud võimsuse osakaal ei tohi ületada kuni 50 % suurust maksimumosakaalu laevandusorganisatsiooni laevastikus, millele kohaldatakse tonnaažimaksuga maksustamise kava. Komisjon leiab, et kui üle 50 % tonnaažimaksust kasu saaja laevastikust on laevapereta väljaprahitud, ei saaks sellist tegevust käsitada abitegevusena. Samas poleks madalam ülemmäär asjakohane, sest see võiks diskrimineerida väikeettevõtjaid. |
| --- | --- |

d)

laevapereta väljaprahitud võimsuse osakaal ei tohi ületada kuni 50 % suurust maksimumosakaalu laevandusorganisatsiooni laevastikus, millele kohaldatakse tonnaažimaksuga maksustamise kava. Komisjon leiab, et kui üle 50 % tonnaažimaksust kasu saaja laevastikust on laevapereta väljaprahitud, ei saaks sellist tegevust käsitada abitegevusena. Samas poleks madalam ülemmäär asjakohane, sest see võiks diskrimineerida väikeettevõtjaid.

| (265) | Kuna Maltal kohaldatavates õigusaktides ei arvata laevade rendileandjaid, kellel muud äritegevust pole, tonnaažimaksuga maksustamise kavast välja, pole need õigusaktid kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

(265)

Kuna Maltal kohaldatavates õigusaktides ei arvata laevade rendileandjaid, kellel muud äritegevust pole, tonnaažimaksuga maksustamise kavast välja, pole need õigusaktid kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

Merematkelaevad ja kõrvaltulud

Merematkelaevad ja kõrvaltulud

| (266) | Algatamisotsuses (122) märkis komisjon, et merematkelaevade käitajad pakuvad kasiino-, spaa-, meelelahutus- ja muid teenuseid. Komisjon kahtlustas, et sellised teenused võivad moodustada merematkelaevade põhitegevuse ja peamise kasumiallika. Seetõttu väljendas komisjon kahtlust selle üle, mil määral merematkelaevadele saaks kohaldada tonnaažimaksuga maksustamise kava. |
| --- | --- |

(266)

Algatamisotsuses (122) märkis komisjon, et merematkelaevade käitajad pakuvad kasiino-, spaa-, meelelahutus- ja muid teenuseid. Komisjon kahtlustas, et sellised teenused võivad moodustada merematkelaevade põhitegevuse ja peamise kasumiallika. Seetõttu väljendas komisjon kahtlust selle üle, mil määral merematkelaevadele saaks kohaldada tonnaažimaksuga maksustamise kava.

122

| (267) | Peale selle märkis komisjon algatamisotsuses, (123) et Malta õigusaktides polnud antud täpseid juhiseid selle kohta, millistele tegevusliikidele võiks tonnaažimaksu kohaldada kui abitegevustele. Selged piirangud on aga vajalikud tagamaks, et tonnaažimaksust kasu saajad on tegelikud meretranspordi teenuste osutajad. |
| --- | --- |

(267)

Peale selle märkis komisjon algatamisotsuses, (123) et Malta õigusaktides polnud antud täpseid juhiseid selle kohta, millistele tegevusliikidele võiks tonnaažimaksu kohaldada kui abitegevustele. Selged piirangud on aga vajalikud tagamaks, et tonnaažimaksust kasu saajad on tegelikud meretranspordi teenuste osutajad.

123

| (268) | Küprose tonnaažimaksu juhtumi puhul (124) leidis komisjon seoses reisijate mereveoga, et
  „kõik hotellindus-, toitlustus-, meelelahutus- ja jaemüügitegevused nõuetele vastava laeva pardal“ vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, „kui neid teenuseid osutatakse selle laevaga reisijate mereveo abitegevustena ja kui neid tarbitakse või kasutatakse selle laeva pardal“
  . Ühendkuningriigi tonnaažimaksu juhtumi puhul (125) leidis komisjon, et tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavad ka „pakutavad teenused või võimalused, mis lisanduvad põhitegevusele, aga mis on osa klientidele pakutavast kogupaketist, tingimusel et need tõenäoliselt ei annaks tavapäraste maksueeskirjade kohaldamise korral kasumit“. Belgia tonnaažimaksu juhtumi puhul (126) keelas komisjon tonnaažimaksu kohaldamise tulule selliste toodete müügist, mis pole ette nähtud laeval tarbimiseks, näiteks luksuskaubad, (127) ning tulule hasartmängudest ja kasiinodest, aga ka ekskursioonidest maismaal (128). |
| --- | --- |

(268)

Küprose tonnaažimaksu juhtumi puhul (124) leidis komisjon seoses reisijate mereveoga, et
  „kõik hotellindus-, toitlustus-, meelelahutus- ja jaemüügitegevused nõuetele vastava laeva pardal“ vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, „kui neid teenuseid osutatakse selle laevaga reisijate mereveo abitegevustena ja kui neid tarbitakse või kasutatakse selle laeva pardal“
  . Ühendkuningriigi tonnaažimaksu juhtumi puhul (125) leidis komisjon, et tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavad ka „pakutavad teenused või võimalused, mis lisanduvad põhitegevusele, aga mis on osa klientidele pakutavast kogupaketist, tingimusel et need tõenäoliselt ei annaks tavapäraste maksueeskirjade kohaldamise korral kasumit“. Belgia tonnaažimaksu juhtumi puhul (126) keelas komisjon tonnaažimaksu kohaldamise tulule selliste toodete müügist, mis pole ette nähtud laeval tarbimiseks, näiteks luksuskaubad, (127) ning tulule hasartmängudest ja kasiinodest, aga ka ekskursioonidest maismaal (128).

124

„kõik hotellindus-, toitlustus-, meelelahutus- ja jaemüügitegevused nõuetele vastava laeva pardal“ vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, „kui neid teenuseid osutatakse selle laevaga reisijate mereveo abitegevustena ja kui neid tarbitakse või kasutatakse selle laeva pardal“

125

126

127

128

| (269) | Komisjon viitab ka oma otsustele Soome tonnaažimaksu juhtumi (129) ja Leedu tonnaažimaksu juhtumi kohta, (130) mille puhul komisjon nõustus tonnaažimaksu kohaldamisega sadamaterminali toimingutele, nagu pardalemineku ja pardalt lahkumisega seotud teenused, ning kauba lastimis-/lossimisteenustele ja haldus- ja kindlustustegevusele, mis on tihedalt seotud reisijate- või kaubaveoga. Lisaks nõustus komisjon oma otsuses Belgia tonnaažimaksu juhtumi kohta, et tulu käibekapitali lühiajalisest investeerimisest tuleneb tavapärasest finantsjuhtimisest ja seda võib seega tonnaažimaksuga maksustada, kui see tulu puudutab laevandusorganisatsiooni tavalist käibekapitali, mis on seotud tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate tegevustega (131). |
| --- | --- |

(269)

Komisjon viitab ka oma otsustele Soome tonnaažimaksu juhtumi (129) ja Leedu tonnaažimaksu juhtumi kohta, (130) mille puhul komisjon nõustus tonnaažimaksu kohaldamisega sadamaterminali toimingutele, nagu pardalemineku ja pardalt lahkumisega seotud teenused, ning kauba lastimis-/lossimisteenustele ja haldus- ja kindlustustegevusele, mis on tihedalt seotud reisijate- või kaubaveoga. Lisaks nõustus komisjon oma otsuses Belgia tonnaažimaksu juhtumi kohta, et tulu käibekapitali lühiajalisest investeerimisest tuleneb tavapärasest finantsjuhtimisest ja seda võib seega tonnaažimaksuga maksustada, kui see tulu puudutab laevandusorganisatsiooni tavalist käibekapitali, mis on seotud tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate tegevustega (131).

129

130

131

| (270) | Arvestades eespool mainitud varasemaid otsuseid ja tunnistades, et kasu ei tooks lõpliku loetelu koostamine teenustest, mida võib abiteenustena tonnaažimaksuga maksustada, leiab komisjon, et mõned piirangud on vajalikud tagamaks, et tonnaažimaksust kasu saajad on tegelikud meretranspordi teenuste osutajad. Põhimõte on selline, et tonnaažimaksu tingimustele vastavatest laevadest saadud tulu peaks peamiselt olema laevandustegevusest saadud põhitulu. |
| --- | --- |

(270)

Arvestades eespool mainitud varasemaid otsuseid ja tunnistades, et kasu ei tooks lõpliku loetelu koostamine teenustest, mida võib abiteenustena tonnaažimaksuga maksustada, leiab komisjon, et mõned piirangud on vajalikud tagamaks, et tonnaažimaksust kasu saajad on tegelikud meretranspordi teenuste osutajad. Põhimõte on selline, et tonnaažimaksu tingimustele vastavatest laevadest saadud tulu peaks peamiselt olema laevandustegevusest saadud põhitulu.

| (271) | Põhitulu on tulu piletimüügist või kaubaveo tasudest ning reisijateveo puhul kajutite broneerimisest merereisi ajaks ning toidu ja jookide müügist vahetuks tarbimiseks pardal. Kõrvaltulu on muu tulu teenustest, mida pardal tihti pakutakse (eriti reisijateveo puhul) ning mis ei ähvarda oluliselt moonutada konkurentsi maismaal asuvate teenuseosutajatega, keda maksustatakse üldiste maksustamiseeskirjade kohaselt. Näited abiteenuste kohta on reklaamtahvlite rent pardal; selliste kaupade müük ja teenuste osutamine, mida tavaliselt reisilaevadel pakutakse, sealhulgas spaa-, juuksuri-, hasartmängu- ja meelelahutusteenused; laeva ruumide rentimine kauplusepidajatele ja teenuseosutajatele; kohalike ekskursioonide vahendamine jne. Komisjon leiab, et põhitulu peaks alati moodustama üle 50 % laeva brutotulust (kogu põhi- ja kõrvaltulu). |
| --- | --- |

(271)

Põhitulu on tulu piletimüügist või kaubaveo tasudest ning reisijateveo puhul kajutite broneerimisest merereisi ajaks ning toidu ja jookide müügist vahetuks tarbimiseks pardal. Kõrvaltulu on muu tulu teenustest, mida pardal tihti pakutakse (eriti reisijateveo puhul) ning mis ei ähvarda oluliselt moonutada konkurentsi maismaal asuvate teenuseosutajatega, keda maksustatakse üldiste maksustamiseeskirjade kohaselt. Näited abiteenuste kohta on reklaamtahvlite rent pardal; selliste kaupade müük ja teenuste osutamine, mida tavaliselt reisilaevadel pakutakse, sealhulgas spaa-, juuksuri-, hasartmängu- ja meelelahutusteenused; laeva ruumide rentimine kauplusepidajatele ja teenuseosutajatele; kohalike ekskursioonide vahendamine jne. Komisjon leiab, et põhitulu peaks alati moodustama üle 50 % laeva brutotulust (kogu põhi- ja kõrvaltulu).

| (272) | Samuti tuleks piirata konkurentsi moonutamist maismaal pakutavate teenustega. See tähendab muu hulgas, et näiteks maismaal pakutavad teenused, nagu üldises teenusepaketis sisalduvad kohalikud ekskursioonid või reisi maanteeosa transport, tuleks sisse osta sõltumatutelt ettevõtetelt või turuväärtusele vastava hinnaga sama kontserni üksustelt, kellele kohaldatakse tavalist tulumaksu. |
| --- | --- |

(272)

Samuti tuleks piirata konkurentsi moonutamist maismaal pakutavate teenustega. See tähendab muu hulgas, et näiteks maismaal pakutavad teenused, nagu üldises teenusepaketis sisalduvad kohalikud ekskursioonid või reisi maanteeosa transport, tuleks sisse osta sõltumatutelt ettevõtetelt või turuväärtusele vastava hinnaga sama kontserni üksustelt, kellele kohaldatakse tavalist tulumaksu.

| (273) | Tonnaažimaksu ei tohiks kohaldada ka selliste lepingute sõlmimisele, mis pole meretranspordi sektoris tavalised, näites lepingud autode, kariloomade, vara omandamise kohta. Selline tulu pole meretranspordiga kuidagi seotud ja seega ei tohiks sellele kunagi – ei põhi- ega kõrvaltuluna – tonnaažimaksu kohaldada. |
| --- | --- |

(273)

Tonnaažimaksu ei tohiks kohaldada ka selliste lepingute sõlmimisele, mis pole meretranspordi sektoris tavalised, näites lepingud autode, kariloomade, vara omandamise kohta. Selline tulu pole meretranspordiga kuidagi seotud ja seega ei tohiks sellele kunagi – ei põhi- ega kõrvaltuluna – tonnaažimaksu kohaldada.

| (274) | Kuna Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavas puuduvad selged sätted abitegevuste ulatuse ja selle kohta, mil määral need võivad tonnaažimaksust kasu saada, ei taga kava, et tonnaažimaksuga maksustatakse üksnes tegelikult laevandusega tegelevate ettevõtete kõrvaltulu. Seetõttu pole Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava see aspekt kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

(274)

Kuna Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavas puuduvad selged sätted abitegevuste ulatuse ja selle kohta, mil määral need võivad tonnaažimaksust kasu saada, ei taga kava, et tonnaažimaksuga maksustatakse üksnes tegelikult laevandusega tegelevate ettevõtete kõrvaltulu. Seetõttu pole Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava see aspekt kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

7.2.1.3.   Tonnaažimaksu suurus

| (275) | Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1 eelviimases lõigus on sätestatud, et tonnaažimaksu määrade õiglase tasakaalu säilitamise eesmärgil kiidab komisjon heaks üksnes kavad, millega kehtestatakse sama tonnaaži puhul maksukoormus, mis on üsna sarnane juba heakskiidetud kavadega. |
| --- | --- |

(275)

Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1 eelviimases lõigus on sätestatud, et tonnaažimaksu määrade õiglase tasakaalu säilitamise eesmärgil kiidab komisjon heaks üksnes kavad, millega kehtestatakse sama tonnaaži puhul maksukoormus, mis on üsna sarnane juba heakskiidetud kavadega.

| (276) | Komisjon märgib, et Malta tonnaažimaksu määra arvutamise meetod erineb sellest, mida suurem osa liikmesriike kohaldab. Enamik liikmesriike määrab eri laevaliikidele nende tonnaaži põhjal nn mõttelise kasumi, millele seejärel kohaldatakse riiklikku äriühingu tulumaksu. Komisjon on nõus võimalusega kasutada tonnaažimaksu arvutamiseks eri meetodeid, kui asjaomaste laevade lõplik maksukoormus pole väiksem sellest, mille komisjon on siiani heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(276)

Komisjon märgib, et Malta tonnaažimaksu määra arvutamise meetod erineb sellest, mida suurem osa liikmesriike kohaldab. Enamik liikmesriike määrab eri laevaliikidele nende tonnaaži põhjal nn mõttelise kasumi, millele seejärel kohaldatakse riiklikku äriühingu tulumaksu. Komisjon on nõus võimalusega kasutada tonnaažimaksu arvutamiseks eri meetodeid, kui asjaomaste laevade lõplik maksukoormus pole väiksem sellest, mille komisjon on siiani heaks kiitnud.

| (277) | Malta kohaldatavad tonnaažimaksu määrad võrreldes teistes liikmesriikides kohaldatavate määradega (eurodes) on esitatud põhjendustes 106–114. Komisjon märgib, et Malta ettevõtete lõplik maksumäär on võrdne ülejäänud liidus kohaldatava keskmise määraga. |
| --- | --- |

(277)

Malta kohaldatavad tonnaažimaksu määrad võrreldes teistes liikmesriikides kohaldatavate määradega (eurodes) on esitatud põhjendustes 106–114. Komisjon märgib, et Malta ettevõtete lõplik maksumäär on võrdne ülejäänud liidus kohaldatava keskmise määraga.

| (278) | Malta kava sisaldab määra alandamist laevade puhul, mis on vähem kui kümme aastat vanad. Malta on kinnitanud, et selle eesmärk on ergutada tõhusamate ja keskkonnahoidlikumate laevade kasutamist kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 2.2 eesmärkidega. Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavas on kehtestatud vanematele kui 15-aastastele laevadele kõrgemad määrad. |
| --- | --- |

(278)

Malta kava sisaldab määra alandamist laevade puhul, mis on vähem kui kümme aastat vanad. Malta on kinnitanud, et selle eesmärk on ergutada tõhusamate ja keskkonnahoidlikumate laevade kasutamist kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 2.2 eesmärkidega. Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavas on kehtestatud vanematele kui 15-aastastele laevadele kõrgemad määrad.

| (279) | Arvnäitajad, mille Malta esitas võrdluseks teistes liikmesriikides kohaldatavate tonnaažimaksu määradega, kajastavad üksnes kaubandusliku meresõidu seaduses sätestatud tüüpilist määra, mida pole kohandatud vastavalt laeva vanusele, ning sellest ei piisa otseseks võrdlemiseks, sest Malta esitatud arvnäitajate puhul eeldatakse teiste liikmesriikide määrade kirjeldamisel ühtlasi suurt arvu tegevuseta ja remondile kuluvaid päevi. Kui vaadata madalaimat Maltal makstavat määra, mis kehtib uuele laevale, ületaksid vähendatud määrad siiski neid, mille Poola on kehtestanud mistahes laevadele, mida kasutatakse 359 päeva aastas (98 %) või vähem. |
| --- | --- |

(279)

Arvnäitajad, mille Malta esitas võrdluseks teistes liikmesriikides kohaldatavate tonnaažimaksu määradega, kajastavad üksnes kaubandusliku meresõidu seaduses sätestatud tüüpilist määra, mida pole kohandatud vastavalt laeva vanusele, ning sellest ei piisa otseseks võrdlemiseks, sest Malta esitatud arvnäitajate puhul eeldatakse teiste liikmesriikide määrade kirjeldamisel ühtlasi suurt arvu tegevuseta ja remondile kuluvaid päevi. Kui vaadata madalaimat Maltal makstavat määra, mis kehtib uuele laevale, ületaksid vähendatud määrad siiski neid, mille Poola on kehtestanud mistahes laevadele, mida kasutatakse 359 päeva aastas (98 %) või vähem.

| (280) | Komisjon märgib, et kuni 75 % vähendus ja võimalus ministri äranägemisel tehtud vähenduseks/vabastuseks, millele on viidatud algatamisotsuse põhjendustes 71–73, pole seotud kavakohase tonnaažimaksuga, vaid (eksitava nimetusega) tonnaažimaksuga, mida tuleb maksta laeva registreerimisel. Malta kohustus muuta tonnaažimaksu käsitlevaid õigusakte, et vältida termini „tonnaažimaks“ mitmeti mõistmist, teeb selle edaspidi selgeks. |
| --- | --- |

(280)

Komisjon märgib, et kuni 75 % vähendus ja võimalus ministri äranägemisel tehtud vähenduseks/vabastuseks, millele on viidatud algatamisotsuse põhjendustes 71–73, pole seotud kavakohase tonnaažimaksuga, vaid (eksitava nimetusega) tonnaažimaksuga, mida tuleb maksta laeva registreerimisel. Malta kohustus muuta tonnaažimaksu käsitlevaid õigusakte, et vältida termini „tonnaažimaks“ mitmeti mõistmist, teeb selle edaspidi selgeks.

| (281) | Malta ametiasutuste esitatud teabe põhjal kohaldatavate tonnaažimaksu määrade kohta ning komisjoni arvutuste põhjal ilmneb, et tonnaažimaksu määrad pole Maltal madalamad neist, mille komisjon on siiani heaks kiitnud. Seega leiab komisjon, et Malta tonnaažimaksu määrad on kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1 sätetega. |
| --- | --- |

(281)

Malta ametiasutuste esitatud teabe põhjal kohaldatavate tonnaažimaksu määrade kohta ning komisjoni arvutuste põhjal ilmneb, et tonnaažimaksu määrad pole Maltal madalamad neist, mille komisjon on siiani heaks kiitnud. Seega leiab komisjon, et Malta tonnaažimaksu määrad on kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1 sätetega.

7.2.1.4.   Lipuseosenõue

| (282) | Algatamisotsuses leidis komisjon, et Malta õigusaktidega kehtestatud lipuseosenõuded olid leebemad, kui meretranspordile antava riigiabi suunistes nõutud (132). |
| --- | --- |

(282)

Algatamisotsuses leidis komisjon, et Malta õigusaktidega kehtestatud lipuseosenõuded olid leebemad, kui meretranspordile antava riigiabi suunistes nõutud (132).

132

| (283) | Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1 kohaselt võivad laevaomanikud, kes registreerivad osa oma laevu väljaspool EMPd, siiski EMP tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saada, kui üle 60 % nende laevastiku tonnaažist on EMP lipu all. Kui EMP lipu all sõitva laevastiku tonnaaži osakaal on alla 60 %, võivad nad siiski registreerida lisalaevu väljaspool EMPd, kui i) nende EMP lipu all oleva laevastiku tonnaaži osakaal pole vähenenud alates 17. jaanuarist 2004 või ii) kõigi selliste EMP lipu all sõitvate laevade osakaal, mida asjaomases liikmesriigis maksustatakse, pole vähenenud viimase kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

(283)

Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1 kohaselt võivad laevaomanikud, kes registreerivad osa oma laevu väljaspool EMPd, siiski EMP tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saada, kui üle 60 % nende laevastiku tonnaažist on EMP lipu all. Kui EMP lipu all sõitva laevastiku tonnaaži osakaal on alla 60 %, võivad nad siiski registreerida lisalaevu väljaspool EMPd, kui i) nende EMP lipu all oleva laevastiku tonnaaži osakaal pole vähenenud alates 17. jaanuarist 2004 või ii) kõigi selliste EMP lipu all sõitvate laevade osakaal, mida asjaomases liikmesriigis maksustatakse, pole vähenenud viimase kolme aasta jooksul.

| (284) | Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ei taga aga põhjenduses 283 esitatud tingimuste täitmist. Täpsemalt võib abisaaja Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast siiski kasu saada, kui see abisaaja pole vähendanud EMP lipu all sõitvate laevade osakaalu oma tonnaažimaksuga maksustatud laevastikus kolme aasta jooksul (133). Ühtlasi võib abisaaja Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast siiski kasu saada, kui see abisaaja lihtsalt suurendab või säilitab EMP lipu all sõitvate laevade osakaalu oma tonnaažimaksuga maksustatud laevastikus (134). Seetõttu leiab komisjon, et tonnaažimaksuga maksustamise kava ei paku piisavaid kaitsemeetmeid tagamaks, et tonnaažimaksuga maksustatud ettevõtted, kelle laevastikus on ka muu kui EMP lipu all sõitvaid laevu, suurendavad või säilitavad oma laevastiku EMP lipu all oleva tonnaaži osakaalu ja et EMP lipu all oleva tonnaaži osakaal jääb seega rahuldavale tasemele. Selles suhtes pole tonnaažimaksuga maksustamise kava kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega ja seega ei sobi see kokku siseturuga (135). |
| --- | --- |

(284)

Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava ei taga aga põhjenduses 283 esitatud tingimuste täitmist. Täpsemalt võib abisaaja Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast siiski kasu saada, kui see abisaaja pole vähendanud EMP lipu all sõitvate laevade osakaalu oma tonnaažimaksuga maksustatud laevastikus kolme aasta jooksul (133). Ühtlasi võib abisaaja Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavast siiski kasu saada, kui see abisaaja lihtsalt suurendab või säilitab EMP lipu all sõitvate laevade osakaalu oma tonnaažimaksuga maksustatud laevastikus (134). Seetõttu leiab komisjon, et tonnaažimaksuga maksustamise kava ei paku piisavaid kaitsemeetmeid tagamaks, et tonnaažimaksuga maksustatud ettevõtted, kelle laevastikus on ka muu kui EMP lipu all sõitvaid laevu, suurendavad või säilitavad oma laevastiku EMP lipu all oleva tonnaaži osakaalu ja et EMP lipu all oleva tonnaaži osakaal jääb seega rahuldavale tasemele. Selles suhtes pole tonnaažimaksuga maksustamise kava kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega ja seega ei sobi see kokku siseturuga (135).

133

134

135

7.2.1.5.   Tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine

| (285) | Algatamisotsuses (136) väljendas komisjon kahtlust tähtajaliselt prahtijate ja sarnaste ettevõtete tonnaažimaksust kasu saamise kõlblikkuse suhtes, millele ei kohaldatud suuresti mingeid piiranguid. Komisjon leidis, et see pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste eesmärkidega. |
| --- | --- |

(285)

Algatamisotsuses (136) väljendas komisjon kahtlust tähtajaliselt prahtijate ja sarnaste ettevõtete tonnaažimaksust kasu saamise kõlblikkuse suhtes, millele ei kohaldatud suuresti mingeid piiranguid. Komisjon leidis, et see pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste eesmärkidega.

136

| (286) | Nagu komisjon on tõlgendanud oma varasemates otsustes, lubatakse meretranspordile antava riigiabi suunistega tšartervedudeks/tähtajalistel prahtijatel ja sarnastel laevade ärilistel käitajatel teatavatel tingimustel tonnaažimaksuga maksustamisest kasu saada. Komisjon leiab, et sellised ettevõtted võivad tonnaažimaksuga maksustamisest kasu saada üksnes siis, kui nad panustavad mõne meretranspordile antava riigiabi suunistes esitatud eesmärgi täitmisse, eelkõige ELi lipu all registreerimise edendamisse või oskusteabe säilitamisse ELis või mõlemasse. Nii on see näiteks juhul, kui lisaks tähtajaliselt/tšartervedudeks prahitud laevadele, mille on varustanud ja mehitanud muud ettevõtted, on tonnaažimaksust kasu saaja laevastikus ka laevu, mille mehitamise ja tehnilise haldamise tagab tema ise, ning kui sellised laevad moodustavad vähemalt 20 % kogu tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust (137). Teine võimalus on, et selliste laevade osakaal, mis sõidavad muu kui EMP lipu all ning on tähtajaliselt/tšartervedudeks prahitud, ei ületa 75 % abisaaja laevastikust, millele tonnaažimaksu kohaldatakse (138). Veel üks võimalus on liikmesriikide nõue, et vähemalt 25 % abisaaja kogu laevastikust sõidab EMP lipu all (139). Kõigil nimetatud juhtudel on tonnaažimaksust kasu saajal kohustus säilitada/suurendada oma laevastiku (laevad, mis kuuluvad talle või on laevapereta sisseprahitud) EMP lipu all oleva tonnaaži osakaalu. |
| --- | --- |

(286)

Nagu komisjon on tõlgendanud oma varasemates otsustes, lubatakse meretranspordile antava riigiabi suunistega tšartervedudeks/tähtajalistel prahtijatel ja sarnastel laevade ärilistel käitajatel teatavatel tingimustel tonnaažimaksuga maksustamisest kasu saada. Komisjon leiab, et sellised ettevõtted võivad tonnaažimaksuga maksustamisest kasu saada üksnes siis, kui nad panustavad mõne meretranspordile antava riigiabi suunistes esitatud eesmärgi täitmisse, eelkõige ELi lipu all registreerimise edendamisse või oskusteabe säilitamisse ELis või mõlemasse. Nii on see näiteks juhul, kui lisaks tähtajaliselt/tšartervedudeks prahitud laevadele, mille on varustanud ja mehitanud muud ettevõtted, on tonnaažimaksust kasu saaja laevastikus ka laevu, mille mehitamise ja tehnilise haldamise tagab tema ise, ning kui sellised laevad moodustavad vähemalt 20 % kogu tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust (137). Teine võimalus on, et selliste laevade osakaal, mis sõidavad muu kui EMP lipu all ning on tähtajaliselt/tšartervedudeks prahitud, ei ületa 75 % abisaaja laevastikust, millele tonnaažimaksu kohaldatakse (138). Veel üks võimalus on liikmesriikide nõue, et vähemalt 25 % abisaaja kogu laevastikust sõidab EMP lipu all (139). Kõigil nimetatud juhtudel on tonnaažimaksust kasu saajal kohustus säilitada/suurendada oma laevastiku (laevad, mis kuuluvad talle või on laevapereta sisseprahitud) EMP lipu all oleva tonnaaži osakaalu.

137

138

139

| (287) | Malta kavas pole kehtestatud ühtegi põhjenduses 286 mainitud nõuet. Seetõttu järeldab komisjon, et õigusraamistik, mis on seotud äriliste käitajatega, kes osutavad veoteenuseid teiste ettevõtete täielikult varustatud ja mehitatud laevadega, pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

(287)

Malta kavas pole kehtestatud ühtegi põhjenduses 286 mainitud nõuet. Seetõttu järeldab komisjon, et õigusraamistik, mis on seotud äriliste käitajatega, kes osutavad veoteenuseid teiste ettevõtete täielikult varustatud ja mehitatud laevadega, pole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega.

7.2.1.6.   Abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed

| (288) | Meretranspordile antava riigiabi suuniste punktiga 3.1 nõutakse, et välistada tuleks ülekanduv mõju tegevuste vahel, mis vastavad ja mis ei vasta tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele. Maksustamiseeskirjades on kehtestatud litsentsitud laevandusorganisatsioonidele kohustus pidada eraldi raamatupidamisarvestust, milles on eristatud laevandustegevusest ja muudest tuluallikatest saadud tulu ja kasum. |
| --- | --- |

(288)

Meretranspordile antava riigiabi suuniste punktiga 3.1 nõutakse, et välistada tuleks ülekanduv mõju tegevuste vahel, mis vastavad ja mis ei vasta tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele. Maksustamiseeskirjades on kehtestatud litsentsitud laevandusorganisatsioonidele kohustus pidada eraldi raamatupidamisarvestust, milles on eristatud laevandustegevusest ja muudest tuluallikatest saadud tulu ja kasum.

| (289) | Tulumaksuseaduses kehtestatud reeglid kulude mahaarvamise kohta nõuavad, et kulu ja sellest saadava tulu vahel oleks otsene seos. Tulumaksuseaduse artikli 14 lõike 1 kohaselt saab kulu maha arvata üksnes siis, kui kulu on „täielikult ja eranditult tekkinud tulu teenimisel“. Seega pole võimalik taotleda maksust vabastatud kasumi (sh tonnaažimaksuga maksustatud kasumi) teenimisel tekkinud kulude mahaarvamist muust maksustatavast tulust. |
| --- | --- |

(289)

Tulumaksuseaduses kehtestatud reeglid kulude mahaarvamise kohta nõuavad, et kulu ja sellest saadava tulu vahel oleks otsene seos. Tulumaksuseaduse artikli 14 lõike 1 kohaselt saab kulu maha arvata üksnes siis, kui kulu on „täielikult ja eranditult tekkinud tulu teenimisel“. Seega pole võimalik taotleda maksust vabastatud kasumi (sh tonnaažimaksuga maksustatud kasumi) teenimisel tekkinud kulude mahaarvamist muust maksustatavast tulust.

| (290) | Litsentsitud laevandusorganisatsioon, kes saab kasu tonnaažimaksusüsteemist, peab esitama igal aastal tuludeklaratsiooni, milles on eristatud tulu, mis vastab ja mis ei vasta tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele. Tulumaksuga maksustatavast tegevusest tuleneva kahjumiga ei saa maksmisele kuuluvat tonnaažimaksu tasaarveldada. |
| --- | --- |

(290)

Litsentsitud laevandusorganisatsioon, kes saab kasu tonnaažimaksusüsteemist, peab esitama igal aastal tuludeklaratsiooni, milles on eristatud tulu, mis vastab ja mis ei vasta tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele. Tulumaksuga maksustatavast tegevusest tuleneva kahjumiga ei saa maksmisele kuuluvat tonnaažimaksu tasaarveldada.

| (291) | Kõik litsentsitud laevandusorganisatsioonid on kohustatud koostama finantsaruandeid, mis vastavad rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mille liit on heaks kiitnud, ja esitama need auditeerimiseks sertifitseeritud riiklikule raamatupidajale. |
| --- | --- |

(291)

Kõik litsentsitud laevandusorganisatsioonid on kohustatud koostama finantsaruandeid, mis vastavad rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mille liit on heaks kiitnud, ja esitama need auditeerimiseks sertifitseeritud riiklikule raamatupidajale.

| (292) | Laevandusorganisatsioon ei saa otsustada osaleda või mitte osaleda Malta tonnaažimaksusüsteemis olenevalt sellest, kas tal on maksustatavat kasumit või kahjumit. Kui litsentsitud laevandusorganisatsioon ei otsusta teisiti, kuulub ta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldamisalasse. Kui organisatsioon otsustab kavas mitte osaleda, on see otsus pöördumatu (140). Seetõttu ei või ükski Malta laevandusorganisatsioon/-grupp kohaldada osale oma laevadest tonnaažimaksuga maksustamise kava ja osale tulumaksukava. |
| --- | --- |

(292)

Laevandusorganisatsioon ei saa otsustada osaleda või mitte osaleda Malta tonnaažimaksusüsteemis olenevalt sellest, kas tal on maksustatavat kasumit või kahjumit. Kui litsentsitud laevandusorganisatsioon ei otsusta teisiti, kuulub ta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldamisalasse. Kui organisatsioon otsustab kavas mitte osaleda, on see otsus pöördumatu (140). Seetõttu ei või ükski Malta laevandusorganisatsioon/-grupp kohaldada osale oma laevadest tonnaažimaksuga maksustamise kava ja osale tulumaksukava.

140

| (293) | Tulumaksuseaduse artikkel 51 sisaldab laiaulatuslikke kuritarvituste vältimise sätteid, millega ära hoida kunstlikke skeeme, mille eesmärk on saada põhjendamatut maksusoodustust. Kuritarvituste vastase üldise reegli puhul lähtutakse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitusest agressiivse maksuplaneerimise kohta. |
| --- | --- |

(293)

Tulumaksuseaduse artikkel 51 sisaldab laiaulatuslikke kuritarvituste vältimise sätteid, millega ära hoida kunstlikke skeeme, mille eesmärk on saada põhjendamatut maksusoodustust. Kuritarvituste vastase üldise reegli puhul lähtutakse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitusest agressiivse maksuplaneerimise kohta.

| (294) | Kuritarvituste vastaseid meetmeid toetavad karistused, mida rikkumiste korral kohaldatakse. Lisaks tasumata maksu tasumisele tuleb seega selliselt tasumata maksult tasuda ka intress, mille määr on 0,54 % kuus (st 6,48 % aastas), ning lisakaristused, mille määr on kuni 1,5 % kuus (st 18 % aastas). |
| --- | --- |

(294)

Kuritarvituste vastaseid meetmeid toetavad karistused, mida rikkumiste korral kohaldatakse. Lisaks tasumata maksu tasumisele tuleb seega selliselt tasumata maksult tasuda ka intress, mille määr on 0,54 % kuus (st 6,48 % aastas), ning lisakaristused, mille määr on kuni 1,5 % kuus (st 18 % aastas).

| (295) | Komisjonil on hea meel märkida, et Malta on võtnud kohustused selle probleemi lahendamiseks, mis tõstatati algatamisotsuses seoses tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate tegevuste ja organisatsioonide liiga laia ulatusega (141). |
| --- | --- |

(295)

Komisjonil on hea meel märkida, et Malta on võtnud kohustused selle probleemi lahendamiseks, mis tõstatati algatamisotsuses seoses tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate tegevuste ja organisatsioonide liiga laia ulatusega (141).

141

| (296) | Komisjon järeldab, et abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed on Maltal tõhusad ja kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega ning et komisjoni kahtlused on selles küsimuses seega kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(296)

Komisjon järeldab, et abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed on Maltal tõhusad ja kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suunistega ning et komisjoni kahtlused on selles küsimuses seega kõrvaldatud.

7.2.1.7.   Tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

| (297) | Nagu sätestatud punktis 7.1.3, kujutab tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust endast abi. |
| --- | --- |

(297)

Nagu sätestatud punktis 7.1.3, kujutab tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust endast abi.

| (298) | Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt vabastatakse tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest tulenev kapitalikasum maksust (142). Komisjon nõustub selliste tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamisega maksust, mis on omandatud või müüdud ajal, mil neile kohaldati seaduslikult tonnaažimaksuga maksustamise kava (143). Laevade puhul, mis on omandatud enne abisaaja ühinemist tonnaažimaksuga maksustamise kavaga, oleks selline maksuvabastus vastuvõetav üksnes meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 11 kehtestatud abi ülemmäära piires. Ülemmäära arvutamisel tuleb arvesse võtta üleamortiseeritud laevade müügist tulenevat kapitalikasumit (mis tekib enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist). See tähendab, et laevade puhul, mis on ostetud enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga ühinemist, tuleb üleamortiseerimisest tulenevad edasilükkunud maksukohustised tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumisel tasuda, välja arvatud juhul, kui need jäävad kümne aasta jooksul abi ülemmäära piiresse. Sellised edasilükkunud maksukohustised tuleb tavaliselt kindlaks teha laeva turuväärtuse ja maksustatava väärtuse vahena tonnaažimaksusüsteemiga liitumise ajal. |
| --- | --- |

(298)

Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt vabastatakse tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest tulenev kapitalikasum maksust (142). Komisjon nõustub selliste tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavate laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamisega maksust, mis on omandatud või müüdud ajal, mil neile kohaldati seaduslikult tonnaažimaksuga maksustamise kava (143). Laevade puhul, mis on omandatud enne abisaaja ühinemist tonnaažimaksuga maksustamise kavaga, oleks selline maksuvabastus vastuvõetav üksnes meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 11 kehtestatud abi ülemmäära piires. Ülemmäära arvutamisel tuleb arvesse võtta üleamortiseeritud laevade müügist tulenevat kapitalikasumit (mis tekib enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist). See tähendab, et laevade puhul, mis on ostetud enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga ühinemist, tuleb üleamortiseerimisest tulenevad edasilükkunud maksukohustised tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumisel tasuda, välja arvatud juhul, kui need jäävad kümne aasta jooksul abi ülemmäära piiresse. Sellised edasilükkunud maksukohustised tuleb tavaliselt kindlaks teha laeva turuväärtuse ja maksustatava väärtuse vahena tonnaažimaksusüsteemiga liitumise ajal.

142

143

| (299) | Arvestades kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a praegust liiga üldist sõnastust, mille kohaselt võib tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks (mis võib seejärel tonnaažimaksust kasu saada) kuulutada mistahes laeva olenemata toimingutest, milleks seda kasutatakse, ning arvestades eeskirjade puudumist enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist omandatud laeva võimaliku üleamortiseerimise kohta, leiab komisjon, et Malta õigusaktidega ei piirata tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamist maksust asjakohasel viisil summade ega ka abisaajate poolest. Selline üldine maksuvabastus, mis on Malta kavaga sätestatud, ei vasta kokkusobivuse nõuetele. |
| --- | --- |

(299)

Arvestades kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a praegust liiga üldist sõnastust, mille kohaselt võib tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks (mis võib seejärel tonnaažimaksust kasu saada) kuulutada mistahes laeva olenemata toimingutest, milleks seda kasutatakse, ning arvestades eeskirjade puudumist enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist omandatud laeva võimaliku üleamortiseerimise kohta, leiab komisjon, et Malta õigusaktidega ei piirata tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamist maksust asjakohasel viisil summade ega ka abisaajate poolest. Selline üldine maksuvabastus, mis on Malta kavaga sätestatud, ei vasta kokkusobivuse nõuetele.

| (300) | Komisjon järeldab, et laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust ei sobi oma praeguses sõnastuses kokku siseturu eeskirjadega, sest maksuvabastus laieneb laevadele, mis on tulumaksueeskirjade kohaldamise ajal amortiseeritud enne nende üleviimist tonnaažimaksuga maksustamise kava alla. Seetõttu on kõnealune maksuvabastus ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi. Asjaomast sätet tuleb seega muuta. |
| --- | --- |

(300)

Komisjon järeldab, et laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust ei sobi oma praeguses sõnastuses kokku siseturu eeskirjadega, sest maksuvabastus laieneb laevadele, mis on tulumaksueeskirjade kohaldamise ajal amortiseeritud enne nende üleviimist tonnaažimaksuga maksustamise kava alla. Seetõttu on kõnealune maksuvabastus ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi. Asjaomast sätet tuleb seega muuta.

7.2.1.8.   Järeldus

| (301) | Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava järgnevad aspektid ei sobi kokku meretranspordile antava riigiabi suunistega: tegevuste, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“, vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, teisaldatavate praamide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, tonnaažimaksu kohaldamise tingimused puksiiridele ja süvenduslaevadele, kalalaevade ja naftapuurplatvormide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist ja üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust ning kaitsemeetmete puudumine seoses laevapereta väljaprahtimise, kõrvaltulude, EMP lipuseose ja tähtajalise/tšartervedudeks prahtimisega. Seetõttu ei sobi Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(301)

Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava järgnevad aspektid ei sobi kokku meretranspordile antava riigiabi suunistega: tegevuste, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“, vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, teisaldatavate praamide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, tonnaažimaksu kohaldamise tingimused puksiiridele ja süvenduslaevadele, kalalaevade ja naftapuurplatvormide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist ja üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust ning kaitsemeetmete puudumine seoses laevapereta väljaprahtimise, kõrvaltulude, EMP lipuseose ja tähtajalise/tšartervedudeks prahtimisega. Seetõttu ei sobi Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kokku siseturuga.

mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud

| (302) | Need kokkusobimatud aspektid saab aga lahendada Malta võetud kohustustega, mis on esitatud lisas, eelkõige punktides 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 20, 21 ja 22. Eeldusel, et lisas esitatud kohustused täidetakse kolmekuulise tähtaja jooksul, muutuks Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava seega kokkusobivaks kohustuste täieliku täitmise kuupäeval. |
| --- | --- |

(302)

Need kokkusobimatud aspektid saab aga lahendada Malta võetud kohustustega, mis on esitatud lisas, eelkõige punktides 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 20, 21 ja 22. Eeldusel, et lisas esitatud kohustused täidetakse kolmekuulise tähtaja jooksul, muutuks Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava seega kokkusobivaks kohustuste täieliku täitmise kuupäeval.

7.2.2.   Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

Laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

| (303) | Nagu sätestatud punktis 7.1.3, kujutab endast abi laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksuvabastus, mida kohaldatakse Malta residentidele. |
| --- | --- |

(303)

Nagu sätestatud punktis 7.1.3, kujutab endast abi laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksuvabastus, mida kohaldatakse Malta residentidele.

| (304) | Laevandusettevõtte aktsiate ostmine ja müümine on osa investeerimistegevusest (mis ei vasta meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele) (144), mitte laevandustegevusest. Meretranspordile antava riigiabi suunistes on selgelt sätestatud, et liikmesriigid peaksid „säilitama [...] tavalised maksumäärad [...] aktsionäride ja direktorite isiklike sissetulekute puhul“. See reegel on vajalik, et kokkusobiv abi oleks suunatud tegevusele, mis toetust vajab, ning et piirata nii palju kui võimalik konkurentsimoonutusi muudes sektorites. Vastasel juhul oleks kokkusobivat abi saavate ettevõtete aktsionäridel samuti õigus saada maksuvabastusi (ning ka nende aktsionäride võimalikel aktsionäridel). See suurendaks aga ettearvamatult abisummat, mis asjaomase sektori konkreetse ettevõtte jaoks algul heaks kiideti, nii et lõpuks võib selline abi „saastata“ mitut majandussektorit (olenevalt abisaajatest aktsionäride tegevusest). Selline tulemus kahjustaks riigiabi eeskirjade tõhusust ning oleks vastuolus riigiabi andmise keelu põhimõttega, mille kohaselt tuleb mistahes vabastust (kokkusobivat abi) kohaldada piiraval ja hästi suunatud viisil. |
| --- | --- |

(304)

Laevandusettevõtte aktsiate ostmine ja müümine on osa investeerimistegevusest (mis ei vasta meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele) (144), mitte laevandustegevusest. Meretranspordile antava riigiabi suunistes on selgelt sätestatud, et liikmesriigid peaksid „säilitama [...] tavalised maksumäärad [...] aktsionäride ja direktorite isiklike sissetulekute puhul“. See reegel on vajalik, et kokkusobiv abi oleks suunatud tegevusele, mis toetust vajab, ning et piirata nii palju kui võimalik konkurentsimoonutusi muudes sektorites. Vastasel juhul oleks kokkusobivat abi saavate ettevõtete aktsionäridel samuti õigus saada maksuvabastusi (ning ka nende aktsionäride võimalikel aktsionäridel). See suurendaks aga ettearvamatult abisummat, mis asjaomase sektori konkreetse ettevõtte jaoks algul heaks kiideti, nii et lõpuks võib selline abi „saastata“ mitut majandussektorit (olenevalt abisaajatest aktsionäride tegevusest). Selline tulemus kahjustaks riigiabi eeskirjade tõhusust ning oleks vastuolus riigiabi andmise keelu põhimõttega, mille kohaselt tuleb mistahes vabastust (kokkusobivat abi) kohaldada piiraval ja hästi suunatud viisil.

144

| (305) | Komisjon järeldab, et laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust Malta residentide kasuks ei sobi kokku siseturu eeskirjadega. Seetõttu on kõnealune maksuvabastus ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi, mille andmine tuleb lõpetada. Komisjonil on hea meel märkida, et Malta ametiasutused on võtnud kohustuse see vabastus lisa punkti 16 kohaselt kaotada. |
| --- | --- |

(305)

Komisjon järeldab, et laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust Malta residentide kasuks ei sobi kokku siseturu eeskirjadega. Seetõttu on kõnealune maksuvabastus ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi, mille andmine tuleb lõpetada. Komisjonil on hea meel märkida, et Malta ametiasutused on võtnud kohustuse see vabastus lisa punkti 16 kohaselt kaotada.

7.2.3.   Laevandusettevõtete rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

Laevandusettevõtete rahastamise või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu vabastamine maksust

| (306) | Nagu kirjeldatud põhjenduses 212, kujutab maksustamiseeskirjade artikli 3 lõige 2 endast abi finantsasutustele. |
| --- | --- |

(306)

Nagu kirjeldatud põhjenduses 212, kujutab maksustamiseeskirjade artikli 3 lõige 2 endast abi finantsasutustele.

| (307) | Meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamisala ja seega tonnaažimaksust saadav kasu piirdub „kaupade ja isikute mereveoga“. See ei hõlma finantsasutuste antud laene, garantiisid ega emiteeritud väärtpabereid seoses laeva omamise, haldamise või käitamisega, nagu sätestatud maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(307)

Meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamisala ja seega tonnaažimaksust saadav kasu piirdub „kaupade ja isikute mereveoga“. See ei hõlma finantsasutuste antud laene, garantiisid ega emiteeritud väärtpabereid seoses laeva omamise, haldamise või käitamisega, nagu sätestatud maksustamiseeskirjade artikli 3 lõikes 2.

| (308) | Seetõttu pole vaatlusalune maksuvabastus meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt kokkusobiv. Malta ei põhjendanud kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 alusel. Komisjon ei leia, et vaatlusalust maksuvabastust saaks põhjendada aluslepingus esitatud kokkusobivustingimustega. |
| --- | --- |

(308)

Seetõttu pole vaatlusalune maksuvabastus meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaselt kokkusobiv. Malta ei põhjendanud kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 alusel. Komisjon ei leia, et vaatlusalust maksuvabastust saaks põhjendada aluslepingus esitatud kokkusobivustingimustega.

| (309) | Komisjon järeldab, et kava praegused tingimused seoses finantsasutustega ei sobi kokku meretranspordile antava riigiabi suunistega ning kujutavad endast seega ebaseaduslikku ja kokkusobimatut abi, mille andmine tuleb lõpetada. Komisjonil on hea meel märkida, et Malta ametiasutused on võtnud kohustuse see vabastus lisa punkti 3 kohaselt kaotada. |
| --- | --- |

(309)

Komisjon järeldab, et kava praegused tingimused seoses finantsasutustega ei sobi kokku meretranspordile antava riigiabi suunistega ning kujutavad endast seega ebaseaduslikku ja kokkusobimatut abi, mille andmine tuleb lõpetada. Komisjonil on hea meel märkida, et Malta ametiasutused on võtnud kohustuse see vabastus lisa punkti 3 kohaselt kaotada.

7.2.4.   Vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest

Vabastus teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest

| (310) | Kuigi vabastust dokumentide ja tehingute lõivust võib aktsepteerida meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 11 sätestatud abi ülemmäära piires, kui otsene abisaaja on tegelikult laevandusega tegelev ettevõte, võib praegune vabastus kasu tuua ettevõtetele, mis pole laevandusettevõtted. Ühtlasi puudub mehhanism meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 11 järgimiseks. |
| --- | --- |

(310)

Kuigi vabastust dokumentide ja tehingute lõivust võib aktsepteerida meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 11 sätestatud abi ülemmäära piires, kui otsene abisaaja on tegelikult laevandusega tegelev ettevõte, võib praegune vabastus kasu tuua ettevõtetele, mis pole laevandusettevõtted. Ühtlasi puudub mehhanism meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 11 järgimiseks.

| (311) | Malta pole kokkusobivust põhjendanud ja komisjon ei näe, et meetme kokkusobivust oleks praegusel kujul võimalik põhjendada. |
| --- | --- |

(311)

Malta pole kokkusobivust põhjendanud ja komisjon ei näe, et meetme kokkusobivust oleks praegusel kujul võimalik põhjendada.

| (312) | Komisjon järeldab, et Malta residentide vabastamine teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest seoses tehingutega, mis puudutavad laevandusorganisatsioonidega seotud vabalt kaubeldavaid väärtpabereid, ei sobi kokku siseturu eeskirjadega. Seetõttu on kõnealune maksuvabastus ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi, mille andmine tuleb lõpetada. Komisjonil on hea meel märkida, et Malta ametiasutused on võtnud kohustuse see vabastus lisa punkti 17 kohaselt kaotada. |
| --- | --- |

(312)

Komisjon järeldab, et Malta residentide vabastamine teatavatest dokumentide ja tehingute lõivudest seoses tehingutega, mis puudutavad laevandusorganisatsioonidega seotud vabalt kaubeldavaid väärtpabereid, ei sobi kokku siseturu eeskirjadega. Seetõttu on kõnealune maksuvabastus ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi, mille andmine tuleb lõpetada. Komisjonil on hea meel märkida, et Malta ametiasutused on võtnud kohustuse see vabastus lisa punkti 17 kohaselt kaotada.

7.2.5.   Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest

Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest

| (313) | Kehtivate õigusaktidega pole ministri õigus vabastada oma äranägemisel laevu maksustamiseeskirjade kohaste tasude maksmisest piisavalt piiratud humanitaarsete ja heategevuslike eesmärkidega, nagu Malta ametiasutused ette nägid. |
| --- | --- |

(313)

Kehtivate õigusaktidega pole ministri õigus vabastada oma äranägemisel laevu maksustamiseeskirjade kohaste tasude maksmisest piisavalt piiratud humanitaarsete ja heategevuslike eesmärkidega, nagu Malta ametiasutused ette nägid.

| (314) | Malta pole kokkusobivust põhjendanud ja komisjon ei näe, et meetme kokkusobivust oleks praegusel kujul võimalik põhjendada. |
| --- | --- |

(314)

Malta pole kokkusobivust põhjendanud ja komisjon ei näe, et meetme kokkusobivust oleks praegusel kujul võimalik põhjendada.

| (315) | Komisjon järeldab, et ministri võimalus laevu tasude maksmisest oma äranägemisel vabastada ei sobi kokku siseturu eeskirjadega. Seetõttu on võimalus selleks vabastuseks ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi, mille andmine tuleb lõpetada. Komisjonil on hea meel märkida, et Malta ametiasutused on võtnud lisa punkti 19 kohase kohustuse anda välja suunised tagamaks, et ministri õigust kasutatakse üksnes humanitaar- ja heategevuseks, mis ei hõlma kaupade ja teenuste pakkumist turul. |
| --- | --- |

(315)

Komisjon järeldab, et ministri võimalus laevu tasude maksmisest oma äranägemisel vabastada ei sobi kokku siseturu eeskirjadega. Seetõttu on võimalus selleks vabastuseks ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi, mille andmine tuleb lõpetada. Komisjonil on hea meel märkida, et Malta ametiasutused on võtnud lisa punkti 19 kohase kohustuse anda välja suunised tagamaks, et ministri õigust kasutatakse üksnes humanitaar- ja heategevuseks, mis ei hõlma kaupade ja teenuste pakkumist turul.

7.2.6.   Abi ülemmäär

Abi ülemmäär

| (316) | Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 11 teises lõigus on sätestatud abi ülemmäär, et vältida abi kuhjumist tasemeni, mis pole kooskõlas ühenduses ühist huvi pakkuvate eesmärkidega ning võib viia liikmesriikide vahelise võistlemiseni toetuse saamiseks. Laevandusettevõtjatele antud abi kogusumma (145) ei või anda suuremat kasu kui kasu, mida kujutab meremeeste maksude ja sotsiaalmaksete vähendamine nullini ning laevandustegevusele kohaldatava äriühingu tulumaksu vähendamine meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1 eelviimases lõigus nimetatud tasemeni. |
| --- | --- |

(316)

Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 11 teises lõigus on sätestatud abi ülemmäär, et vältida abi kuhjumist tasemeni, mis pole kooskõlas ühenduses ühist huvi pakkuvate eesmärkidega ning võib viia liikmesriikide vahelise võistlemiseni toetuse saamiseks. Laevandusettevõtjatele antud abi kogusumma (145) ei või anda suuremat kasu kui kasu, mida kujutab meremeeste maksude ja sotsiaalmaksete vähendamine nullini ning laevandustegevusele kohaldatava äriühingu tulumaksu vähendamine meretranspordile antava riigiabi suuniste punkti 3.1 eelviimases lõigus nimetatud tasemeni.

145

| (317) | Malta on esitanud usaldusväärset teavet selle kohta, et ülemmäära on alati järgitud, ning võtnud kohustuse tagada ka edaspidi ülemmäära järgimine. Seda täiendab kohustus nõuda tonnaažimaksust kasu saajatelt iga-aastaste kohustuslike vastavusdeklaratsioonide esitamist abi ülemmäära järgimise kohta. Ühtlasi on Malta võtnud lisa punkti 12 kohase kohustuse kehtestada ametlik säte abi ülemmäära kontrollimise kohta. |
| --- | --- |

(317)

Malta on esitanud usaldusväärset teavet selle kohta, et ülemmäära on alati järgitud, ning võtnud kohustuse tagada ka edaspidi ülemmäära järgimine. Seda täiendab kohustus nõuda tonnaažimaksust kasu saajatelt iga-aastaste kohustuslike vastavusdeklaratsioonide esitamist abi ülemmäära järgimise kohta. Ühtlasi on Malta võtnud lisa punkti 12 kohase kohustuse kehtestada ametlik säte abi ülemmäära kontrollimise kohta.

7.3.   Abi tagasinõudmine

Abi tagasinõudmine

7.3.1.   Uue/olemasoleva abi liigitus, õiguspärased ootused ja õiguskindlus

Uue/olemasoleva abi liigitus, õiguspärased ootused ja õiguskindlus

| (318) | Ühinemisakti (146) artiklis 22 ja IV lisas (3. jagu) on sätestatud, et transpordisektorile antud abi käsitletakse kuni kolmanda ühinemisjärgse aastani kui olemasolevat abi aluslepingu artikli 88 lõike 1 tähenduses, tingimusel et sellest teatatakse komisjonile nelja kuu jooksul pärast ühinemist. |
| --- | --- |

(318)

Ühinemisakti (146) artiklis 22 ja IV lisas (3. jagu) on sätestatud, et transpordisektorile antud abi käsitletakse kuni kolmanda ühinemisjärgse aastani kui olemasolevat abi aluslepingu artikli 88 lõike 1 tähenduses, tingimusel et sellest teatatakse komisjonile nelja kuu jooksul pärast ühinemist.

146

| (319) | Oma ühinemiskuupäevaks oli Malta komisjonile kinnitanud, et Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava oli kooskõlas tol ajal kehtivate eeskirjadega, ning andnud kinnitusi lipuseosenõude järgimise kohta, aga Malta ei esitanud komisjonile ühinemislepingu sätete kohaselt kava üksikasju, et käsitada seda olemasoleva abina. Komisjoni ja Malta ametiasutuste vahelised arutelud seoses transpordiküsimustega toimusid 19. oktoobril 2000 ja 18. septembril 2001 ning lühiarutelu tonnaažimaksu kohta on kajastatud protokollis ja Malta ametiasutuste läbirääkimispositsioonis (147). Malta ELiga ühinemise konverentsi koosolekul, mis toimus 26. oktoobril 2001, lepiti kokku teha ettepanek läbirääkimiste ajutiseks sulgemiseks seoses transporti puudutava ühinemispeatükiga, mis sisaldas sõnaselgelt riigiabi transpordisektoris. |
| --- | --- |

(319)

Oma ühinemiskuupäevaks oli Malta komisjonile kinnitanud, et Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava oli kooskõlas tol ajal kehtivate eeskirjadega, ning andnud kinnitusi lipuseosenõude järgimise kohta, aga Malta ei esitanud komisjonile ühinemislepingu sätete kohaselt kava üksikasju, et käsitada seda olemasoleva abina. Komisjoni ja Malta ametiasutuste vahelised arutelud seoses transpordiküsimustega toimusid 19. oktoobril 2000 ja 18. septembril 2001 ning lühiarutelu tonnaažimaksu kohta on kajastatud protokollis ja Malta ametiasutuste läbirääkimispositsioonis (147). Malta ELiga ühinemise konverentsi koosolekul, mis toimus 26. oktoobril 2001, lepiti kokku teha ettepanek läbirääkimiste ajutiseks sulgemiseks seoses transporti puudutava ühinemispeatükiga, mis sisaldas sõnaselgelt riigiabi transpordisektoris.

147

| (320) | Komisjon leiab, et seoses käesolevas otsuses käsitletavate abimeetmetega ei saanud Maltal ega abisaajatel olla õiguspäraseid ootusi ega õiguskindlust. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa olla õiguspärast ootust, et abi on seaduslik, välja arvatud juhul, kui abi on antud kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud korraga, sest hoolikas ettevõtja peaks tavaliselt suutma kindlaks teha, kas seda korda on järgitud (148). Praegusel juhul on selge, et ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud teatamise korda ja ühinemisaktis sätestatud korda ei järgitud, ning seega pole õiguspäraseid ootusi. Ühtlasi ei vii Malta viidatud arutelud (149) järelduseni, et komisjon andis täpseid, tingimusteta ja järjekindlaid kinnitusi selle kohta, et tonnaažimaksuga maksustamise kava saab käsitada olemasoleva abina. |
| --- | --- |

(320)

Komisjon leiab, et seoses käesolevas otsuses käsitletavate abimeetmetega ei saanud Maltal ega abisaajatel olla õiguspäraseid ootusi ega õiguskindlust. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa olla õiguspärast ootust, et abi on seaduslik, välja arvatud juhul, kui abi on antud kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud korraga, sest hoolikas ettevõtja peaks tavaliselt suutma kindlaks teha, kas seda korda on järgitud (148). Praegusel juhul on selge, et ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud teatamise korda ja ühinemisaktis sätestatud korda ei järgitud, ning seega pole õiguspäraseid ootusi. Ühtlasi ei vii Malta viidatud arutelud (149) järelduseni, et komisjon andis täpseid, tingimusteta ja järjekindlaid kinnitusi selle kohta, et tonnaažimaksuga maksustamise kava saab käsitada olemasoleva abina.

148

149

| (321) | Eeltoodut arvestades ei kujuta meetmed endast praegusel juhul olemasolevat abi, mis kuuluks nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktis b sätestatud kategooriatesse (150). Ühtlasi ei saa Maltal ega abisaajatel olla õiguspäraseid ootusi ega õiguskindlust seoses käesolevas otsuses käsitletavate abimeetmetega. |
| --- | --- |

(321)

Eeltoodut arvestades ei kujuta meetmed endast praegusel juhul olemasolevat abi, mis kuuluks nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktis b sätestatud kategooriatesse (150). Ühtlasi ei saa Maltal ega abisaajatel olla õiguspäraseid ootusi ega õiguskindlust seoses käesolevas otsuses käsitletavate abimeetmetega.

150

7.3.2.   Tonnaažimaksuga maksustamise kava

Tonnaažimaksuga maksustamise kava

7.3.2.1.   Laevaliigid, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele

| (322) | 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjade kohaselt ei vasta tulumaksust vabastamise ja „tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadena“ käsitamise tingimustele kalalaevad, lõbusõidujahid, paiksed avamererajatised, sh naftapuurplatvormid, ujuvplatvormid, puksiirid, mida ei kasutata avamerel, mitteiseliikuvad ujuvkraanad, pontoonid, laevad, mille peamine eesmärk on pakkuda hasartmängu- ja/või kasiinoteenuseid, ning sarnased laevad, sest neid ei kasutata „laevandustegevuseks“ (151). |
| --- | --- |

(322)

2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjade kohaselt ei vasta tulumaksust vabastamise ja „tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadena“ käsitamise tingimustele kalalaevad, lõbusõidujahid, paiksed avamererajatised, sh naftapuurplatvormid, ujuvplatvormid, puksiirid, mida ei kasutata avamerel, mitteiseliikuvad ujuvkraanad, pontoonid, laevad, mille peamine eesmärk on pakkuda hasartmängu- ja/või kasiinoteenuseid, ning sarnased laevad, sest neid ei kasutata „laevandustegevuseks“ (151).

151

| (323) | Malta esitatud loetelu tonnaažimaksu alla kuuluvatest laevadest ja sellega kaasnevad selgitused näitavad, et nii on eeskirju ka praktikas rakendatud, ning Malta kinnitab, et ükski selline laev pole asjaomase perioodi jooksul tonnaažimaksust kasu saanud. 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on selgitatud, milliseid laevaliike ei käsitata laevandustegevuseks kasutatavate laevadena kaubandusliku meresõidu seaduse tähenduses. Varasem praktika alates 2004. aastast ei kaldunud neist eeskirjadest kõrvale. Komisjon järeldab seega, et kalalaevad, lõbusõidujahid, paiksed avamererajatised, sh naftapuurplatvormid, ujuvplatvormid, puksiirid, mida ei kasutata avamerel, mitteiseliikuvad ujuvkraanad, pontoonid, laevad, mille peamine eesmärk on pakkuda hasartmängu- ja/või kasiinoteenuseid, pole praktikas tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saanud, kuigi see oleks teoorias olnud võimalik. |
| --- | --- |

(323)

Malta esitatud loetelu tonnaažimaksu alla kuuluvatest laevadest ja sellega kaasnevad selgitused näitavad, et nii on eeskirju ka praktikas rakendatud, ning Malta kinnitab, et ükski selline laev pole asjaomase perioodi jooksul tonnaažimaksust kasu saanud. 2012. aasta riigisisese menetluse eeskirjades on selgitatud, milliseid laevaliike ei käsitata laevandustegevuseks kasutatavate laevadena kaubandusliku meresõidu seaduse tähenduses. Varasem praktika alates 2004. aastast ei kaldunud neist eeskirjadest kõrvale. Komisjon järeldab seega, et kalalaevad, lõbusõidujahid, paiksed avamererajatised, sh naftapuurplatvormid, ujuvplatvormid, puksiirid, mida ei kasutata avamerel, mitteiseliikuvad ujuvkraanad, pontoonid, laevad, mille peamine eesmärk on pakkuda hasartmängu- ja/või kasiinoteenuseid, pole praktikas tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu saanud, kuigi see oleks teoorias olnud võimalik.

| (324) | Seoses kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85 kohase võimalusega seoses laevandustegevustega, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“, on Malta kinnitanud, et välja pole antud ühtegi määrust, eeskirja, korraldust või juhist, millega oleks soovitud laevandustegevuse määratlust laiendada. Komisjon järeldab seega, et laevandustegevuse määratlus piirdus kaupade ja reisijate rahvusvahelise mereveoga. |
| --- | --- |

(324)

Seoses kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85 kohase võimalusega seoses laevandustegevustega, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“, on Malta kinnitanud, et välja pole antud ühtegi määrust, eeskirja, korraldust või juhist, millega oleks soovitud laevandustegevuse määratlust laiendada. Komisjon järeldab seega, et laevandustegevuse määratlus piirdus kaupade ja reisijate rahvusvahelise mereveoga.

mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud

| (325) | Seega järeldab komisjon, et kuigi kava ulatus oli vastuvõetamatult lai, ei makstud abi välja ühegi abikõlbmatu laeva eest ja seega pole vaja abi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(325)

Seega järeldab komisjon, et kuigi kava ulatus oli vastuvõetamatult lai, ei makstud abi välja ühegi abikõlbmatu laeva eest ja seega pole vaja abi tagasi nõuda.

Puksiirid ja süvenduslaevad

Puksiirid ja süvenduslaevad

| (326) | Kuigi Maltal pole sõnaselgeid nõudeid süvendamise ja pukseerimise kohta, on Malta ametiasutused kinnitanud, et aastatel 2004–2016 kohaldasid nad tonnaažimaksuga maksustamise kava üksnes laevadele, mille puhul oli kindlaks tehtud, et suurem osa nende tööajast kulub kaupade rahvusvahelisele veole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste parameetritega. Eelkõige arvati tonnaažimaksu kohaldamisalast välja sadamates kasutatavad puksiirid ning tonnaažimaksu kohaldamine piirdub laevadega, mis osalevad rahvusvahelises meretranspordis. |
| --- | --- |

(326)

Kuigi Maltal pole sõnaselgeid nõudeid süvendamise ja pukseerimise kohta, on Malta ametiasutused kinnitanud, et aastatel 2004–2016 kohaldasid nad tonnaažimaksuga maksustamise kava üksnes laevadele, mille puhul oli kindlaks tehtud, et suurem osa nende tööajast kulub kaupade rahvusvahelisele veole kooskõlas meretranspordile antava riigiabi suuniste parameetritega. Eelkõige arvati tonnaažimaksu kohaldamisalast välja sadamates kasutatavad puksiirid ning tonnaažimaksu kohaldamine piirdub laevadega, mis osalevad rahvusvahelises meretranspordis.

| (327) | Pärast Malta esitatud teabe uurimist märgib komisjon, et puksiiride puhul kohaldati tonnaažimaksu üksnes EMP lipu all sõitvatele laevadele ning et neile laevadele tonnaažimaksu kohaldamisel järgiti asjaomasel ajavahemikul tegelikult suuniseid. |
| --- | --- |

(327)

Pärast Malta esitatud teabe uurimist märgib komisjon, et puksiiride puhul kohaldati tonnaažimaksu üksnes EMP lipu all sõitvatele laevadele ning et neile laevadele tonnaažimaksu kohaldamisel järgiti asjaomasel ajavahemikul tegelikult suuniseid.

| (328) | Komisjon järeldab seega, et abi pole vaja tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(328)

Komisjon järeldab seega, et abi pole vaja tagasi nõuda.

7.3.2.2.   Tulu, millele kohaldatakse tonnaažimaksu

Abitegevused

Abitegevused

| (329) | Merematkelaevade abitegevuste kohta märgib komisjon Malta esitatud teabe põhjal esiteks, et alltöövõtjate kasumile pole tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatud, ja teiseks, et teenuste puhul, mida laevadel klientidele tavaliselt osutatakse, ning ka nende puhul, mis on seotud maismaal toimuvate ekskursioonidega, on tonnaažimaksust kasu saadud ainult siis, kui laevandusorganisatsioon on need turuväärtusele vastava hinnaga sisse ostnud. Komisjon on seega rahul, et laevandustegevuse tõlgendus, mida Malta kasutas, on taganud nende tegevuste ulatusest lähtumise, millest tuleneva kõrvaltulu tonnaažimaksuga maksustamise oli komisjon varem heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(329)

Merematkelaevade abitegevuste kohta märgib komisjon Malta esitatud teabe põhjal esiteks, et alltöövõtjate kasumile pole tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldatud, ja teiseks, et teenuste puhul, mida laevadel klientidele tavaliselt osutatakse, ning ka nende puhul, mis on seotud maismaal toimuvate ekskursioonidega, on tonnaažimaksust kasu saadud ainult siis, kui laevandusorganisatsioon on need turuväärtusele vastava hinnaga sisse ostnud. Komisjon on seega rahul, et laevandustegevuse tõlgendus, mida Malta kasutas, on taganud nende tegevuste ulatusest lähtumise, millest tuleneva kõrvaltulu tonnaažimaksuga maksustamise oli komisjon varem heaks kiitnud.

| (330) | Ühtlasi märgib komisjon, et saamaks aimu ettevõtjate tegevuse ulatusest enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist, on Malta praktikas pidanud individuaalseid arutelusid iga merematkelaevade omaniku/käitajaga, kes soovib Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liituda. Selle moodusega on Malta ametiasutustel olnud võimalik tagada, et selliste laevade omanikud ja käitajad saavad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu üksnes siis, kui see on asjakohane. Kuigi kehtestatud polnud ametlikku nõuet tagamaks, et alla 50 % laeva tonnaažimaksuga maksustatud tuludest on kõrvaltulud, on Malta ametiasutused näidanud, et laevandusega seotud põhitulud moodustasid suurema osa iga laeva laevandustuludest. Komisjon järeldab seega, et abi pole vaja tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(330)

Ühtlasi märgib komisjon, et saamaks aimu ettevõtjate tegevuse ulatusest enne tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liitumist, on Malta praktikas pidanud individuaalseid arutelusid iga merematkelaevade omaniku/käitajaga, kes soovib Malta tonnaažimaksuga maksustamise kavaga liituda. Selle moodusega on Malta ametiasutustel olnud võimalik tagada, et selliste laevade omanikud ja käitajad saavad tonnaažimaksuga maksustamise kavast kasu üksnes siis, kui see on asjakohane. Kuigi kehtestatud polnud ametlikku nõuet tagamaks, et alla 50 % laeva tonnaažimaksuga maksustatud tuludest on kõrvaltulud, on Malta ametiasutused näidanud, et laevandusega seotud põhitulud moodustasid suurema osa iga laeva laevandustuludest. Komisjon järeldab seega, et abi pole vaja tagasi nõuda.

Tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine ja laevapereta väljaprahtimine

Tähtajaline/tšartervedudeks prahtimine ja laevapereta väljaprahtimine

| (331) | Pärast Maltalt selgituste saamist märgib komisjon, et Malta laevandusorganisatsioonid, kes on tonnaažimaksust kasu saanud, pole tegelenud tähtajalise prahtimisega ja et Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastik sõidab peamiselt (täpsemalt 90 % ulatuses) EMP lipu all. |
| --- | --- |

(331)

Pärast Maltalt selgituste saamist märgib komisjon, et Malta laevandusorganisatsioonid, kes on tonnaažimaksust kasu saanud, pole tegelenud tähtajalise prahtimisega ja et Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastik sõidab peamiselt (täpsemalt 90 % ulatuses) EMP lipu all.

| (332) | Ükski laevapereta väljaprahitud laev, mis tonnaažimaksuga maksustamise kavas osales, polnud kolmandatele isikutele ilma laevapereta väljaprahitud laev, nagu näitas aastaid 2004–2016 käsitlev ülevaade, mille Malta komisjoni talitustele esitas. |
| --- | --- |

(332)

Ükski laevapereta väljaprahitud laev, mis tonnaažimaksuga maksustamise kavas osales, polnud kolmandatele isikutele ilma laevapereta väljaprahitud laev, nagu näitas aastaid 2004–2016 käsitlev ülevaade, mille Malta komisjoni talitustele esitas.

| (333) | Komisjon järeldab seega, et seoses tähtajalise/tšartervedudeks prahtimisega ja laevapereta väljaprahtimisega pole abi vaja tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(333)

Komisjon järeldab seega, et seoses tähtajalise/tšartervedudeks prahtimisega ja laevapereta väljaprahtimisega pole abi vaja tagasi nõuda.

7.3.2.3.   Lipuseos

| (334) | Malta on esitanud varasemad andmed abisaajate Malta ja EMP lipu all sõitvate laevade osakaalu kohta. EMP lipu all sõitvate laevade osakaal abisaaja kohta on palju suurem kui 60 %, mida nõutakse meretranspordile antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

(334)

Malta on esitanud varasemad andmed abisaajate Malta ja EMP lipu all sõitvate laevade osakaalu kohta. EMP lipu all sõitvate laevade osakaal abisaaja kohta on palju suurem kui 60 %, mida nõutakse meretranspordile antava riigiabi suunistega.

7.3.2.4.   Tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust

| (335) | Asjaomaseid sätteid on vaja muuta, sest maksuvabastus ei piirdu tuluga selliste laevade müügist või üleandmisest, mis on omandatud või müüdud tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalemise ajal. Olenemata maksuvabastuse liiga laiast ulatusest on Malta usutavalt näidanud, et maksuvabastusest on kasu saadud üksnes laevamüükide ja tehingute puhul, mis on seotud tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadega, mida laevandusettevõtted ostsid ja müüsid tonnaažimaksuga maksustamise ajal. Komisjon leiab seega, et abi pole vaja tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(335)

Asjaomaseid sätteid on vaja muuta, sest maksuvabastus ei piirdu tuluga selliste laevade müügist või üleandmisest, mis on omandatud või müüdud tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalemise ajal. Olenemata maksuvabastuse liiga laiast ulatusest on Malta usutavalt näidanud, et maksuvabastusest on kasu saadud üksnes laevamüükide ja tehingute puhul, mis on seotud tonnaažimaksu alla kuuluvate laevadega, mida laevandusettevõtted ostsid ja müüsid tonnaažimaksuga maksustamise ajal. Komisjon leiab seega, et abi pole vaja tagasi nõuda.

7.3.2.5.   Järeldus

| (336) | Kuna praktikas pole Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava raames abikõlbmatutele abisaajatele abisummasid välja makstud, järeldab komisjon, et abi pole vaja tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(336)

Kuna praktikas pole Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava raames abikõlbmatutele abisaajatele abisummasid välja makstud, järeldab komisjon, et abi pole vaja tagasi nõuda.

7.3.3.   Laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intress või muu tulu

Laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intress või muu tulu

| (337) | Malta esitatud selgitusi (152) silmas pidades leiab komisjon, et ükski finantsasutus pole praktikas kasu saanud laevandusettevõtete või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi ja muu tulu maksust vabastamisest. Kuna selle meetme puhul pole ühelegi abisaajale abi välja makstud, pole vaja abi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(337)

Malta esitatud selgitusi (152) silmas pidades leiab komisjon, et ükski finantsasutus pole praktikas kasu saanud laevandusettevõtete või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi ja muu tulu maksust vabastamisest. Kuna selle meetme puhul pole ühelegi abisaajale abi välja makstud, pole vaja abi tagasi nõuda.

152

7.3.4.   Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust ning laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

Vabastus dokumentide ja tehingute lõivust ning laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi vabastamine maksust

| (338) | Üldise maksusüsteemi eeskirjade kohaselt vabastatakse aktsiate ülekandmisega seotud kapitalikasumi maksustamisest kõik Malta mitteresidendid. Tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti u alapunktis 1 on sätestatud, et mistahes tulu või kasum, mida Maltal registreeritud ettevõte saab osalusest mitteresidendist ettevõttes või sellise osaluse ülekandmisest, on maksuvaba. |
| --- | --- |

(338)

Üldise maksusüsteemi eeskirjade kohaselt vabastatakse aktsiate ülekandmisega seotud kapitalikasumi maksustamisest kõik Malta mitteresidendid. Tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti u alapunktis 1 on sätestatud, et mistahes tulu või kasum, mida Maltal registreeritud ettevõte saab osalusest mitteresidendist ettevõttes või sellise osaluse ülekandmisest, on maksuvaba.

| (339) | Dokumentide ja tehingute lõivu puhul on tehing üldise süsteemi kohaselt maksuvaba, kui poolt lihtaktsiakapitalist kontrollivad mitteresidendid. Ühtlasi kohaldatakse maksuvabastusi kontsernisiseste üleandmiste korral. |
| --- | --- |

(339)

Dokumentide ja tehingute lõivu puhul on tehing üldise süsteemi kohaselt maksuvaba, kui poolt lihtaktsiakapitalist kontrollivad mitteresidendid. Ühtlasi kohaldatakse maksuvabastusi kontsernisiseste üleandmiste korral.

| (340) | Malta on võtnud meetmeid laevandusettevõtete aktsionäre esindava valimi moodustamiseks, et teha kindlaks tüüpiline omandistruktuur. Malta moodustas selle valimi, et kajastada Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastiku koosseisu. Olles kindlaks teinud sobiva ettevõtete kogumi, et laevastikku täpselt kajastada, vaatas Malta eraldi üle nende ettevõtete aktsiaomandi asjaomasel perioodil. Malta tegi kindlaks, et kõik need ettevõtted kuulusid ajavahemikul 2004–2016 üksnes mitteresidentidele. Peale selle korraldas Malta eriuuringu aktsionäride tehingute kohta asjaomasel perioodil, et proovida välja selgitada tehinguid, milles osalesid Malta residendid. Uuringu tulemusel leiti vaid üks tehing, milles osales Malta resident. See tehing hõlmas kontserni, kus kõik aktsionärid olid mitteresidendid. Tuvastatud tehingu suurus tähendas, et isegi kui välisomandusest tulenevaid üldisi vabastusi poleks saanud kohaldada, oleks kapitalikasumit ning dokumentide ja tehingute lõivu hõlmav väärtus olnud tunduvalt madalam vähese tähtsusega abi piirmäärast. |
| --- | --- |

(340)

Malta on võtnud meetmeid laevandusettevõtete aktsionäre esindava valimi moodustamiseks, et teha kindlaks tüüpiline omandistruktuur. Malta moodustas selle valimi, et kajastada Malta tonnaažimaksuga maksustatud laevastiku koosseisu. Olles kindlaks teinud sobiva ettevõtete kogumi, et laevastikku täpselt kajastada, vaatas Malta eraldi üle nende ettevõtete aktsiaomandi asjaomasel perioodil. Malta tegi kindlaks, et kõik need ettevõtted kuulusid ajavahemikul 2004–2016 üksnes mitteresidentidele. Peale selle korraldas Malta eriuuringu aktsionäride tehingute kohta asjaomasel perioodil, et proovida välja selgitada tehinguid, milles osalesid Malta residendid. Uuringu tulemusel leiti vaid üks tehing, milles osales Malta resident. See tehing hõlmas kontserni, kus kõik aktsionärid olid mitteresidendid. Tuvastatud tehingu suurus tähendas, et isegi kui välisomandusest tulenevaid üldisi vabastusi poleks saanud kohaldada, oleks kapitalikasumit ning dokumentide ja tehingute lõivu hõlmav väärtus olnud tunduvalt madalam vähese tähtsusega abi piirmäärast.

| (341) | Esindava valimi struktureeritud koostamine Malta poolt koos tehingute otsimise, üldise maksusüsteemi kohaste võimalike vabastustega ja vähese tähtsusega abi piirmääraga osutab sellele, et abi tagasinõudmine pole tõenäoliselt ulatuslik. Nende kahe meetme puhul ei saa aga välistada abi väljamaksmist juhtudel, kui ühtegi eelnimetatud vabastustest ei saa kohaldada ja väljamakstud summa ületab vähese tähtsusega abi piirmäära. Sellistel juhtudel tuleks väljamakstud abi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(341)

Esindava valimi struktureeritud koostamine Malta poolt koos tehingute otsimise, üldise maksusüsteemi kohaste võimalike vabastustega ja vähese tähtsusega abi piirmääraga osutab sellele, et abi tagasinõudmine pole tõenäoliselt ulatuslik. Nende kahe meetme puhul ei saa aga välistada abi väljamaksmist juhtudel, kui ühtegi eelnimetatud vabastustest ei saa kohaldada ja väljamakstud summa ületab vähese tähtsusega abi piirmäära. Sellistel juhtudel tuleks väljamakstud abi tagasi nõuda.

| (342) | Tagasinõudmismetoodika kohaselt peaks tagasinõutav summa hõlmama lõivu või maksu, mida oleks pidanud maksma, kui kohaldatud oleks üldiselt kohaldatavaid eeskirju. Et selgitada välja võimalikud abisaajad, peavad Malta ametiasutused esiteks tegema kindlaks laevandusettevõtete omandistruktuuri. Teiseks peavad Malta ametiasutused kontrollima, kas tehingutes, millega kaasnesid dokumentide ja tehingute lõiv ning laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksustamine, osales Malta kodanik. |
| --- | --- |

(342)

Tagasinõudmismetoodika kohaselt peaks tagasinõutav summa hõlmama lõivu või maksu, mida oleks pidanud maksma, kui kohaldatud oleks üldiselt kohaldatavaid eeskirju. Et selgitada välja võimalikud abisaajad, peavad Malta ametiasutused esiteks tegema kindlaks laevandusettevõtete omandistruktuuri. Teiseks peavad Malta ametiasutused kontrollima, kas tehingutes, millega kaasnesid dokumentide ja tehingute lõiv ning laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksustamine, osales Malta kodanik.

7.3.5.   Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest

Ministri äranägemisel antud vabastus tasude maksmisest

| (343) | Ministri õigust, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjendustes 23 ja 313, pole kunagi kasutatud ning seega pole vaja abi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(343)

Ministri õigust, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjendustes 23 ja 313, pole kunagi kasutatud ning seega pole vaja abi tagasi nõuda.

7.4.   Kohustused

Kohustused

| (344) | Komisjon kiidab heaks Malta kohustused, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

(344)

Komisjon kiidab heaks Malta kohustused, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

7.5.   Keel

Keel

| (345) | Malta on loobunud oma õigusest lasta otsus vastu võtta malta keeles. Seepärast on autentne keel inglise keel. |
| --- | --- |

(345)

Malta on loobunud oma õigusest lasta otsus vastu võtta malta keeles. Seepärast on autentne keel inglise keel.

8.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (346) | Komisjon leiab, et tonnaažimaksuga maksustamise kava on riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks tonnaažimaksu kohaldamisele seoses laevade käitamisest saadud tuluga on abi: Malta residentidele kohaldatav vabastus laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksustamisest; Malta residentidele kohaldatav vabastus laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi maksustamisest; Malta residentidele kohaldatav vabastus dokumentide ja tehingute lõivust seoses aktsiatega; ministri õigus anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest ning finantsasutustele kohaldatav vabastus laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu maksustamisest. |
| --- | --- |

(346)

Komisjon leiab, et tonnaažimaksuga maksustamise kava on riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks tonnaažimaksu kohaldamisele seoses laevade käitamisest saadud tuluga on abi: Malta residentidele kohaldatav vabastus laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksustamisest; Malta residentidele kohaldatav vabastus laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi maksustamisest; Malta residentidele kohaldatav vabastus dokumentide ja tehingute lõivust seoses aktsiatega; ministri õigus anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest ning finantsasutustele kohaldatav vabastus laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega seotud intressi või muu tulu maksustamisest.

| (347) | Komisjon leiab, et laevandusettevõtete aktsiate dividendide vabastamine maksustamisest pole riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest sellega ei anta valikulist eelist. |
| --- | --- |

(347)

Komisjon leiab, et laevandusettevõtete aktsiate dividendide vabastamine maksustamisest pole riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest sellega ei anta valikulist eelist.

| (348) | Komisjon leiab, et järgmised riigiabi meetmed ei sobi kokku siseturuga.






  a) | Tonnaažimaksuga maksustamise kava järgmised aspektid: tegevuste, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“ vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, teisaldatavate praamide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, tonnaažimaksu kohaldamise tingimused puksiiridele ja süvenduslaevadele, kalalaevade ja naftapuurplatvormide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist ja üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust ning kaitsemeetmete puudumine seoses laevapereta väljaprahtimise, kõrvaltulude, EMP lipuseose ja tähtajalise/tšartervedudeks prahtimisega; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komisjon leiab, et järgmised riigiabi meetmed ei sobi kokku siseturuga.

a)

Tonnaažimaksuga maksustamise kava järgmised aspektid: tegevuste, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“ vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, teisaldatavate praamide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, tonnaažimaksu kohaldamise tingimused puksiiridele ja süvenduslaevadele, kalalaevade ja naftapuurplatvormide vastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele, tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade müügist ja üleandmisest tuleneva kapitalikasumi vabastamine maksust ning kaitsemeetmete puudumine seoses laevapereta väljaprahtimise, kõrvaltulude, EMP lipuseose ja tähtajalise/tšartervedudeks prahtimisega;

mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud

| b) | Malta residentidele kohaldatav vabastus sellise kapitalikasumi maksustamisest, mis tuleneb aktsiate müügist laevandusettevõtetes; |
| --- | --- |

b)

Malta residentidele kohaldatav vabastus sellise kapitalikasumi maksustamisest, mis tuleneb aktsiate müügist laevandusettevõtetes;

| c) | finantsasutustele kohaldatav vabastus sellise intressi- või muu tulu tulumaksust, mis on seotud laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega; |
| --- | --- |

c)

finantsasutustele kohaldatav vabastus sellise intressi- või muu tulu tulumaksust, mis on seotud laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega;

| d) | Malta residentidele kohaldatav vabastus dokumentide ja tehingute lõivust aktsiate ülekandmise korral laevandusorganisatsioonis; |
| --- | --- |

d)

Malta residentidele kohaldatav vabastus dokumentide ja tehingute lõivust aktsiate ülekandmise korral laevandusorganisatsioonis;

| e) | ministri õigus anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest; |
| --- | --- |

e)

ministri õigus anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest;

| (349) | Komisjon leiab, et põhjenduses 348 loetletud kokkusobimatu riigiabi meetmed tuleb tühistada. Kui aga Malta täidab käesoleva otsuse lisas esitatud kohustusi, muutub Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohustuste täieliku täitmise kuupäeval kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(349)

Komisjon leiab, et põhjenduses 348 loetletud kokkusobimatu riigiabi meetmed tuleb tühistada. Kui aga Malta täidab käesoleva otsuse lisas esitatud kohustusi, muutub Malta tonnaažimaksuga maksustamise kava kohustuste täieliku täitmise kuupäeval kokkusobivaks.

| (350) | Komisjon leiab, et see, kuidas Malta ametiasutused on tonnaažimaksuga maksustamise kava praktikas hallanud, pole kaasa toonud abisummade väljamaksmist abikõlbmatutele abisaajatele. Ühtlasi pole abi välja makstud seoses ministri õigusega anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest ja seoses finantsasutustele kohaldatava vabastusega sellise intressi- või muu tulu tulumaksust, mis on seotud laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega. |
| --- | --- |

(350)

Komisjon leiab, et see, kuidas Malta ametiasutused on tonnaažimaksuga maksustamise kava praktikas hallanud, pole kaasa toonud abisummade väljamaksmist abikõlbmatutele abisaajatele. Ühtlasi pole abi välja makstud seoses ministri õigusega anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest ja seoses finantsasutustele kohaldatava vabastusega sellise intressi- või muu tulu tulumaksust, mis on seotud laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega.

| (351) | Komisjon leiab, et kokkusobimatu riigiabi, mis on välja makstud seoses Malta residentidele kohaldatava vabastusega sellise kapitalikasumi maksustamisest, mis tuleneb aktsiate müügist laevandusettevõtetes, ning seoses Malta residentidele kohaldatava vabastusega dokumentide ja tehingute lõivust aktsiate ülekandmise korral laevandusorganisatsioonis, tuleb tagasi nõuda ulatuses, milles see ületab vähese tähtsusega abi piirmäära, |
| --- | --- |

(351)

Komisjon leiab, et kokkusobimatu riigiabi, mis on välja makstud seoses Malta residentidele kohaldatava vabastusega sellise kapitalikasumi maksustamisest, mis tuleneb aktsiate müügist laevandusettevõtetes, ning seoses Malta residentidele kohaldatava vabastusega dokumentide ja tehingute lõivust aktsiate ülekandmise korral laevandusorganisatsioonis, tuleb tagasi nõuda ulatuses, milles see ületab vähese tähtsusega abi piirmäära,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tonnaažimaksuga maksustamise kava raames alates 1. maist 2004 antud abi kujutab endast uut abi ühinemislepingu tähenduses.

Artikkel 2

Tonnaažimaksuga maksustamise kava raames antud abi on siseturuga kokkusobiv tingimusel, et täidetakse lisas esitatud kohustusi.

Artikkel 3

1.   Tonnaažimaksuga maksustamise kava järgmised elemendid ei sobi kokku siseturuga:

| a) | tonnaažimaksu kohaldamine tulule, mis on saadud teisaldatavate praamide, naftapuurplatvormide ja kalalaevade käitamisest; |
| --- | --- |

a)

tonnaažimaksu kohaldamine tulule, mis on saadud teisaldatavate praamide, naftapuurplatvormide ja kalalaevade käitamisest;

| b) | tonnaažimaksu piiranguteta kohaldamine tulule, mis on saadud puksiiride ja süvenduslaevade kasutamisest ning laevapereta väljaprahtimisest; |
| --- | --- |

b)

tonnaažimaksu piiranguteta kohaldamine tulule, mis on saadud puksiiride ja süvenduslaevade kasutamisest ning laevapereta väljaprahtimisest;

| c) | tonnaažimaksu piiranguteta kohaldamine tähtajaliselt/tšartervedudeks prahitud laevadele; |
| --- | --- |

c)

tonnaažimaksu piiranguteta kohaldamine tähtajaliselt/tšartervedudeks prahitud laevadele;

| d) | tonnaažimaksu kohaldamine abitegevustest saadud tulule ilma piiranguta, mille kohaselt peaks suurem osa tonnaažimaksust kasu saaja tonnaažimaksuga maksustatud tulust tulenema laevandusega seotud põhitegevusest, ning mehhanismide puudumine tagamaks, et maismaal pakutavaid teenuseid osutatakse turutingimustel; |
| --- | --- |

d)

tonnaažimaksu kohaldamine abitegevustest saadud tulule ilma piiranguta, mille kohaselt peaks suurem osa tonnaažimaksust kasu saaja tonnaažimaksuga maksustatud tulust tulenema laevandusega seotud põhitegevusest, ning mehhanismide puudumine tagamaks, et maismaal pakutavaid teenuseid osutatakse turutingimustel;

| e) | tonnaažimaksu kohaldamine laevandusega tegelevatele ettevõtetele ilma nõudeta, et tonnaažimaksuga maksustatud laevandusorganisatsioonid, kelle laevastikus on ka muu kui EMP lipu all sõitvaid laevu, peavad laevastiku EMP lipu all oleva tonnaaži osakaalu suurendama või säilitama, kui see osakaal on alla 60 %; |
| --- | --- |

e)

tonnaažimaksu kohaldamine laevandusega tegelevatele ettevõtetele ilma nõudeta, et tonnaažimaksuga maksustatud laevandusorganisatsioonid, kelle laevastikus on ka muu kui EMP lipu all sõitvaid laevu, peavad laevastiku EMP lipu all oleva tonnaaži osakaalu suurendama või säilitama, kui see osakaal on alla 60 %;

| f) | tonnaažimaksu kohaldamine tegevustele, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“; |
| --- | --- |

f)

tonnaažimaksu kohaldamine tegevustele, „mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“;

| g) | Malta residentidele kohaldatav vabastus laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi maksustamisest. |
| --- | --- |

g)

Malta residentidele kohaldatav vabastus laevade müügist või üleandmisest tuleneva kapitalikasumi maksustamisest.

2.   Ka järgmised meetmed ei sobi kokku siseturuga:

| a) | Malta residentidele kohaldatav vabastus sellise kapitalikasumi maksustamisest, mis tuleneb aktsiate müügist laevandusettevõtetes; |
| --- | --- |

a)

Malta residentidele kohaldatav vabastus sellise kapitalikasumi maksustamisest, mis tuleneb aktsiate müügist laevandusettevõtetes;

| b) | finantsasutustele kohaldatav vabastus sellise intressi- või muu tulu tulumaksust, mis on seotud laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega; |
| --- | --- |

b)

finantsasutustele kohaldatav vabastus sellise intressi- või muu tulu tulumaksust, mis on seotud laevandusettevõtete rahastamisega või tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade rahastamisega;

| c) | Malta residentidele kohaldatav vabastus dokumentide ja tehingute lõivust aktsiate ülekandmise korral laevandusorganisatsioonis; |
| --- | --- |

c)

Malta residentidele kohaldatav vabastus dokumentide ja tehingute lõivust aktsiate ülekandmise korral laevandusorganisatsioonis;

| d) | ministri õigus anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest. |
| --- | --- |

d)

ministri õigus anda oma äranägemisel vabastus tasude maksmisest.

Malta kohustub kõrvaldama need maksuvabastused oma õigusaktidest ja kohandama tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldamisala, nagu täpsustatud lisas esitatud kohustustes.

Artikkel 4

Üksikabi pole antud seoses artikli 3 esimeses lõikes esitatud meetmetega ega artikli 3 teise lõike taanetes b ja d esitatud meetmetega. Seoses nende meetmetega pole vaja abi tagasi nõuda.

Artikkel 5

Üksikabi, mida anti artikli 3 teise lõike taanetes a ja c osutatud meetmetega, on kokkusobimatu ning tuleb tagasi nõuda, välja arvatud juhul, kui see vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1407/2013 (milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) artiklis 3.

Artikkel 6

1.   Malta nõuab artiklis 5 osutatud meetmetega antud kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaajate käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (153) V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008, (154) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

Artikkel 7

1.   Artiklis 5 osutatud meetmetega antud kokkusobimatu abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Malta tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 8

Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast teavitab Malta komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest ja esitab järgmise teabe:

| a) | tuvastatud abisaajate saadud kokkusobimatu abi kogusumma; |
| --- | --- |

a)

tuvastatud abisaajate saadud kokkusobimatu abi kogusumma;

| b) | igalt abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

b)

igalt abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus kokkusobimatu abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus kokkusobimatu abi tagasi maksta.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud Malta Vabariigile.

Brüssel, 19. detsember 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 216, 21.7.2012, lk 45.

1

(2)  
  ELT C 289, 25.9.2012, lk 49.

2

(3)  
  EÜT 17, 6.10.1958, lk 358.

3

(4)  
  „Tonnaažimaksu alla kuuluvad laevad“ on Malta õigusaktide kohaselt laevad, mis vastavad nendega elluviidava tegevuse põhjal tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele, vt käesoleva otsuse punkt 4.2.1.1.

4

(5)  Peatükk 234, kaubandusliku meresõidu seadus, Malta ametlik väljaanne, 6. aprilli 1973. aasta täiendus, (edaspidi „kaubandusliku meresõidu seadus“).

5

(6)  Peatükk 234.43, kaubandusliku meresõidu eeskirjad (laevandusorganisatsioonidega seotud maksustamis- ja muud küsimused), Malta ametlik väljaanne nr 17 574, 30. aprill 2004.

6

(7)  Peatükk 123, tulumaksuseadus, Malta ametlik väljaanne, 1. jaanuar 1949 (edaspidi „tulumaksuseadus“).

7

(8)  
  „Tonnaažimaksud“ viitavad laiemalt tasudele, mida tuleb kõigi laevade eest maksta, eelkõige registreerimistasule. Oluline on märkida, et kuigi kõigi Maltal registreeritud merelaevade eest makstakse registreerimistasuna tonnaažimaksu, ei vasta kõik sellised laevad tulumaksust vabastamise tingimustele. Tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalevatele laevadele, mis vastavad tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele ja mis on vabastatud tulumaksust, viitab Malta kui „tonnaažimaksu alla kuuluvatele laevadele“.

8

(9)  Vt tonnaažimaksu alla kuuluva laeva määratlust joonealuses märkuses 4.

9

(10)  Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõige 1.

10

(11)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkt a.

11

(12)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõige 4.

12

(13)  Kaubandusliku meresõidu seaduse artikkel 85.

13

(14)  Vt algatamisotsuse põhjendus 7.

14

(15)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkt a.

15

(16)  Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85 lõige 1.

16

(17)  Vt põhjendus 10.

17

(18)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkt b.

18

(19)  Vt põhjendus 9.

19

(20)  Vt põhjendus 10.

20

(21)  Kaubandusliku meresõidu teatis, riigisisene menetlus, Malta transpordiamet, kaubandusliku meresõidu direktoraat, väljaandja laevanduse ja meresõitjate üldregistri pidaja, 6. jaanuar 2012.

21

(22)  Maksustatakse tulu piletimüügist, mis on seotud meretranspordiga või kombineeritud transpordiga, mis toimub osaliselt meritsi. Asjaomased kulud, mida tonnaažimaks hõlmab, on piletimüügipunktide ja terminalide piletimüügi töös hoidmise kulud.

22

(23)  Vt kaubandusliku meresõidu seaduse esimese lisa B osa.

23

(24)  Täpsed määra tõstmised ja alandamised on sätestatud kaubandusliku meresõidu seaduse esimese lisa C osas.

24

(25)  Nagu Malta on selgitanud, hõlmab termin „ühenduse lipu all“ Malta õigusaktides nii ELi kui ka EMP lipu all sõitvaid laevu.

25

(26)  Maksustamiseeskirjade artiklite 2 ja 3 kohaselt on võrdluskuupäevad laevandusorganisatsioonide puhul 17. jaanuar 2004 ja laeva haldajate puhul 11. juuni 2009 (kooskõlas meretranspordile antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste 3. ja 12. peatükiga, ELT C 13, 17.1.2004, lk 3, edaspidi „meretranspordile antava riigiabi suunised“, ning komisjoni teatise (millega nähakse ette suunised laevahaldusettevõtjatele antava riigiabi kohta) 5. peatükiga, ELT C 132, 11.6.2009, lk 6).

26

(27)  Tulumaksuseaduse artikkel 51.

27

(28)  Maksustamiseeskirjade 6. eeskiri.

28

(29)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõige 4.

29

(30)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkt b.

30

(31)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkt b.

31

(32)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkt c.

32

(33)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõige 3.

33

(34)  Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõike 1 punktid a–c.

34

(35)  Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõike 1 punkt d.

35

(36)  Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõike 1 punkt e.

36

(37)  Kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõike 1 punkt d ja maksustamiseeskirjade artikli 3 lõige 2.

37

(38)  Dokumentide ja tehingute lõivu seadus, peatükk 364, Malta ametlik väljaanne, 25. november 1992.

38

(39)  Dokumentide ja tehingute lõivu seaduse artikkel 2.

39

(40)  Maksustamiseeskirjade artikkel 5.

40

(41)  Dokumentide ja tehingute lõivu seaduse artikli 42 lõige 1.

41

(42)  Dokumentide ja tehingute lõivu seaduse artikli 47 lõiked 3 ja 4.

42

(43)  Dokumentide ja tehingute lõivu seaduse artikli 42 lõike 1 punkt b.

43

(44)  Komisjoni teatis K(2004) 43 – ühenduse suunised meretranspordile osutatava riigiabi kohta (ELT C 13, 17.1.2004, lk 3).

44

(45)  Meretranspordile antava riigiabi suunistes on sõnaselgelt viidatud meretranspordi määratlusele nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määruses (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1) ning nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).

45

(46)  15-meetrise kogupikkusega jahid, mis ei vea kaupa ega üle 12 reisija ja mida ei kasutata lõbusõitudeks. Neile kohaldatakse kommertsjahtide eeskirja, mille on välja andnud Malta transpordikeskuse kaubandusliku meresõidu direktoraat; http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code.

46

(47)  Abilaevade puhul saab nendega tehtavate toimingute alusel eristada kaht liiki: i) varustuslaevad, mida kasutatakse varustuse ja seadmete transpordiks, et toetada avamererajatisi; ning ii) transpordilaevad, mida kasutatakse meeskonna transportimiseks avamererajatisteni ja tagasi, või mõlema liigi kombinatsioonid.

47

(48)  Laevapereta prahitud laevad on registreeritud Maltal, aga võivad sõita muu riigi lipu all. Ainsad laevad, mis ei sõida Malta lipu all ja saavad kasu tonnaažimaksust, on ELi/EMP lipu all.

48

(49)  Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkt 2.

49

(50)  Vt põhjendused 100–101.

50

(51)  Iga laeva, mis veab enam kui 12 reisijat, määratletakse vastavalt rahvusvahelisele konventsioonile inimelude ohutusest merel (SOLASi konventsioon) reisilaevana ning seega peab see vastama nõuetele ja standarditele, mis on sätestatud kohaldatavates rahvusvahelistes konventsioonides.

51

(52)  Kommertsjahtide eeskiri, mille on välja andnud Malta transpordikeskuse kaubandusliku meresõidu direktoraat; http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code.

52

(53)  Rahvusvahelisele Mereorganisatsioonile on teatatud, et kommertsjahtide eeskiri on rahvusvaheliste konventsioonidega võrdväärne dokument.

53

(54)  Meretranspordile antava riigiabi suuniste punkt 3.1.

54

(55)  Mitmeotstarbelisi ja segalastilaevu kasutatakse meretranspordiks, nagu määratletud meretranspordile antava riigiabi suunistes. Segalastilaevadega veetakse kaupu, mis tuleb lastida eraldi ja mitte konteinerites.

55

(56)  Vt nt põhjendus 47, komisjoni 27. aprilli 2010. aasta otsus juhtumi N 714/09 kohta, Madalmaad – tonnaažimaksuga maksustamise kava laiendamine kaabli-, toru-, uurimis- ja kraanalaevadele (ELT C 158, 18.6.2010, lk 2).

56

(57)  Kontserni määratletakse kui kaht või enamat laevandusettevõtet, mida omavad ja kontrollivad otseselt või kaudselt enam kui 50 % ulatuses samad isikud ning seda ka kõigis kontrolliolukordades (olenemata osaluse protsendist), nagu määratletud seitsmenda nõukogu 13. juuni 1983. aasta direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid) artiklis 1 (EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1), ning IFRS 10s „Konsolideeritud finantsaruanded“.

57

(58)  Väikejahid, mis ei vasta allmärkuses 49 esitatud määratlusele.

58

(59)  Vt allmärkus 55.

59

(60)  Välja arvatud laevapereta välja prahitud laevadele.

60

(61)  Komisjoni 4. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/667 riigiabi kohta, milles käsitletakse Prantsusmaa antud riigiabi SA.14551 (2013/C) seoses tähtajaliselt prahitud laevadele tonnaažimaksukava alusel eraldatava abi tingimuste muutmisega (ELT L 110, 29.4.2015, lk 15), põhjendus 46.

61

(62)  Sealhulgas (laevaperega või -pereta) sisseprahitud laevad, aga mitte laevapereta väljaprahitud laevad.

62

(63)  Sealhulgas (laevaperega või -pereta) sisseprahitud laevad, aga mitte laevapereta väljaprahitud laevad.

63

(64)  Vaata kohustus nr 4 käesoleva otsuse lisas.

64

(65)  Maksu standardmäär, mida kohaldatakse laevadele kõige tavalisemas vanusekategoorias (10–15 aastat).

65

(66)  Komisjoni 23. oktoobri 2001. aasta teatis „Maksutõketeta siseturu suunas“, KOM(2001) 582 (lõplik), ja komisjoni 19. detsembri 2006. aasta teatis „Liikmesriikide otsese maksustamise süsteemide koordineerimine siseturul“, KOM (2006)823 (lõplik).

66

(67)  Maksustamiseeskirjade artikkel 6.

67

(68)  Maksustamiseeskirjade artikkel 6.

68

(69)  
  ELT L 338, 12.12.2012, lk 41.

69

(70)  Tulumaksuseaduse artikli 68 lõike 1 punkt a.

70

(71)  Tulumaksuseaduse artikli 68 lõike 1 punkt b.

71

(72)  Maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkt b ja lõige 4.

72

(73)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).

73

(74)  Laevandusettevõtted, kes tegutsevad üksnes Malta territoriaalvetes, ei saa saada kasu tonnaažimaksust, vt põhjendus 52.

74

(75)  Maksustamiseeskirjade artiklis 5 on sätestatud, et ei maksustata tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade registreerimist või üleandmist; laevadega seotud õiguste üleandmist ja hüpoteegi või muu maksu registreerimist, vt ka põhjendus 40 jj.

75

(76)  See maksuvabastus hõlmab eelkõige tonnaažimaksu alla kuuluvate laevade ja hüpoteekide registrisse kandmise ning aktsiate ülekandmise maksustamist, vt põhjendus 41.

76

(77)  Vt põhjendus 133.

77

(78)  Seda on muudetud 1986. aasta seadusega XXIV, millega lisati artikkel 85a, mille kohaselt on vastutaval ministril volitus tunnistada „maksust vabastatud“ laevadeks ka laevu, mille tonnaaž on alla 1 000 netotonni.

78

(79)  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (edaspidi „ühinemisakt“) (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

79

(80)  
  ELT C 132, 11.6.2009, lk 6.

80

(81)  Võrreldes olukorraga, kus laeva omab ja käitab sama organisatsioon.

81

(82)  Kohtuasi 173/73: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1974, lk 709, punkt 3).

82

vs

(83)  Vt nt kohtuotsus, 18. detsember 2008, Gibraltari valitsus vs. komisjon (T-211/04 ja T-215/04, EKL 2008 lk II-3745, T-211/04 ja T-215/04, punktid 143–144).

83

vs

(84)  Vt nt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, komisjon vs. Madalmaad, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, punkt 62; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. november 2001, Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, punkt 42.

84

vs.

(85)  Vt nt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 49 et seq.; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. aprill 2004, GIL Insurance, C-308/01, ECLI:EU:C:2004:252, punkt 60 et seq.

85

et seq.

et seq.

(86)  Vt tulumaksuseaduse artikli 56 lõige 6.

86

(87)  Kohtuasi 730/79: Phillip Morris (EKL 1980, lk 267, punkt 11); liidetud kohtuasjad T-298/07, T-312/97 jne: Alzetta (EKL 2000, lk II-2325, punkt 80).

87

(88)  Liidetud kohtuasjad T-298/07, T-312/97 jne: Alzetta (EKL 2000, lk II-2325, punktid 141–147).

88

(89)  Kohtuasi T-288/97: Friulia Venezia Giulia (EKL 2001, lk II-1619, punkt 41).

89

(90)  Alates 1. jaanuarist 1993: määrus (EMÜ) nr 3577/92, määrus (EMÜ) nr 4055/86.

90

(91)  Kohtuasi T-288/97: Friulia Venezia Giulia (EKL 2001, lk II-1619, punkt 41).

91

(92)  Vt käesoleva otsuse põhjendus 9.

92

(93)  Kohtuasi T-288/97: Friulia Venezia Giulia (EKL 2001, lk II-1619, punkt 41).

93

(94)  Tulumaksuseaduse artikli 5 lõike 1 punkti a alapunkt ii. Seevastu tulumaksuseaduse artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkt ii, mille kohaselt vabastatakse tulumaksust mistahes tulu või kasum, mille isik, kes pole Malta resident, on saanud aktsiate või väärtpaberite ülekandmisest ettevõttes, pole käesoleva valikulisuse hindamise seisukohast asjakohane, sest see pole osa Malta residentidele kehtivatest üldistest eeskirjadest.

94

(95)  Kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjade artikli 3 lõike 1 punkt c.

95

(96)  Vt põhjendus 40. Samas pole praeguse valikulisuse hindamise seisukohast oluline, et makse ei kohaldata tehingutele, mis hõlmavad sellise ettevõtte väärtpabereid, kus enam kui pool lihtaktsiakapitalist, hääleõigustest ja õigustest kasumile kuulub isikutele, kes pole Malta residendid, sest see pole osa üldistest eeskirjadest.

96

(97)  Vt muu hulgas kohtuasi C-464/09 P Holland Malt vs. komisjon, EU:C:2010:733, punktid 46–47.

97

vs.

(98)  Vt allmärkus 45.

98

(99)  Komisjoni 13. aprilli 2015. aasta otsus juhtumi SA.38085 (2013/N) kohta, milles käsitletakse Itaalia tonnaažimaksuga maksustamise kava pikendamist (sealhulgas selle kohaldamist laevadele, mida kasutatakse merel päästmiseks ja avamerel mereabiks), põhjendus 54 (ELT C 406, 4.11.2016, lk 1).

99

(100)  Vt eelkõige komisjoni 13. jaanuari 2009. aasta otsus 2009/380/EÜ riigiabi C 22/07 (ex 43/07) kohta, millega laiendatakse süvendustöödele ja kaabli paigaldamise töödele korda, millega vabastatakse Taani mereveoettevõtted meremeeste suhtes kohaldatava tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete maksmisest, põhjendused 65–72 (ELT L 119, 15.5.2009, lk 23); komisjoni 27. aprilli 2010. aasta otsus juhtumi N 714/2009 kohta, milles käsitletakse tonnaažimaksuga maksustamise kava laiendamist kaabli-, toru-, uurimis- ja kraanalaevadele, põhjendus 44 (ELT C 158, 18.6.2010, lk 1); komisjoni 27. aprilli 2010. aasta otsus juhtumi N 714/2009 kohta, Madalmaad – tonnaažimaksuga maksustamise kava laiendamine kaabli-, toru-, uurimis- ja kraanalaevadele, põhjendused 37–46 (ELT C 158, 18.6.2010, lk 2).

100

(101)  Vt algatamisotsuse põhjendus 50.

101

(102)  Vt algatamisotsuse põhjendus 6 ja käesoleva otsuse põhjendus 10.

102

(103)  Vt algatamisotsuse põhjendus 7 ja käesoleva otsuse põhjendus 11.

103

(104)  Vt algatamisotsuse põhjendus 50.

104

(105)  Menetluse algatamise otsuse põhjendus 50.

105

(106)  
  22. aprilli 2014. aasta teatis, COM(2014) 232 final.

106

(107)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 46.

107

(108)  Vt eelkõige otsus 2009/380/EÜ, põhjendus 79–80.

108

(109)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 51.

109

(110)  Vt käesoleva otsuse põhjendus 231.

110

(111)  Hindamisel, kas uued laevaliigid võivad tonnaažimaksust kasu saada, kaalub komisjon, kas on oht, et asjaomaseid hooldelaevu käitavad ettevõtted viivad oma maismaal toimuva tegevuse liidust välja, et leida soodsamaid maksukeskkondi, ning seejärel registreerivad oma laevad ümber kolmandatesse riikidesse. Komisjon võib kaaluda meretranspordile antava riigiabi suuniste kohaldamist analoogia alusel ettevõtetele, kes käitavad hooldelaevu, kui täidetud on järgmised tingimused. Need ettevõtted peavad tegutsema ülemaailmsel turul ning seisma ülemaailmse konkurentsi ja maismaal toimuva tegevuse ümberpaigutamise asjus silmitsi sarnaste katsumustega nagu ELi meretranspordisektoris. Asjaomaste hooldelaevade tegevus peab toimuma samasuguses õiguskeskkonnas nagu ELi meretransport, arvestades töökaitset, tehnilisi nõudeid ja ohutust. Tegevusteks peab olema vaja kvalifitseeritud ja koolitatud meremehi, kelle kvalifikatsioon on sarnane nende omaga, kes töötavad traditsiooniliste meretranspordilaevade pardal. Hooldelaevadel töötavatele meremeestele tuleks kohaldada sama tööõigust ja sotsiaalraamistikku nagu muudele meremeestele. Hooldelaevad peavad olema merelaevad ning need peavad läbima samad tehnilised ja ohutuskontrollid nagu meretranspordiks kasutatavad laevad.

111

(112)  Vt käesoleva otsuse lisa punkt 2.

112

(113)  Vt eelkõige käesoleva otsuse punkt 4.2.1.6 ja tabeli 2 allmärkus 2.

113

(114)  Vt algatamisotsuse põhjendus 50.

114

(115)  Vt käesoleva otsuse põhjendus 252.

115

(116)  Komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsus, põhjendused 65–72 (ELT C 145, 21.6.2003, lk 1).

116

(117)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 58.

117

(118)  Vt eelkõige komisjoni 17. juuli 2013. aasta otsus 2014/200/EL riigiabi SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) kohta, mida andis Hispaania Teatavate kapitalirendilepingute suhtes kohaldatav maksukord (Hispaania maksu tasaarvelduse süsteem) (ELT L 114, 16.4.2014, lk 1); komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus Soome tonnaažimaksu juhtumi N448/2010 kohta, põhjendus 32 (ELT C 220, 25.7.2012, lk 1); komisjoni 1. aprilli 2015. aasta otsus Horvaatia tonnaažimaksu juhtumi SA. 37912 kohta, põhjendused 86 jj (ELT C 142, 22.4.2016, lk 6).

118

(119)  Komisjoni 11. detsembri 2002. aasta otsus juhtumi N 504/02 kohta (EÜT C 15, 22.1.2003, lk 5), põhjendused 17–24.

119

(120)  Nt ettevõtted, mis käitavad kaabli-, toru-, kraana- ja uurimislaevu ning laevu, mida kasutatakse merel päästmiseks ja avamerel mereabiks.

120

(121)  Vt muu hulgas komisjoni otsus Soome tonnaažimaksu juhtumi kohta, põhjendus 32; Iiri tonnaažimaksu juhtum, põhjendus 28, ning Horvaatia tonnaažimaksu juhtum, põhjendus 86 ja allmärkus 23.

121

(122)  Vt algatamisotsuse põhjendus 50.

122

(123)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 63.

123

(124)  Komisjoni 24. märtsi 2010. aasta otsus juhtumi SA.30338 kohta, põhjendus 26 (ELT C 144, 3.6.2010, lk 28).

124

(125)  Komisjoni 12. juuli 2000. aasta otsus juhtumi SA. 15810 kohta (EÜT C 258, 9.9.2000, lk 3).

125

(126)  Komisjoni 30. juuni 2004. aasta otsus 2005/417/EÜ mitmete maksumeetmete kohta, mida Belgia kavatseb rakendada meretranspordi valdkonnas (ELT L 150, 10.6.2005, lk 1), põhjendus 47.

126

(127)  Välja arvatud alkohol, tubakas ja parfüümid.

127

(128)  Sisseostetud teenused.

128

(129)  Allmärkus 116, põhjendused 9 ja 31 eespool.

129

(130)  Komisjoni 24. aprilli 2017. aasta otsus juhtumi SA. 45764 kohta, põhjendus 9, ELT C 219, 7.7.2017, lk 4.

130

(131)  Allmärkus 114, põhjendused 139–141 eespool.

131

(132)  Vt algatamisotsuse põhjendused 76–79.

132

(133)  Vt käesoleva otsuse põhjenduse 24 punkt c.

133

(134)  Vt käesoleva otsuse põhjendus 25.

134

(135)  Asjaolu, et praktikas võidi nõudeid täita, on asjakohane tagasinõudmiskohustuse seisukohast (vt käesoleva otsuse põhjendus 7.3).

135

(136)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 58.

136

(137)  Komisjoni otsus Leedu tonnaažimaksu juhtumi kohta, põhjendus 36.

137

(138)  Komisjon 13. mai 2003. aasta otsus Prantsusmaa tonnaažimaksu juhtumi N737/2002 kohta, põhjendus 35 (ELT C 38, 12.2.2004, lk 4); komisjoni otsus tonnaažimaksu juhtumi kohta, põhjendus 37.

138

(139)  Otsus (EL) 2015/667, põhjendus 42.

139

(140)  Maksustamiseeskirjade artikkel 6.

140

(141)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 85.

141

(142)  Vt põhjendus 14.

142

(143)  Vt nt komisjoni otsused Soome tonnaažimaksu juhtumi kohta, põhjendus 38; Horvaatia tonnaažimaksu juhtumi kohta, põhjendused 50–53, 113; ja Itaalia tonnaažimaksu juhtumi kohta, põhjendused 28–33, 64–66.

143

(144)  Vt meretranspordile antava riigiabi suuniste punkt 3.1.

144

(145)  Välja arvatud koolitus- ja ümberkorraldusabi, avaliku teenindamise kohustusega seotud abi ning starditoetus uutele lähimereveo teenustele.

145

(146)  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (edaspidi „ühinemisakt“) (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33). Seoses Malta väitega, et tonnaažimaksuga maksustamise kava ja sellega kaasnevad meetmed kehtestati 1973. aastal, on piisav märkida, et ühinemisakti IV lisa 3. jao punkti 1 alapunkt a ei kehti transpordisektorile antavale abile.

146

(147)  Malta ühinemisdokumendid CONF-M 51/00 ja CONF-M 65/01.

147

(148)  Kohtuasi C-24/95, Alcan Deutschland, ECLI:EU:C:1997:163, punkt 25 ja selles viidatud kohtupraktika.

148

(149)  Vt käesoleva otsuse põhjendus 319.

149

(150)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9); millega asendatakse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

150

(151)  Vt käesoleva otsuse põhjendus 10.

151

(152)  Vt põhjendus 136.

152

(153)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

153

(154)  Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta märus (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

154

---

LISA

MALTA VÕETUD KOHUSTUSED

| 1. | Malta kohustub tonnaažimaksu kohaldamisalast sõnaselgelt välja arvama järgmised laevad:






  a) | kalalaevad ja kalatöötlemislaevad; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kalalaevad ja kalatöötlemislaevad;

| b) | erajahid ning laevad, mida kasutatakse peamiselt spordiks ja lõbusõitudeks; |
| --- | --- |

b)

erajahid ning laevad, mida kasutatakse peamiselt spordiks ja lõbusõitudeks;

| c) | paiksed avamererajatised ja ujuvlaod; |
| --- | --- |

c)

paiksed avamererajatised ja ujuvlaod;

| d) | puksiirid ja süvenduslaevad, mida ei kasutata avamerel; |
| --- | --- |

d)

puksiirid ja süvenduslaevad, mida ei kasutata avamerel;

| e) | laevad, mille peamine eesmärk on pakkuda tavaliselt maal pakutavaid kaupu ja teenuseid; |
| --- | --- |

e)

laevad, mille peamine eesmärk on pakkuda tavaliselt maal pakutavaid kaupu ja teenuseid;

| f) | paiksed laevad, mida kasutatakse hotellide käitamiseks ning toitlustustegevuseks (ujuvhotellid ja -restoranid); |
| --- | --- |

f)

paiksed laevad, mida kasutatakse hotellide käitamiseks ning toitlustustegevuseks (ujuvhotellid ja -restoranid);

| g) | laevad, mida kasutatakse peamiselt hasartmängudeks/kasiinodena (ujuvkasiinod või merematkelaevade kasiinod); |
| --- | --- |

g)

laevad, mida kasutatakse peamiselt hasartmängudeks/kasiinodena (ujuvkasiinod või merematkelaevade kasiinod);

| 2. | Järgides otseselt meretranspordile antava riigiabi suuniste tingimusi, kohustub Malta õigusaktides sõnaselgelt kajastama nõuet piirduda tonnaažimaksu kohaldamisel laevadega, mida kasutatakse kaupade ja reisijate rahvusvaheliseks mereveoks, ning järgmiste laevadega (mis on varem muude liikmesriikide puhul heaks kiidetud):






  a) | kaablilaevad; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kaablilaevad;

| b) | torulaevad; |
| --- | --- |

b)

torulaevad;

| c) | kraanalaevad ja |
| --- | --- |

c)

kraanalaevad ja

| d) | uurimislaevad. |
| --- | --- |

d)

uurimislaevad.

| 3. | Malta kohustub jätma maksustamiseeskirjadest välja artikli 3 lõike 2, kõrvaldama finantsasutuste võimaluse tonnaažimaksust kasu saada ning piirduma tonnaažimaksu kohaldamisel organisatsioonidega, kes on võtnud riske ja kohustusi seoses tonnaažimaksu alla kuuluva laeva käitamisega (st tehniline haldamine ja mehitamine) või laevandustegevusega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Malta kohustub tonnaažimaksu kohaldamisel sõnaselgelt piirduma laevade laevapereta väljaprahtimisega või sarnaste tehingutega, mis on tehtud kolmandate isikutega (1). Tonnaažimaksu võib kohaldada laevade kolmandatele isikutele laevapereta väljaprahtimisele ja sarnastele tehingutele üksnes kui tegelikult laevandusega tegelevate ettevõtete abitegevustele ajutise ülevõimsuse kontekstis ning järgmistel tingimustel:






  a) | üksnes ajutise ülevõimsusega tegelemiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

üksnes ajutise ülevõimsusega tegelemiseks;

| b) | kuni kolme aasta jooksul; |
| --- | --- |

b)

kuni kolme aasta jooksul;

| c) | laevapereta väljaprahitud võimsus ei ületa 50 % laevandusettevõtte laevastikust arvutatuna kontserni tasandil; |
| --- | --- |

c)

laevapereta väljaprahitud võimsus ei ületa 50 % laevandusettevõtte laevastikust arvutatuna kontserni tasandil;

| d) | ülevõimsust, mis on omandatud konkreetselt väljaprahtimiseks, ei saa tonnaažimaksuga maksustada. |
| --- | --- |

d)

ülevõimsust, mis on omandatud konkreetselt väljaprahtimiseks, ei saa tonnaažimaksuga maksustada.

| 5. | Malta tagab, et olemasolevate ja uute tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalejate tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust on vähemalt 25 % EMP lipu all, ilma et see mõjutaks nõuet seda osakaalu säilitada või suurendada, nagu sätestatud meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 3.1 (kaheksandas lõigus). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Süvenduslaevade puhul kohustub Malta tonnaažimaksu kohaldamisel piirduma sõnaselgelt selliste süvenduslaevadega, mille tegevus seisneb „meretranspordis“ – s.t eraldatud pinnase transpordis süvamerel – üle 50 % ulatuses nende iga-aastasest tööajast, ning ainult sellise transporditegevusega. Tonnaažimaksu võib kohaldada üksnes liikmesriikides või EMPs registreeritud süvenduslaevadele. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Puksiiride puhul kohustub Malta piirduma tonnaažimaksu kohaldamisel üksnes nende laevadega, mille tegevus seisneb meretranspordis üle 50 % ulatuses nende iga-aastasest tööajast. Ooteaja võib tingimisi samastada selle osaga puksiiri tegelikust kogutegevusest, mis on meretransport. Pukseerimistegevus, mis sooritatakse muu hulgas sadamates või mis seisneb iseliikuva laeva abistamises sadamasse jõudmisel, ei ole meretransport, ning tonnaažimaksu võib kohaldada üksnes liikmesriikides või EMPs registreeritud laevadele. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Malta kohustub reguleerima kõrvaltulude abikõlblikkust, nagu sätestatud käesolevat juhtumit käsitleva komisjoni lõpliku otsuse põhjendustes (88)–(91), üksikasjalike eeskirjadega, mille eelnõusid on komisjoniga jagatud, ning kehtestama nõude, et tulu laevapõhistest abitegevustest ja nendest abitegevustest, mis pole laevapõhised, ei ületa 50 % abisaava ettevõtte brutotulust (nii laevapõhine kui ka muu tulu). Malta kohustub ühtlasi mitte kohaldama tonnaažimaksu tulule tegevustest, mis on esitatud käesolevat juhtumit käsitleva komisjoni lõpliku otsuse põhjenduses (87). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Malta kohustub tagama, et laevade müügist tuleneva kapitalikasumi maksuvabastust kohaldatakse üksnes laevadele, mida käitavad tonnaažimaksuga maksustatud ettevõtted, kes osalevad tegelikus laevandustegevuses, ning kehtestama nõude, et sellisest vabastusest võib kasu saada üksnes laevade puhul, mida omandatakse ja müüakse tonnaažimaksuga maksustamise kavas osalemise ajal. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Malta tagab, et laevandusettevõtted (v.a laevahaldusettevõtted (2)) ei saa tonnaažimaksust kasu, välja arvatud juhul, kui:






  a) | vähemalt 60 % nende laevastiku (3) tonnaažist on kavaga liitumise ajal liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisest riigi lipu all; või |
| --- | --- | --- |

10.

a)

vähemalt 60 % nende laevastiku (3) tonnaažist on kavaga liitumise ajal liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisest riigi lipu all; või

| b) | nad säilitavad või suurendavad oma laevastiku selle osa tonnaaži osakaalu, mida nad käitasid liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisest riigi lipu all kavaga liitumise ajal. |
| --- | --- |

b)

nad säilitavad või suurendavad oma laevastiku selle osa tonnaaži osakaalu, mida nad käitasid liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisest riigi lipu all kavaga liitumise ajal.

Igal juhul peab organisatsioonil kava kohaldamise kolmandaks aastaks olema 60 % tonnaažimaksuga maksustatud laevastikust EMP lipu all.

Seoses laevandusorganisatsiooni esimese liitumisega Malta tonnaažimaksusüsteemiga võib nimetatud kohaldatavat piirmäära aga alandada kahekümne viie protsendini (25 %). Malta jätkab kontrollimist, ega EMP lipu all sõitva laevastiku osakaal pole kolmeaastase ajavahemiku jooksul keskmiselt vähenenud (nii olemasolevate kui ka uute abisaajate puhul).

| 11. | Malta tagab, et EMP lipu all sõitvatest laevadest saadud tulule kohaldatakse tonnaažimaksu üksnes siis, kui eelnimetatud lipukriteeriumid on täidetud (vt kohustus nr 10), ning üksnes laevastike puhul, mida hallatakse äriliselt ja strateegiliselt kogu ulatuses EMPs. Laevadele, mille äriline ja strateegiline haldamine ei toimu EMPs, võib tonnaažimaksuga maksustamise kava kohaldada üksnes juhul, kui need sõidavad EMP lipu all (välja arvatud laevad, mis on väljaprahitud tingimustel, mille puhul on järgitud kohustuses nr 4 mainitud piiranguid). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Malta kohustub kehtestama ametliku sätte meretranspordile antava riigiabi suuniste punktis 11 sätestatud abi ülemmäära kontrollimise kohta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Malta tagab õigusaktide muutmise nii, et selgelt on eristatud:






  a) | tasud, mida tuleb laevade eest maksta registreerimisel, ja iga-aastased maksud Malta lipu all sõitvate laevade eest, mis ei vasta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele; ja |
| --- | --- | --- |

13.

a)

tasud, mida tuleb laevade eest maksta registreerimisel, ja iga-aastased maksud Malta lipu all sõitvate laevade eest, mis ei vasta tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele; ja

| b) | tonnaažimaks, mida makstakse üksnes laevade eest, mis vastavad tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele. |
| --- | --- |

b)

tonnaažimaks, mida makstakse üksnes laevade eest, mis vastavad tonnaažimaksuga maksustamise kava tingimustele.

| 14. | Malta kohustub avaldama riigisisesed suunised, milles sätestatakse selgelt mittevastavus tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele mitme tegevuse puhul, mis võivad pakkuda konkurentsi maismaal tegutsevatele ettevõtetele, eelkõige:






  a) | laevaehitus; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

laevaehitus;

| b) | selliste kaupade ja teenuste müük pardal, mida tavaliselt reisijatele ei pakuta, nt autod, kodumasinad või kariloomad; ja |
| --- | --- |

b)

selliste kaupade ja teenuste müük pardal, mida tavaliselt reisijatele ei pakuta, nt autod, kodumasinad või kariloomad; ja

| c) | sadama käitamine, laevapuhkused, mille puhul laev seisab sildunult ja meretransporti ei toimu. |
| --- | --- |

c)

sadama käitamine, laevapuhkused, mille puhul laev seisab sildunult ja meretransporti ei toimu.

| 15. | Malta kohustub nõudma tonnaažimaksust kasu saajatelt kohustuslike iga-aastaste vastavusdeklaratsioonide esitamist kontrollitavate parameetrite kohta, nagu laevaliik, laevaga elluviidavad tegevused, netotonnaaž, laeva kasutamise päevade arv, lipp, toiminguliigid ja abi ülemmäärast kinnipidamine. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Malta kohustub tühistama praeguse Malta residentidele kohaldatava sektoripõhise vabastuse laevandusettevõtete aktsiatega seotud kapitalikasumi maksustamisest, mis on sätestatud kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 84z lõike 1 punktis c. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Malta kohustub tühistama kaubandusliku meresõidu maksustamiseeskirjade artiklis 5 sätestatud vabastuse dokumentide ja tehingute lõivude seaduse kohastest tasudest ning lõivudest. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Malta kohustub muutma õigusakte selgitamaks, et laevu, mille tonnaaž on alla 1 000 netotonni, võib kuulutada tonnaažimaksu kohaldamise tingimustele vastavaks üksnes juhul, kui laeva kasutatakse laevandustegevuseks ja kui seda saaks peale tonnaaži arvestamise teha kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85 lõike 1 kohaselt, ning kasutama seda õigust sellistel juhtudel, kui taotlejad vastavad kriteeriumitele. Malta sõnastab kaubandusliku meresõidu seaduse artikli 85a lõike 1 ümber järgmiselt: „Minister kuulutab rahanduse eest vastutava ministri nõusolekul ja tingimustel, mida peetaks kooskõlas nende eeskirjadega asjakohaseks, tonnaažimaksu alla kuuluvaks laevaks mistahes netotonnaažiga laeva, mida kasutatakse laevandustegevuseks.“ |
| --- | --- |

18.

| 19. | Malta kohustub välja andma suunised, milles selgitatakse, et kaubandusliku meresõidu seaduse esimeses lisas sätestatud ministri õigust vabastada oma äranägemisel tasude maksmisest mistahes laev või laevaliik kasutatakse üksnes humanitaar- ja heategevuse korral, mis ei hõlma kaupade ja teenuste pakkumist turul. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Malta kohustub nõudma eraldi raamatupidamisarvestuse pidamist, kui ettevõte ei tegele üksnes laevandustegevusega. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Malta kohustub piirduma tonnaažimaksu kohaldamisel organisatsioonidega, kes on võtnud riske ja kohustusi seoses tonnaažimaksuga maksustamise kavaga hõlmatud käitamistegevusega või laevandustegevusega, ning lisama õigusaktidesse täpse määratluse, mis järgib meretranspordile antava riigiabi suunistes esitatud määratlust. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Malta kohustub kustutama kaubandusliku meresõidu seaduse artiklist 85 sõnad „või mis võivad olla muul viisil kindlaks määratud“. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Malta tagab, et uued eeskirjad, mis muudavad selles otsuses käsitletud meetmed siseturuga kokkusobivaks, jõustuvad kolme kuu jooksul alates selle otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Malta kohustub jätkama tonnaažimaksuga maksustamise kava ja muude käesoleva otsuse teemaks olevate meetmete haldamist viisil, mis ei too kaasa kokkusobimatu abi maksmist, mis tuleks hiljem abisaajatelt tagasi nõuda. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Malta kohustub tonnaažimaksuga maksustamise kavast uuesti teatama kümne aasta jooksul alates kuupäevast, mil komisjon võttis vastu lõpliku otsuse käesoleva juhtumi kohta. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  See hõlmab ka laevade (eriti jahtide) laevapereta rendile andmist füüsilistele isikutele.

(2)  Kehtivates maksustamiseeskirjades on juba sätestatud täpsed reeglid uutele ettevõtetele (kooskõlas laevahaldussuunistes sätestatud reeglitega).

(3)  Sealhulgas (laevaperega või -pereta) sisseprahitud laevastik, aga välja arvatud väljaprahitud laevad.

---

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/59

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1117,

24. juuni 2019,

millega muudetakse otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ seoses otsuste adressaadi muutmisega

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4523 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 6 ja artikli 20 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsused 2007/305/EÜ, (2) 2007/306/EÜ (3) ja 2007/307/EÜ, (4) milles on sätestatud eeskirjad hübriidrapsi Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4), hübriidrapsi Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) ja rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ning nendest saadud toodete turult kõrvaldamise kohta, on adresseeritud Saksamaal asuvale ettevõtjale Bayer CropScience AG. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsused 2007/305/EÜ, (2) 2007/306/EÜ (3) ja 2007/307/EÜ, (4) milles on sätestatud eeskirjad hübriidrapsi Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4), hübriidrapsi Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) ja rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ning nendest saadud toodete turult kõrvaldamise kohta, on adresseeritud Saksamaal asuvale ettevõtjale Bayer CropScience AG.

| (2) | 1. augusti 2018. aasta kirjaga palus äriühing Bayer CropScience AG komisjoni kanda kõik nende õigused ja kohustused seoses geneetiliselt muundatud toodete lubade ning menetluses olevate taotlustega üle Ameerika Ühendriikides asuvale äriühingule BASF Agricultural Solutions Seed US LLC. Äriühing BASF Agricultural Solutions Seed US LLC kinnitas 19. oktoobri 2018. aasta kirjas oma nõusolekut üleandmisega ja andis Saksamaal asuvale äriühingule BASF SE loa tegutseda oma esindajana liidus. |
| --- | --- |

(2)

1. augusti 2018. aasta kirjaga palus äriühing Bayer CropScience AG komisjoni kanda kõik nende õigused ja kohustused seoses geneetiliselt muundatud toodete lubade ning menetluses olevate taotlustega üle Ameerika Ühendriikides asuvale äriühingule BASF Agricultural Solutions Seed US LLC. Äriühing BASF Agricultural Solutions Seed US LLC kinnitas 19. oktoobri 2018. aasta kirjas oma nõusolekut üleandmisega ja andis Saksamaal asuvale äriühingule BASF SE loa tegutseda oma esindajana liidus.

| (3) | Taotletud muudatuse rakendamiseks on vaja muuta otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ seoses kõnealuste otsuste adressaadiga. |
| --- | --- |

(3)

Taotletud muudatuse rakendamiseks on vaja muuta otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ seoses kõnealuste otsuste adressaadiga.

| (4) | Loaandmisotsuste kavandatud muudatused on oma olemuselt puhtalt halduslikud ja nendega ei kaasne asjaomaste toodete uut hindamist. |
| --- | --- |

(4)

Loaandmisotsuste kavandatud muudatused on oma olemuselt puhtalt halduslikud ja nendega ei kaasne asjaomaste toodete uut hindamist.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/305/EÜ artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

| | „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ asendatakse järgmisega: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Saksamaa
  “. |
| --- | --- |

„
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ asendatakse järgmisega: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Saksamaa
  “.

Artikkel 2

Otsuse 2007/306/EÜ artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

| | „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ asendatakse järgmisega: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Saksamaa
  “. |
| --- | --- |

„
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ asendatakse järgmisega: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Saksamaa
  “.

Artikkel 3

Otsuse 2007/307/EÜ artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

| | „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ asendatakse järgmisega: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Saksamaa
  “. |
| --- | --- |

„
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ asendatakse järgmisega: „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Saksamaa
  “.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Saksamaa.

Brüssel, 24. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. aprilli 2007. aasta otsus 2007/305/EÜ hübriidrapsi Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4) ja sellest tuletatud toodete turult kõrvaldamise kohta (ELT L 117, 5.5.2007, lk 17).

2

(3)  Komisjoni 25. aprilli 2007. aasta otsus 2007/306/EÜ hübriidrapsi Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) ja sellest tuletatud toodete turult kõrvaldamise kohta (ELT L 117, 5.5.2007, lk 20).

3

(4)  Komisjoni 25. aprilli 2007. aasta otsus 2007/307/EÜ rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ja sellest tuletatud toodete turult kõrvaldamise kohta (ELT L 117, 5.5.2007, lk 23).

4

---

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/61

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1118,

27. juuni 2019,

Põhjamere–Vahemere ja Atlandi põhivõrgukoridorides teostatava Seine'i–Schelde piiriülese projekti kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4561 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL, (1) eriti selle artikli 47 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Transpordi CO2-heite vähendamine, eelkõige tingimuste loomise kaudu pikamaavedude laiaulatuslikuks ümbersuunamiseks energiatõhusatesse transpordiliikidesse, on Euroopa Liidu oluline poliitikaeesmärk. Pariisi kokkulepe on kinnitanud ja tugevdanud ELi püüdlusi kliimamuutuste vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

(1)

Transpordi CO2-heite vähendamine, eelkõige tingimuste loomise kaudu pikamaavedude laiaulatuslikuks ümbersuunamiseks energiatõhusatesse transpordiliikidesse, on Euroopa Liidu oluline poliitikaeesmärk. Pariisi kokkulepe on kinnitanud ja tugevdanud ELi püüdlusi kliimamuutuste vastu võitlemisel.

| (2) | Siseveetranspordi edendamine kaupade liikumisel on ELi transpordipoliitika kindel eesmärk ja üleeuroopalise transpordivõrgu pikaajaline prioriteet. |
| --- | --- |

(2)

Siseveetranspordi edendamine kaupade liikumisel on ELi transpordipoliitika kindel eesmärk ja üleeuroopalise transpordivõrgu pikaajaline prioriteet.

| (3) | Seine'i–Schelde võrgu valmimine ühendab Seine'i jõgikonna otseselt suure läbilaskevõimega siseveetee kaudu Prantsusmaa, Belgia ja Madalmaade põhjaosas asuva Schelde jõgikonnaga ning samuti muude oluliste Euroopa veeteedega, nagu Rein ja Maas. Sellega luuakse pidev, tõhus ja sidus suure läbilaskevõimega siseveeteede võrk, mis ühendab selle laiema Euroopa piiriülese ala arvukaid mere- ja siseveesadamaid. |
| --- | --- |

(3)

Seine'i–Schelde võrgu valmimine ühendab Seine'i jõgikonna otseselt suure läbilaskevõimega siseveetee kaudu Prantsusmaa, Belgia ja Madalmaade põhjaosas asuva Schelde jõgikonnaga ning samuti muude oluliste Euroopa veeteedega, nagu Rein ja Maas. Sellega luuakse pidev, tõhus ja sidus suure läbilaskevõimega siseveeteede võrk, mis ühendab selle laiema Euroopa piiriülese ala arvukaid mere- ja siseveesadamaid.

| (4) | Prantsusmaa, Belgia ja Madalmaade ning Saksamaast kaugemale ühenduse loomisega on Seine'i–Schelde võrgustikul selge piiriülene mõõde. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa, Belgia ja Madalmaade ning Saksamaast kaugemale ühenduse loomisega on Seine'i–Schelde võrgustikul selge piiriülene mõõde.

| (5) | Seine'i–Schelde projekt on eelnevalt kindlaks määratud Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori raames ning Le Havre'i – Pariisi lõik Atlandi põhivõrgu koridori raames. Deklaratsiooniga TEN-T Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori rakendamise kohta (Tallinna deklaratsioon), millele 17. oktoobril 2013 kirjutasid alla Belgia, Madalmaade ja Prantsusmaa transpordiministrid ning komisjoni transpordivolinik, on veelgi rõhutatud asjaomaste poolte kohustust seda rakendada. Lisaks rõhutatakse Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori töökavas vajadust tagada Seine'i–Schelde projekti lõpuleviimine kui täielikult toimiva mitmeliigilise transpordikoridori rajamise alus. |
| --- | --- |

(5)

Seine'i–Schelde projekt on eelnevalt kindlaks määratud Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori raames ning Le Havre'i – Pariisi lõik Atlandi põhivõrgu koridori raames. Deklaratsiooniga TEN-T Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori rakendamise kohta (Tallinna deklaratsioon), millele 17. oktoobril 2013 kirjutasid alla Belgia, Madalmaade ja Prantsusmaa transpordiministrid ning komisjoni transpordivolinik, on veelgi rõhutatud asjaomaste poolte kohustust seda rakendada. Lisaks rõhutatakse Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori töökavas vajadust tagada Seine'i–Schelde projekti lõpuleviimine kui täielikult toimiva mitmeliigilise transpordikoridori rajamise alus.

| (6) | Projekti üks peamisi eesmärke on tagada, et peamised Seine'i–Schelde marsruudid vastaks vähemalt ECMT Va klassile ja oleks kindlustatud head navigatsioonitingimused. |
| --- | --- |

(6)

Projekti üks peamisi eesmärke on tagada, et peamised Seine'i–Schelde marsruudid vastaks vähemalt ECMT Va klassile ja oleks kindlustatud head navigatsioonitingimused.

| (7) | Kõik Seine'i–Schelde projekti komponendid on olulised selle lõpuleviimiseks. Nende hulgas on peamiseks puuduvaks lüliks Seine'i – Nord Europe'i kanal, milleta Seine'i–Schelde võrku ei saa ellu viia. |
| --- | --- |

(7)

Kõik Seine'i–Schelde projekti komponendid on olulised selle lõpuleviimiseks. Nende hulgas on peamiseks puuduvaks lüliks Seine'i – Nord Europe'i kanal, milleta Seine'i–Schelde võrku ei saa ellu viia.

| (8) | Seine'i–Schelde projekt on keerukas piiriülene projekt, mis hõlmab Belgiat (Flandria ja Valloonia piirkonnad) ja Prantsusmaad ning sisaldab töid, mille eesmärk on luua uus taristu ja parandada olemasolevat, mõjutades navigeerimist minimaalselt. Piisav koordineerimine on seega väga oluline. Selleks et toetada projekti kooskõlastatud ja õigeaegset elluviimist, on vaja vastu võtta sätted, millega kehtestatakse vajalike meetmete kirjeldus ja nende rakendamise ajakava. See aitaks saavutada Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori töökava piiriülesed eesmärgid ning viia lõpule Seine'i–Schelde projekt võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 2030. aastaks. |
| --- | --- |

(8)

Seine'i–Schelde projekt on keerukas piiriülene projekt, mis hõlmab Belgiat (Flandria ja Valloonia piirkonnad) ja Prantsusmaad ning sisaldab töid, mille eesmärk on luua uus taristu ja parandada olemasolevat, mõjutades navigeerimist minimaalselt. Piisav koordineerimine on seega väga oluline. Selleks et toetada projekti kooskõlastatud ja õigeaegset elluviimist, on vaja vastu võtta sätted, millega kehtestatakse vajalike meetmete kirjeldus ja nende rakendamise ajakava. See aitaks saavutada Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori töökava piiriülesed eesmärgid ning viia lõpule Seine'i–Schelde projekt võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 2030. aastaks.

| (9) | On oluline välja selgitada Seine'i–Schelde projekti elluviimiseks vajalikud meetmed ja rakendamise ajakava, et kavandada ja igakülgselt optimeerida liidu-, liikmesriikide- ja piirkondadepoolse rahastamise ning erarahastamise kättesaadavust. ELi kaasrahastamisel on võimendav mõju meetmete rakendamiseks vajalike riiklike ja piirkondlike otsuste tegemisele. |
| --- | --- |

(9)

On oluline välja selgitada Seine'i–Schelde projekti elluviimiseks vajalikud meetmed ja rakendamise ajakava, et kavandada ja igakülgselt optimeerida liidu-, liikmesriikide- ja piirkondadepoolse rahastamise ning erarahastamise kättesaadavust. ELi kaasrahastamisel on võimendav mõju meetmete rakendamiseks vajalike riiklike ja piirkondlike otsuste tegemisele.

| (10) | Belgia (Flandria ja Valloonia piirkonnad) ja Prantsusmaa on juba teinud olulisi töid (uuringud ja taristutööd) Seine'i–Schelde projekti elluviimiseks. Enamikku neist on kaasrahastanud Euroopa Liit eri programmide raames. Praegu teostatakse töid Euroopa ühendamise rahastu toetuslepingu (2014-EU-TM-0373-M, „Seine–Escaut 2020“) raames, mis hõlmab liidu rahastamist kuni 50 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(10)

Belgia (Flandria ja Valloonia piirkonnad) ja Prantsusmaa on juba teinud olulisi töid (uuringud ja taristutööd) Seine'i–Schelde projekti elluviimiseks. Enamikku neist on kaasrahastanud Euroopa Liit eri programmide raames. Praegu teostatakse töid Euroopa ühendamise rahastu toetuslepingu (2014-EU-TM-0373-M, „Seine–Escaut 2020“) raames, mis hõlmab liidu rahastamist kuni 50 % abikõlblikest kuludest.

| (11) | Projekti piiriülene mõõde nõuab vastavate juhtimisstruktuuride moodustamist. Belgia (Flandria ja Valloonia piirkonnad) ja Prantsusmaa on teinud aastaid tihedat koostööd, eelkõige 2009. aasta septembris loodud Seine'i–Schelde projekti elluviimise ettevalmistamise valitsustevahelise komisjoni raames. Kõnealust valitsustevahelist komisjoni toetab Seine'i–Schelde Euroopa majandushuviühing (Seine'i–Schelde EMHÜ), mis koosneb järgmistest organisatsioonidest: Voies Navigables de France (VNF), Société du canal Seine-Nord Europe (SCSNE), Service Public de Wallonie (SPW) ja De Vlaamse Waterweg NV. Société du Canal Seine–Nord Europe, mis vastutab Seine'i – Nord Europe'i kanali ehitamise eest, loodi 2017. aasta mais. Kõnealused üksused moodustavad ühtse juhtimisstruktuuri, mis jälgib ja koordineerib Seine'i–Schelde projekti elluviimist. Põhjamere-Vahemere põhivõrgukoridori Euroopa koordinaator ja komisjoni esindaja peaksid valitsustevahelise komisjoni ja Seine'i–Schelde EMHÜ töös korrapäraselt osalema vaatlejana. Lisaks peaks Euroopa koordinaator ja komisjoni esindaja osalema SCSNE järelevalvenõukogu (conseil de surveillance) koosolekutel vaatlejatena. Prantsusmaa võib ette näha asjakohased täiendavad meetmed, et kaasata komisjon nõuetekohaselt kõnealusesse järelevalvenõukogusse. |
| --- | --- |

(11)

Projekti piiriülene mõõde nõuab vastavate juhtimisstruktuuride moodustamist. Belgia (Flandria ja Valloonia piirkonnad) ja Prantsusmaa on teinud aastaid tihedat koostööd, eelkõige 2009. aasta septembris loodud Seine'i–Schelde projekti elluviimise ettevalmistamise valitsustevahelise komisjoni raames. Kõnealust valitsustevahelist komisjoni toetab Seine'i–Schelde Euroopa majandushuviühing (Seine'i–Schelde EMHÜ), mis koosneb järgmistest organisatsioonidest: Voies Navigables de France (VNF), Société du canal Seine-Nord Europe (SCSNE), Service Public de Wallonie (SPW) ja De Vlaamse Waterweg NV. Société du Canal Seine–Nord Europe, mis vastutab Seine'i – Nord Europe'i kanali ehitamise eest, loodi 2017. aasta mais. Kõnealused üksused moodustavad ühtse juhtimisstruktuuri, mis jälgib ja koordineerib Seine'i–Schelde projekti elluviimist. Põhjamere-Vahemere põhivõrgukoridori Euroopa koordinaator ja komisjoni esindaja peaksid valitsustevahelise komisjoni ja Seine'i–Schelde EMHÜ töös korrapäraselt osalema vaatlejana. Lisaks peaks Euroopa koordinaator ja komisjoni esindaja osalema SCSNE järelevalvenõukogu (conseil de surveillance) koosolekutel vaatlejatena. Prantsusmaa võib ette näha asjakohased täiendavad meetmed, et kaasata komisjon nõuetekohaselt kõnealusesse järelevalvenõukogusse.

| (12) | Selleks et jälgida elluviimise edusamme, peaksid liikmesriigid esitama komisjonile korrapäraseid aruandeid oma territooriumil asuvate lõikude kohta ning teatama tekkinud viivitustest. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et jälgida elluviimise edusamme, peaksid liikmesriigid esitama komisjonile korrapäraseid aruandeid oma territooriumil asuvate lõikude kohta ning teatama tekkinud viivitustest.

| (13) | Käesolevas otsuses sätestatud rakendamise ajakava ei tohiks piirata rahvusvahelises ja liidu õiguses kindlaksmääratud nõuete, sealhulgas keskkonna ja inimeste tervise kaitse sätete järgimist. Ajakava peaks võimaldama kavandada ja täielikult optimeerida rahastamise kättesaadavust, ilma et see piiraks liikmesriigi või liidu rahalist panust. See ei tohiks mingil juhul ohustada liidu kõrgeid keskkonnakaitse ja üldsuse osalemise standardeid. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas otsuses sätestatud rakendamise ajakava ei tohiks piirata rahvusvahelises ja liidu õiguses kindlaksmääratud nõuete, sealhulgas keskkonna ja inimeste tervise kaitse sätete järgimist. Ajakava peaks võimaldama kavandada ja täielikult optimeerida rahastamise kättesaadavust, ilma et see piiraks liikmesriigi või liidu rahalist panust. See ei tohiks mingil juhul ohustada liidu kõrgeid keskkonnakaitse ja üldsuse osalemise standardeid.

| (14) | Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 lõike 2 teise lõigu kohaldamist, on käesoleva otsusega asjakohane ette näha läbivaatamisklausel. |
| --- | --- |

(14)

Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 lõike 2 teise lõigu kohaldamist, on käesoleva otsusega asjakohane ette näha läbivaatamisklausel.

| (15) | Belgia ja Prantsusmaa on käesolevas otsuses sätestatud meetmed heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(15)

Belgia ja Prantsusmaa on käesolevas otsuses sätestatud meetmed heaks kiitnud.

| (16) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 52 nimetatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 52 nimetatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas otsuses kirjeldatakse piiriülese Seine'i–Schelde projekti meetmeid ja selle elluviimise ajakava, samuti seonduvaid juhtimisalaseid sätteid.

Artikkel 2

Meetmed ja ajakava

Belgia ja Prantsusmaa tagavad järgmiste meetmete õigeaegse rakendamise:

| a) | Seine-Amont, Nogent-sur-Seine–Pariis: navigatsioonitingimuste parandamine detsembriks 2030






  — | navigatsioonitingimuste parandamine, sealhulgas ülevoolupaisude (Beaulieu, Livon, Vives-Eaux) rekonstrueerimine detsembriks 2027 ja kõrvallüüside (Coudray, Vives-Eaux, La Cave, Champagne) taastamine detsembriks 2023; |
| --- | --- | --- |

a)

Seine-Amont, Nogent-sur-Seine–Pariis: navigatsioonitingimuste parandamine detsembriks 2030

—

navigatsioonitingimuste parandamine, sealhulgas ülevoolupaisude (Beaulieu, Livon, Vives-Eaux) rekonstrueerimine detsembriks 2027 ja kõrvallüüside (Coudray, Vives-Eaux, La Cave, Champagne) taastamine detsembriks 2023;

| — | lüüside ja ülevoolupaisude kaugjuhtimispultide kasutuselevõtt detsembriks 2024; |
| --- | --- |

—

lüüside ja ülevoolupaisude kaugjuhtimispultide kasutuselevõtt detsembriks 2024;

| — | navigatsioonivahendite ja kasutajatele osutatavate teenuste parandamine detsembriks 2027; |
| --- | --- |

—

navigatsioonivahendite ja kasutajatele osutatavate teenuste parandamine detsembriks 2027;

| b) | Seine-Aval, Suresnes – Le Havre: ajakohastamine ja navigatsioonitingimuste parandamine detsembriks 2027






  — | lüüside pikendamine ja taastamine (nt Méricourt ja Bougival) detsembriks 2026; |
| --- | --- | --- |

b)

Seine-Aval, Suresnes – Le Havre: ajakohastamine ja navigatsioonitingimuste parandamine detsembriks 2027

—

lüüside pikendamine ja taastamine (nt Méricourt ja Bougival) detsembriks 2026;

| — | ülevoolupaisude (Port-Mort, Poses, Méricourt, Bougival, Suresnes, Andrésy) uuendamine detsembriks 2027, sealhulgas Croissy-sur-Seine'i kaldapealse tugevdamine detsembriks 2022; |
| --- | --- |

—

ülevoolupaisude (Port-Mort, Poses, Méricourt, Bougival, Suresnes, Andrésy) uuendamine detsembriks 2027, sealhulgas Croissy-sur-Seine'i kaldapealse tugevdamine detsembriks 2022;

| — | lüüside ja ülevoolupaisude kaugjuhtimispultide kasutuselevõtt detsembriks 2024; |
| --- | --- |

—

lüüside ja ülevoolupaisude kaugjuhtimispultide kasutuselevõtt detsembriks 2024;

| — | navigatsioonivahendite ja kasutajatele osutatavate teenuste parandamine detsembriks 2027; |
| --- | --- |

—

navigatsioonivahendite ja kasutajatele osutatavate teenuste parandamine detsembriks 2027;

| — | Poses-Amfreville'i jalakäijate silla ehitus detsembriks 2022 ja kalapääsude rajamine detsembriks 2030; |
| --- | --- |

—

Poses-Amfreville'i jalakäijate silla ehitus detsembriks 2022 ja kalapääsude rajamine detsembriks 2030;

| c) | Oise, Conflans-Sainte-Honorine–Compiègne: ajakohastamine ECMT Vb klassi ja navigatsioonitingimuste parandamine detsembriks 2028






  — | Oise'i jõe ajakohastamine ECMT Vb klassi (MAGEO: kaldapääste ja silla tugipostid Creili ja Compiègne'i vahel, süvendustööd, Venette'i paadisilla ehitus) juuniks 2027; |
| --- | --- | --- |

c)

Oise, Conflans-Sainte-Honorine–Compiègne: ajakohastamine ECMT Vb klassi ja navigatsioonitingimuste parandamine detsembriks 2028

—

Oise'i jõe ajakohastamine ECMT Vb klassi (MAGEO: kaldapääste ja silla tugipostid Creili ja Compiègne'i vahel, süvendustööd, Venette'i paadisilla ehitus) juuniks 2027;

| — | Mours'i silla rekonstrueerimine detsembriks 2025; |
| --- | --- |

—

Mours'i silla rekonstrueerimine detsembriks 2025;

| — | lüüside ja ülevoolupaisude kaugjuhtimispultide kasutuselevõtt detsembriks 2028; |
| --- | --- |

—

lüüside ja ülevoolupaisude kaugjuhtimispultide kasutuselevõtt detsembriks 2028;

| d) | Seine'i – Nord Europe'i kanal, Compiègne–Aubencheul-au-Bac: ECMT Vb klassi ehitamine ja kasutuselevõtt ning konteinerite kolme kihi võimaldamine detsembriks 2028






  1) | 1. sektor Compiegne–Passel, sealhulgas Montmacqi lüüsi ehitus:






  — | ruumiline planeering septembriks 2020; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Seine'i – Nord Europe'i kanal, Compiègne–Aubencheul-au-Bac: ECMT Vb klassi ehitamine ja kasutuselevõtt ning konteinerite kolme kihi võimaldamine detsembriks 2028

1)

1. sektor Compiegne–Passel, sealhulgas Montmacqi lüüsi ehitus:

—

ruumiline planeering septembriks 2020;

| — | ühtne keskkonnaluba septembriks 2020; |
| --- | --- |

—

ühtne keskkonnaluba septembriks 2020;

| — | põhitööde alustamine oktoobriks 2020; |
| --- | --- |

—

põhitööde alustamine oktoobriks 2020;

| — | tööde lõpetamine detsembriks 2026; |
| --- | --- |

—

tööde lõpetamine detsembriks 2026;

| — | kasutuselevõtt juuniks 2027; |
| --- | --- |

—

kasutuselevõtt juuniks 2027;

| 2) | 2. sektor Passel–Allaines (49 km), mis läbib 33 omavalitsust, 3. sektor Allaines–Etricourt-Manancourt (11 km), mis läbib 3 omavalitsust, ja 4. sektor Etricourt-Manancourt–Aubencheul-au-Bac (30 km), mis läbib 11 omavalitsust, sealhulgas lüüside rajamine Noyonis, Campagne'is, Allaines'is, Marquion-Bourlonis, Oisy-Le-Vergeris ja Moislains'is (ühenduslüüs Canal du Nordiga), Louette'i hoiubasseini rajamine ja 1,33-kilomeetrise kanalisilla ehitamine Somme'i orus:






  — | ruumiline planeering detsembriks 2022; |
| --- | --- | --- |

2)

2. sektor Passel–Allaines (49 km), mis läbib 33 omavalitsust, 3. sektor Allaines–Etricourt-Manancourt (11 km), mis läbib 3 omavalitsust, ja 4. sektor Etricourt-Manancourt–Aubencheul-au-Bac (30 km), mis läbib 11 omavalitsust, sealhulgas lüüside rajamine Noyonis, Campagne'is, Allaines'is, Marquion-Bourlonis, Oisy-Le-Vergeris ja Moislains'is (ühenduslüüs Canal du Nordiga), Louette'i hoiubasseini rajamine ja 1,33-kilomeetrise kanalisilla ehitamine Somme'i orus:

—

ruumiline planeering detsembriks 2022;

| — | ühtne keskkonnaluba oktoobriks 2022; |
| --- | --- |

—

ühtne keskkonnaluba oktoobriks 2022;

| — | põhitööde alustamine detsembriks 2023; |
| --- | --- |

—

põhitööde alustamine detsembriks 2023;

| — | tööde lõpetamine juuniks 2028; |
| --- | --- |

—

tööde lõpetamine juuniks 2028;

| — | kasutuselevõtt detsembriks 2028; |
| --- | --- |

—

kasutuselevõtt detsembriks 2028;

| e) | Dunkerque'i–Schelde telg, sealhulgas Dunkerque'i kanal Valenciennes'ist Scheldeni ja Valloonia põhilõik, ning Deûle'i jõgi Genti suunas: ajakohastamine ECMT Va (kahesuunaline) ja Vb (ühesuunaline) klassi ja navigatsioonitingimuste parandamine detsembriks 2027






  1) | kõik lõigud:






  — | uuringud lüüside läbilaskevõime suurendamiseks (kahekordistamine ja/või pikendamine) detsembriks 2023; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Dunkerque'i–Schelde telg, sealhulgas Dunkerque'i kanal Valenciennes'ist Scheldeni ja Valloonia põhilõik, ning Deûle'i jõgi Genti suunas: ajakohastamine ECMT Va (kahesuunaline) ja Vb (ühesuunaline) klassi ja navigatsioonitingimuste parandamine detsembriks 2027

1)

kõik lõigud:

—

uuringud lüüside läbilaskevõime suurendamiseks (kahekordistamine ja/või pikendamine) detsembriks 2023;

| — | lüüside kaugjuhtimispultide kasutuselevõtt detsembriks 2025; |
| --- | --- |

—

lüüside kaugjuhtimispultide kasutuselevõtt detsembriks 2025;

| — | ECMT V klassi laevadele navigatsioonitingimuste tagamine detsembriks 2027; |
| --- | --- |

—

ECMT V klassi laevadele navigatsioonitingimuste tagamine detsembriks 2027;

| 2) | lõik Arleux–Anzin: Denaini lüüsi moderniseerimine ja taastamine detsembriks 2022; |
| --- | --- |

2)

lõik Arleux–Anzin: Denaini lüüsi moderniseerimine ja taastamine detsembriks 2022;

| 3) | lõik Arleux–Halluin:






  — | Deûle'i jõe ajakohastamine ECMT Va (kahesuunaline) ja Vb (ühesuunaline) klassi detsembriks 2022; |
| --- | --- | --- |

3)

lõik Arleux–Halluin:

—

Deûle'i jõe ajakohastamine ECMT Va (kahesuunaline) ja Vb (ühesuunaline) klassi detsembriks 2022;

| — | lüüside (sealhulgas Don ja Grand-Carré) moderniseerimine ja taastamine detsembriks 2020 ning Quesnoy-sur-Deûle'i lüüsi pikendamine detsembriks 2026; |
| --- | --- |

—

lüüside (sealhulgas Don ja Grand-Carré) moderniseerimine ja taastamine detsembriks 2020 ning Quesnoy-sur-Deûle'i lüüsi pikendamine detsembriks 2026;

| 4) | lõik Bauvin–Dunkerque:






  — | Aire Neufossé'i kanali kallaste kaitserajatised (1. ja 2. etapp) detsembriks 2026 ning kallaste kaitserajatised ja bjeffide veepiiri taastamine Fontinettes'is detsembriks 2023; |
| --- | --- | --- |

4)

lõik Bauvin–Dunkerque:

—

Aire Neufossé'i kanali kallaste kaitserajatised (1. ja 2. etapp) detsembriks 2026 ning kallaste kaitserajatised ja bjeffide veepiiri taastamine Fontinettes'is detsembriks 2023;

| — | Fontinettes'i lüüsi moderniseerimine ja taastamine detsembriks 2019; |
| --- | --- |

—

Fontinettes'i lüüsi moderniseerimine ja taastamine detsembriks 2019;

| f) | Condé-Pommerœuli kanal: taasavamine ECMT Va klassis detsembriks 2022 |
| --- | --- |

f)

Condé-Pommerœuli kanal: taasavamine ECMT Va klassis detsembriks 2022

| g) | Valloonia põhilõik, Pommerœul–Namur: ajakohastamine ECMT Va klassi detsembriks 2028






  1) | Pommerœul–Seneffe: ajakohastamine ECMT Va klassi, sealhulgas Nimy-Blaton-Péronnesi kanali kohandamine ja Obourg'i lüüsi dubleerimine, uuringute lõpuleviimine detsembriks 2022 ja tööde lõpuleviimine detsembriks 2027; |
| --- | --- | --- |

g)

Valloonia põhilõik, Pommerœul–Namur: ajakohastamine ECMT Va klassi detsembriks 2028

1)

Pommerœul–Seneffe: ajakohastamine ECMT Va klassi, sealhulgas Nimy-Blaton-Péronnesi kanali kohandamine ja Obourg'i lüüsi dubleerimine, uuringute lõpuleviimine detsembriks 2022 ja tööde lõpuleviimine detsembriks 2027;

| 2) | Seneffe–Charleroi: ajakohastamine ECMT Va klassi ja lüüside (Marchienne, Gosselies ja Viesville) dubleerimine, ettevalmistustööd detsembriks 2022 ja tööde lõpuleviimine detsembriks 2027; |
| --- | --- |

2)

Seneffe–Charleroi: ajakohastamine ECMT Va klassi ja lüüside (Marchienne, Gosselies ja Viesville) dubleerimine, ettevalmistustööd detsembriks 2022 ja tööde lõpuleviimine detsembriks 2027;

| 3) | Charleroi–Namur:






  — | Auvelais' lüüsi kohandamine detsembriks 2022; |
| --- | --- | --- |

3)

Charleroi–Namur:

—

Auvelais' lüüsi kohandamine detsembriks 2022;

| — | ületusvõimaluste parandamine, uuringute lõpuleviimine detsembriks 2022 ja tööde lõpuleviimine 2028. aastaks; |
| --- | --- |

—

ületusvõimaluste parandamine, uuringute lõpuleviimine detsembriks 2022 ja tööde lõpuleviimine 2028. aastaks;

| h) | Schelde ülemjooks:






  1) | Valloonia piirkonnas (Belgia):






  — | ajakohastamine ECMT Va klassi, sealhulgas Tournai ülemineku kohandamine ühesuunalise Va klassile vastavaks ning Pont des Trous'e ja Pont-à-Pont'i kohandamine detsembriks 2022; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Schelde ülemjooks:

1)

Valloonia piirkonnas (Belgia):

—

ajakohastamine ECMT Va klassi, sealhulgas Tournai ülemineku kohandamine ühesuunalise Va klassile vastavaks ning Pont des Trous'e ja Pont-à-Pont'i kohandamine detsembriks 2022;

| — | lüüside läbilaskevõime suurendamine ja lüüsirajatiste turvamine, Hérinnes'i ja Kaini lüüside kohandamine, uuringute lõpuleviimine detsembriks 2023 ja tööde lõpuleviimine detsembriks 2030; |
| --- | --- |

—

lüüside läbilaskevõime suurendamine ja lüüsirajatiste turvamine, Hérinnes'i ja Kaini lüüside kohandamine, uuringute lõpuleviimine detsembriks 2023 ja tööde lõpuleviimine detsembriks 2030;

| 2) | Flandria piirkonnas (Belgia): lüüside ajakohastamise ECMT Vb klassi uuringute lõpuleviimine detsembriks 2022 ning tehnilise ja rahalise rakenduskava koostamine detsembriks 2023; |
| --- | --- |

2)

Flandria piirkonnas (Belgia): lüüside ajakohastamise ECMT Vb klassi uuringute lõpuleviimine detsembriks 2022 ning tehnilise ja rahalise rakenduskava koostamine detsembriks 2023;

| i) | Lys: ajakohastamine ECMT Va (kahesuunaline) ja Vb (ühesuunaline) klassi ning konteinerite kolme kihi võimaldamine detsembriks 2027, sealhulgas:






  1) | Flandria piirkonnas (Belgia), Genti ja Werviki vahel:






  — | kõikide lüüside ajakohastamine ECMT Vb klassi, sealhulgas lüüsid St-Baafs-Vijves ja Harelbekes, detsembriks 2021; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Lys: ajakohastamine ECMT Va (kahesuunaline) ja Vb (ühesuunaline) klassi ning konteinerite kolme kihi võimaldamine detsembriks 2027, sealhulgas:

1)

Flandria piirkonnas (Belgia), Genti ja Werviki vahel:

—

kõikide lüüside ajakohastamine ECMT Vb klassi, sealhulgas lüüsid St-Baafs-Vijves ja Harelbekes, detsembriks 2021;

| — | ECMT Vb klassi kalibreerimine, sealhulgas sildade ülestõstmine, mis võimaldab kolme konteinerikihti, detsembriks 2022 Lysi ümbersõidukanalil ja detsembriks 2027 ülejäänud lõikudel; |
| --- | --- |

—

ECMT Vb klassi kalibreerimine, sealhulgas sildade ülestõstmine, mis võimaldab kolme konteinerikihti, detsembriks 2022 Lysi ümbersõidukanalil ja detsembriks 2027 ülejäänud lõikudel;

| 2) | Valloonia piirkonnas (Belgia) Comines'i omavalitsuses: ajakohastamine ECMT Vb klassi, sealhulgas Comines'i ülekäik, detsembriks 2027, ja navigatsiooni tagamine, eelkõige Comines'i ülevoolupaisu asendamisega detsembriks 2030; |
| --- | --- |

2)

Valloonia piirkonnas (Belgia) Comines'i omavalitsuses: ajakohastamine ECMT Vb klassi, sealhulgas Comines'i ülekäik, detsembriks 2027, ja navigatsiooni tagamine, eelkõige Comines'i ülevoolupaisu asendamisega detsembriks 2030;

| 3) | Prantsusmaal, Deûlémont'i ja Comines'i vahel: ajakohastamine ECMT Vb klassi detsembriks 2024; |
| --- | --- |

3)

Prantsusmaal, Deûlémont'i ja Comines'i vahel: ajakohastamine ECMT Vb klassi detsembriks 2024;

| j) | ühendusvõrk Flandrias:






  1) | uuringud Flandria siseveeteede lõikude ajakohastamiseks, mis on otseühenduses Seine'i-Schelde põhivõrguga, detsembriks 2022:






  — | Zeebrugge (Genti–Brügge kanal) ja Antwerpeni (Upper-Seascheldt) meresadamatega ühenduste ajakohastamine ECMT Va klassi, võimaldades kolme konteinerikihti; |
| --- | --- | --- | --- |

j)

ühendusvõrk Flandrias:

1)

uuringud Flandria siseveeteede lõikude ajakohastamiseks, mis on otseühenduses Seine'i-Schelde põhivõrguga, detsembriks 2022:

—

Zeebrugge (Genti–Brügge kanal) ja Antwerpeni (Upper-Seascheldt) meresadamatega ühenduste ajakohastamine ECMT Va klassi, võimaldades kolme konteinerikihti;

| — | Roeselare–Lysi ja Bossuit–Kortrijki kanali ajakohastamine ECMT Va klassi; |
| --- | --- |

—

Roeselare–Lysi ja Bossuit–Kortrijki kanali ajakohastamine ECMT Va klassi;

| 2) | eespool nimetatud lõikude ajakohastamise kohta tehnilise ja rahalise rakenduskava koostamine, sealhulgas üksikasjalik prioriteetide hindamine, detsembriks 2023; |
| --- | --- |

2)

eespool nimetatud lõikude ajakohastamise kohta tehnilise ja rahalise rakenduskava koostamine, sealhulgas üksikasjalik prioriteetide hindamine, detsembriks 2023;

| k) | Seneffe–Antwerpen, Flandria ja Valloonia lõigud: lüüside ajakohastamise ECMT täiemõõdulisse IV klassi uuringute lõpuleviimine detsembriks 2022 ning vajalike kohanduste tehnilise ja rahalise rakenduskava koostamine detsembriks 2023; |
| --- | --- |

k)

Seneffe–Antwerpen, Flandria ja Valloonia lõigud: lüüside ajakohastamise ECMT täiemõõdulisse IV klassi uuringute lõpuleviimine detsembriks 2022 ning vajalike kohanduste tehnilise ja rahalise rakenduskava koostamine detsembriks 2023;

| l) | üldmeetmed:






  1) | poliitilise raamistiku koostamine, mida koordineeritakse erinevate osapooltega, et edendada alternatiivkütuste taristu täielikku kasutuselevõttu Seine'i–Schelde võrgus kooskõlas Belgia ja Prantsusmaa poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/94/EL (2) kontekstis esitatud riiklike poliitikaraamistikega, detsembriks 2022, et rakendada seda järk-järgult detsembriks 2030; |
| --- | --- | --- |

l)

üldmeetmed:

1)

poliitilise raamistiku koostamine, mida koordineeritakse erinevate osapooltega, et edendada alternatiivkütuste taristu täielikku kasutuselevõttu Seine'i–Schelde võrgus kooskõlas Belgia ja Prantsusmaa poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/94/EL (2) kontekstis esitatud riiklike poliitikaraamistikega, detsembriks 2022, et rakendada seda järk-järgult detsembriks 2030;

2

| 2) | integreeritud ja tõhusate piiriülese liikluse ja transpordi korraldamise teenuste rakendamine Seine'i–Schelde võrgus, sealhulgas RISi täiemahuline rakendamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/44/EÜ (3), detsembriks 2028; |
| --- | --- |

2)

integreeritud ja tõhusate piiriülese liikluse ja transpordi korraldamise teenuste rakendamine Seine'i–Schelde võrgus, sealhulgas RISi täiemahuline rakendamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/44/EÜ (3), detsembriks 2028;

3

| 3) | Seine'i–Schelde võrgu mitmeliigiliste logistikaplatvormide arendamine detsembriks 2028. |
| --- | --- |

3)

Seine'i–Schelde võrgu mitmeliigiliste logistikaplatvormide arendamine detsembriks 2028.

Artikkel 3

Juhtimine

1.   Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori Euroopa koordinaator ja Euroopa Komisjoni esindaja kutsutakse vaatlejatena osalema Société du canal Seine-Nord Europe nõukogu (conseil de surveillance) koosolekutel.

2.   Artiklis 2 osutatud meetmete kulgu arutatakse korrapäraselt Seine'i–Schelde projekti elluviimise ettevalmistamise valitsustevahelise komisjoni ning Seine'i–Schelde EMHÜ raames. Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori Euroopa koordinaator ja Euroopa Komisjoni esindaja kutsutakse vaatlejatena osalema valitsustevahelise komisjoni koosolekutel vähemalt kaks korda aastas ja Seine'i–Schelde EMHÜ koosolekutel vähemalt kolm korda aastas.

Artikkel 4

Aruandlus

Belgia ja Prantsusmaa annavad komisjonile ja Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori Euroopa koordinaatorile vähemalt üks kord aastas aru artiklis 2 osutatud meetmete rakendamisel tehtud edusammudest ning teatavad kõigist viivitustest, märkides ära nende põhjused ja võetud parandusmeetmed. Selleks võivad need liikmesriigid vajaduse korral kasutada Euroopa ühendamise rahastu toetuslepingute raames esitatavate iga-aastaste aruannete sisu.

Artikkel 5

Läbivaatamine

Hiljemalt 31. detsembriks 2023 vaatab komisjon Belgia ja Prantsusmaa taotlusel või omal algatusel läbi artiklis 2 osutatud meetmed ja ajakava, kasutades Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridori Euroopa koordinaatori abi.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile ja Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 27. juuni 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  
  ELT L 348, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel (ELT L 255, 30.9.2005, lk 152).

3

---

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/67 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/67

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1119,

28. juuni 2019,

millega lubatakse sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kasutada tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uuenduslikku tehnilist lahendust sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 6. septembril 2018 esitasid tootjad Toyota Motor Europe NV/SA, Opel Automobile GmbH – PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford Werke GmbH, Jaguar Land Rover, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Škoda Auto a.s., BMW AG, Renault SA, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG ja Volkswagen AG Nutzfahrzeuge (edaspidi „taotluse esitajad“) ühistaotluse, mille eesmärk on kiita heaks tõhusad sõiduki välisvalgustid, milles kasutatakse valgusdioode (edaspidi „tõhusad valgusdioodvalgustid“) kasutamiseks sisepõlemismootoriga sõidukites ja sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kui uuenduslik tehniline lahendus. Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

6. septembril 2018 esitasid tootjad Toyota Motor Europe NV/SA, Opel Automobile GmbH – PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford Werke GmbH, Jaguar Land Rover, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Škoda Auto a.s., BMW AG, Renault SA, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG ja Volkswagen AG Nutzfahrzeuge (edaspidi „taotluse esitajad“) ühistaotluse, mille eesmärk on kiita heaks tõhusad sõiduki välisvalgustid, milles kasutatakse valgusdioode (edaspidi „tõhusad valgusdioodvalgustid“) kasutamiseks sisepõlemismootoriga sõidukites ja sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kui uuenduslik tehniline lahendus. Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 (2).

| (2) | Tõhus valgusdioodvalgusti on valgusdioode sisaldav valgustusmoodul, mis tarbib vähem võimsust kui tavaline halogeenvalgusti. |
| --- | --- |

(2)

Tõhus valgusdioodvalgusti on valgusdioode sisaldav valgustusmoodul, mis tarbib vähem võimsust kui tavaline halogeenvalgusti.

| (3) | Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised“, 2018. aasta juuli versioon). |
| --- | --- |

(3)

Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised“, 2018. aasta juuli versioon).

| (4) | Taotluses käsitletakse CO2-heite vähenemist tänu tõhusatele valgusdioodvalgustitele, mida on hinnatud vastavalt komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (3) sätestatud kergsõidukite ülemaailmsele ühtlustatud katsemenetlusele (Worldwide Harmonised Light Vehicle Test Procedure, WLTP). |
| --- | --- |

(4)

Taotluses käsitletakse CO2-heite vähenemist tänu tõhusatele valgusdioodvalgustitele, mida on hinnatud vastavalt komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (3) sätestatud kergsõidukite ülemaailmsele ühtlustatud katsemenetlusele (Worldwide Harmonised Light Vehicle Test Procedure, WLTP).

| (5) | Tõhusad valgusdioodvalgustid on juba heaks kiidetud komisjoni rakendusotsustega 2014/128/EL, (4) (EL) 2015/206, (5) (EL) 2016/160, (6) (EL) 2016/587 (7) ja (EL) 2016/1721 (8) kui uuenduslik tehniline lahendus CO2-heite vähendamiseks komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (9) sätestatud uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) alusel. Kõnealuste otsuste alusel saadud kogemuste toel ja praeguse taotluse alusel on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud, et tõhusad valgusdioodvalgustid, mis sisaldavad üht või mitut asjakohast tõhusate valgusdioodlampide kombinatsiooni, nagu lähitulelaternad, kaugtulelaternad, eesmised ääretulelaternad, eesmised udutulelaternaid, tagumised udutulelaternad, eesmised suunatulelaternad, tagumised suunatulelaternad, numbritulelaternad ja tagurdustulelaternad, vastavad määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruses (EL) nr 725/2011 sätestatud uuenduslike tehniliste lahenduste kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Tõhusad valgusdioodvalgustid on juba heaks kiidetud komisjoni rakendusotsustega 2014/128/EL, (4) (EL) 2015/206, (5) (EL) 2016/160, (6) (EL) 2016/587 (7) ja (EL) 2016/1721 (8) kui uuenduslik tehniline lahendus CO2-heite vähendamiseks komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (9) sätestatud uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) alusel. Kõnealuste otsuste alusel saadud kogemuste toel ja praeguse taotluse alusel on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud, et tõhusad valgusdioodvalgustid, mis sisaldavad üht või mitut asjakohast tõhusate valgusdioodlampide kombinatsiooni, nagu lähitulelaternad, kaugtulelaternad, eesmised ääretulelaternad, eesmised udutulelaternaid, tagumised udutulelaternad, eesmised suunatulelaternad, tagumised suunatulelaternad, numbritulelaternad ja tagurdustulelaternad, vastavad määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruses (EL) nr 725/2011 sätestatud uuenduslike tehniliste lahenduste kriteeriumidele.

| (6) | CO2-heite vähenemist tänu tõhusatele valgusdioodvalgustitele võib osaliselt tõendada WLTP katsega. Taotlejad on aga esitanud katsemetoodika, millega, võttes arvesse osalist katvust, saab näidata kontrollitavate, korratavate ja võrreldavate tulemustega, et saavutatud sääst on vähemalt 0,5 g CO2 kilomeetri kohta. |
| --- | --- |

(6)

CO2-heite vähenemist tänu tõhusatele valgusdioodvalgustitele võib osaliselt tõendada WLTP katsega. Taotlejad on aga esitanud katsemetoodika, millega, võttes arvesse osalist katvust, saab näidata kontrollitavate, korratavate ja võrreldavate tulemustega, et saavutatud sääst on vähemalt 0,5 g CO2 kilomeetri kohta.

| (7) | Selleks et tagada järjepidevus, eelkõige seoses üleminekuga NEDC kasutamiselt WLTP kasutamisele CO2-heite katses, on asjakohane säilitada võrdlustehnikana halogeenlambid, nagu rakendusotsustes 2014/128/EL, (EL) 2015/206, (EL) 2016/160, (EL) 2016/587 ja (EL) 2016/1721. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada järjepidevus, eelkõige seoses üleminekuga NEDC kasutamiselt WLTP kasutamisele CO2-heite katses, on asjakohane säilitada võrdlustehnikana halogeenlambid, nagu rakendusotsustes 2014/128/EL, (EL) 2015/206, (EL) 2016/160, (EL) 2016/587 ja (EL) 2016/1721.

| (8) | Tootjatel peaks olema võimalus taotleda tüübikinnitusasutuselt sisepõlemismootoriga sõidukites ja sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites tõhusate valgusdioodvalgustite kasutamisest saadava CO2-heite vähenemise sertimist. Selleks peaks tootja tagama, et sertimistaotlusele oleks lisatud sõltumatu kontrolliasutuse kontrolliaruanne, mis kinnitab, et CO2-heite vähenemise määr on tõendatud ja kõik asjakohased tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Tootjatel peaks olema võimalus taotleda tüübikinnitusasutuselt sisepõlemismootoriga sõidukites ja sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites tõhusate valgusdioodvalgustite kasutamisest saadava CO2-heite vähenemise sertimist. Selleks peaks tootja tagama, et sertimistaotlusele oleks lisatud sõltumatu kontrolliasutuse kontrolliaruanne, mis kinnitab, et CO2-heite vähenemise määr on tõendatud ja kõik asjakohased tingimused on täidetud.

| (9) | Kui tüübikinnitusasutus leiab, et valgusdioodvalgustid ei vasta sertimistingimustele, tuleks heite vähenemise sertimise taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(9)

Kui tüübikinnitusasutus leiab, et valgusdioodvalgustid ei vasta sertimistingimustele, tuleks heite vähenemise sertimise taotlus tagasi lükata.

| (10) | Selleks et hõlbustada tõhusate valgusdioodvalgustite laialdasemat kasutuselevõttu uutes sõidukites, peaks tootjal olema võimalus esitada üks sertimistaotlus, et sertida mitme tõhusa valgusdioodvalgusti kasutamise tulemusena saavutatava CO2-heite vähenemise määra. On asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis soodustab ainult kõige tõhusamate valgusdioodvalgustite kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et hõlbustada tõhusate valgusdioodvalgustite laialdasemat kasutuselevõttu uutes sõidukites, peaks tootjal olema võimalus esitada üks sertimistaotlus, et sertida mitme tõhusa valgusdioodvalgusti kasutamise tulemusena saavutatava CO2-heite vähenemise määra. On asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis soodustab ainult kõige tõhusamate valgusdioodvalgustite kasutuselevõttu.

| (11) | Käesoleva otsuse kohaselt serditud CO2-heite vähenemist tuleb võtta arvesse tootjate keskmise CO2-eriheite arvutamisel alates 2021. kalendriaastast. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsuse kohaselt serditud CO2-heite vähenemist tuleb võtta arvesse tootjate keskmise CO2-eriheite arvutamisel alates 2021. kalendriaastast.

| (12) | Et määrata kindlaks ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (10) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks määrata kindlaks individuaalne kood, mida kasutatakse sisepõlemismootoriga sõidukitesse ja sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukitesse uuendusliku tehnilise lahendusena paigaldatud valgusdioodvalgustite tähistamiseks, |
| --- | --- |

(12)

Et määrata kindlaks ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (10) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks määrata kindlaks individuaalne kood, mida kasutatakse sisepõlemismootoriga sõidukitesse ja sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukitesse uuendusliku tehnilise lahendusena paigaldatud valgusdioodvalgustite tähistamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Heakskiitmine

Tõhusate valgusdioodvalgustitega tehniline lahendus, mida kasutatakse sisepõlemismootoriga sõidukites ja sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites välisvalgustuseks, kiidetakse heaks kui uuenduslik tehniline lahendus määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses.

Artikkel 2

Määratlus

Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab tõhus valgusdioodvalgusti tehnilist lahendust, mis kujutab endast valgusdioodvalgusallikaid sisaldavat valgustusmoodulit, mida kasutatakse sõiduki välisvalgustuseks ja mis tarbib võimsust vähem kui tavaline halogeenlambiga valgusti.

Artikkel 3

Taotlus CO2-heite vähenemise sertimiseks

1.   Iga tootja võib taotleda sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukite ja sõidukivälise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukite välisvalgustuses ühe või mitme tõhusa valgusdioodvalgusti kasutamisest saavutatava CO2-heite vähenemise sertimist. Tõhus valgusdioodvalgusti peab sisaldama ühte järgmist valgusdioodvalgustit või kombinatsiooni järgmistest valgusdioodvalgustitest:

| a) | lähitulelatern (sealhulgas kohanev esitulesüsteem); |
| --- | --- |

a)

lähitulelatern (sealhulgas kohanev esitulesüsteem);

| b) | kaugtulelatern, |
| --- | --- |

b)

kaugtulelatern,

| c) | eesmine ääretulelatern, |
| --- | --- |

c)

eesmine ääretulelatern,

| d) | eesmine udutulelatern, |
| --- | --- |

d)

eesmine udutulelatern,

| e) | tagumine udutulelatern, |
| --- | --- |

e)

tagumine udutulelatern,

| f) | eesmine suunatulelatern, |
| --- | --- |

f)

eesmine suunatulelatern,

| g) | tagumine suunatulelatern, |
| --- | --- |

g)

tagumine suunatulelatern,

| h) | numbritulelatern, |
| --- | --- |

h)

numbritulelatern,

| i) | tagurdustulelatern |
| --- | --- |

i)

tagurdustulelatern

| j) | nurgalatern, |
| --- | --- |

j)

nurgalatern,

| k) | staatiline kohanev valgusti. |
| --- | --- |

k)

staatiline kohanev valgusti.

Tõhus valgusdioodvalgusti või kombinatsioon valgusdioodvalgustitest, mis moodustab tõhusa valgusti, peab tagama vähemalt sellise CO2-heite vähenemise, mis vastab rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktile b, ja mida näidatakse käesoleva otsuse lisas sätestatud katsemetoodika abil.

2.   Ühe tõhusa või mitme tõhusa valgusdioodvalgusti kombinatsiooniga saavutatava vähenemise sertimise taotlusele tuleb lisada sõltumatu kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.

3.   Tüübikinnitusasutus lükkab sertimistaotluse tagasi, kui ta leiab, et lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud.

Artikkel 4

CO2-heite vähenemise sertimine

1.   CO2-heite vähenemine, mis saavutatakse artikli 3 lõikes 1 osutatud tõhusa valgusdioodvalgusti kasutamisega, tehakse kindlaks lisas sätestatud metoodika alusel.

2.   Kui tootja taotleb sama sõidukiversiooniga seoses CO2-heite vähenemise sertimist enam kui ühe artikli 3 lõikes 1 osutatud tõhusa valgusdioodvälisvalgusti puhul, teeb tüübikinnitusasutus kindlaks, milline katsetatud tõhusatest valgusdioodvalgustitest vähendab CO2-heidet kõige vähem, ning kannab asjaomastesse tüübikinnitusdokumentidesse väikseima CO2-heite vähenemise. See väärtus märgitakse rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 2 kohaselt vastavustunnistusele.

3.   Tüübikinnitusasutus registreerib kontrolliaruande ja katsetulemused, mille alusel määrati heite vähenemine, ning teeb selle teabe taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

Artikkel 5

Ökoinnovatsiooni kood

Tüübikinnitusdokumentidesse, milles osutatakse käesolevale otsusele vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõikele 1, märgitakse ökoinnovatsiooni kood „28“.

CO2-heite vähenemist, mis on registreeritud kõnealuse ökoinnovatsioonikoodiga, võidakse võtta arvesse tootjate keskmise eriheite arvutamisel alates 2021. kalendriaastast.

2

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 28. juuni 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 10. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/128/EL, millega lubatakse kasutada valgusdioodidega lähitulemoodulit „E-light“ kui uuenduslikku tehnoloogiat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 70, 11.3.2014, lk 30).

4

2

(5)  Komisjoni 9. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/206, millega lubatakse kasutada Daimler AG tõhusaid valgusdioodvälisvalgusteid kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 33, 10.2.2015, lk 52).

5

2

(6)  Komisjoni 5. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/160, millega lubatakse kasutada Toyota Motor Europe'i tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 31, 6.2.2016, lk 70).

6

2

(7)  Komisjoni 14. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/587, millega kiidetakse heaks sõidukite tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutamine uuendusliku tehnoloogiana sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 17).

7

2

(8)  Komisjoni 26. septembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1721, millega lubatakse kasutada Toyota tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 259, 27.9.2016, lk 71).

8

(9)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

10

---

LISA

Tõhusate valgusdioodvalgustitega saavutatava CO2-heite vähenemise määramise metoodika, mis tugineb kergsõidukite ülemaailmsele ühtlustatud katsemenetlusele

1.   SISSEJUHATUS

Selleks et leida CO2-heite vähenemine, mis tuleneb sõiduki välisvalgustuses kasutatavate tõhusate valgusdioodvalgustite asjakohasest kombinatsioonist, mis on paigaldatud sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukitele ja sõidukivälise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukitele, on vaja kehtestada järgmine:

| 1) | katsetingimused, |
| --- | --- |

1)

katsetingimused,

| 2) | katseseadmed, |
| --- | --- |

2)

katseseadmed,

| 3) | võimsustarbe vähenemise määramise menetlus, |
| --- | --- |

3)

võimsustarbe vähenemise määramise menetlus,

| 4) | CO2-heite vähenemise määramise menetlus, |
| --- | --- |

4)

CO2-heite vähenemise määramise menetlus,

| 5) | CO2-heite vähenemise mõõtemääramatuse kindlakstegemise menetlus. |
| --- | --- |

5)

CO2-heite vähenemise mõõtemääramatuse kindlakstegemise menetlus.

2.   TÄHISED, NÄITAJAD JA ÜHIKUD

Ladina tähed

| AFS | – | kohanev esitulesüsteem |
| --- | --- | --- |
| B | – | võrdlustase |
| CO2 | – | süsinikdioksiid |
| | – | CO2-heite vähenemine [g CO2/km] |
| C | – | kohaneva esitulesüsteemi klasside arv |
| CF | – | teisendustegur (l/100 km) teisendamiseks (g CO2/km) [gCO2/l] |
| EI | – | ökoinnovatsiooni kriteeriumidele vastav |
| HEV | – | hübriidelektrisõiduk |
| | – | CO2 parandustegur,

  nagu määratletud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liites |
| | – | suuruse

  T väärtuse keskmine |
| m | – | paketti kuuluvate tõhusate valgusdioodvälisvalgustite arv |
| MT | – | vähim läviväärtus (g CO2/km) |
| n | – | mõõtmiste arv valimi kohta |
| NOVC | – | sõidukivälise laadimiseta |
| P | – | sõidukivalgusti võimsustarve [W] |
| | – | võrdlussõiduki asjaomase i-nda valgusti võimsustarve [W] |
| | – | võrdlussõiduki iga sõidukiklassi asjaomase n-nda valimi võimsustarve [W] |
| | – | iga sõidukiklassi võimsustarve (n mõõtmise keskmine) [W] |
| | – | kohaneva lähitulesüsteemi võimsustarve [W] |
| | – | asjaomase ökoinnovatiivse sõiduki valgusti keskmine võimsustarve [W] |
| ΔPi | – | iga tõhusa valgusdioodvälisvalgustiga saavutatud võimsustarbe sääst [W] |
| | – | CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/ km] |
| | – | suuruse standardhälve |
| | – | suuruse

  T väärtuse keskmise standardhälve |
| | – | iga sõidukiklassi keskmise võimsustarbe standardhälve [W] |
| | – | ökoinnovatiivse sõiduki valgusdioodvalgusti võimsustarbe standardhälve [W] |
| | – | ökoinnovatiivse sõiduki valgusdioodvalgusti keskmise võimsustarbe standardhälve [W] |
| | – | kohaneva lähitulesüsteemi keskmise võimsustarbe mõõtemääramatus või standardhälve [W] |
| T | – | tootja tehtud mõõtmiste arv suuruse

  ekstrapoleerimiseks |
| t | – | kergsõidukite ülemaailmses katsetsüklis (WLTC) sõidu kogukestus [s], mis on 1 800 s |
| UF | – | sõidukivalgusti kasutustegur [–], nagu on märgitud tabelis 6 |
| v | – | keskmine sõidukiirus WLTC tsüklis [km/h] |
| VPe | – | kütuse erikulu [l/kWh] |
| share
  c | – | kiirusevahemiku ajaline kaal protsentides igas sõidukiklassis |
| | – | mõju, mida avaldab arvutatud CO2-heitele valgusdioodvalgusti võimsustarve |
| | – | mõju, mida avaldab arvutatud CO2-heitele CO2 parandustegur |
| ηA | – | generaatori kasutegur [–], |
| ηDCDC | – | alalisvoolumuunduri kasutegur [–] |

AFS

–

kohanev esitulesüsteem

B

–

võrdlustase

CO2

–

süsinikdioksiid

Formula

–

CO2-heite vähenemine [g CO2/km]

C

–

kohaneva esitulesüsteemi klasside arv

CF

–

teisendustegur (l/100 km) teisendamiseks (g CO2/km) [gCO2/l]

EI

–

ökoinnovatsiooni kriteeriumidele vastav

HEV

–

hübriidelektrisõiduk

Formula

–

CO2 parandustegur,
  Formula
  nagu määratletud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liites

Formula

–

suuruse
  Formula
  T väärtuse keskmine
  Formula

m

–

paketti kuuluvate tõhusate valgusdioodvälisvalgustite arv

MT

–

vähim läviväärtus (g CO2/km)

n

–

mõõtmiste arv valimi kohta

NOVC

–

sõidukivälise laadimiseta

P

–

sõidukivalgusti võimsustarve [W]

Formula

–

võrdlussõiduki asjaomase i-nda valgusti võimsustarve [W]

Formula

–

võrdlussõiduki iga sõidukiklassi asjaomase n-nda valimi võimsustarve [W]

Formula

–

iga sõidukiklassi võimsustarve (n mõõtmise keskmine) [W]

Formula

–

kohaneva lähitulesüsteemi võimsustarve [W]

Formula

–

asjaomase ökoinnovatiivse sõiduki valgusti keskmine võimsustarve [W]

ΔPi

–

iga tõhusa valgusdioodvälisvalgustiga saavutatud võimsustarbe sääst [W]

Formula

–

CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/ km]

Formula

–

suuruse standardhälve
  Formula


  Formula

Formula

–

suuruse
  Formula
  T väärtuse keskmise standardhälve
  Formula

Formula

–

iga sõidukiklassi keskmise võimsustarbe standardhälve [W]

Formula

–

ökoinnovatiivse sõiduki valgusdioodvalgusti võimsustarbe standardhälve [W]

Formula

–

ökoinnovatiivse sõiduki valgusdioodvalgusti keskmise võimsustarbe standardhälve [W]

Formula

–

kohaneva lähitulesüsteemi keskmise võimsustarbe mõõtemääramatus või standardhälve [W]

T

–

tootja tehtud mõõtmiste arv suuruse
  Formula
  ekstrapoleerimiseks

t

–

kergsõidukite ülemaailmses katsetsüklis (WLTC) sõidu kogukestus [s], mis on 1 800 s

UF

–

sõidukivalgusti kasutustegur [–], nagu on märgitud tabelis 6

v

–

keskmine sõidukiirus WLTC tsüklis [km/h]

VPe

–

kütuse erikulu [l/kWh]

share
  c

–

kiirusevahemiku ajaline kaal protsentides igas sõidukiklassis

Image 1

–

mõju, mida avaldab arvutatud CO2-heitele valgusdioodvalgusti võimsustarve

Image 2

–

mõju, mida avaldab arvutatud CO2-heitele CO2 parandustegur

ηA

–

generaatori kasutegur [–],

ηDCDC

–

alalisvoolumuunduri kasutegur [–]

Allindeksid

Indeks c tähistab kohaneva esitulesüsteemi klassi numbrit mõõtmisel valimis

Indeks i on sõiduki valgusti number

Indeks j on mõõtmise number valimis

Indeks t on mõõtmise number kuni mõõtmiste koguarvuni T

3.   KATSETINGIMUSED

Katsetingimused peavad olema kooskõlas UNECE eeskirjade 4 (1), 6 (2), 7 (3), 19 (4), 23 (5), 38 (6), 48 (7), 100 (8), 112 (9), 119 (10) ja 123 (11) nõuetega. Energiatarve tehakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 112 punktile 6.1.4 ning sama eeskirja 10. lisa punktidele 3.2.1 ja 3.2.2.

Kui kohanev lähitulesüsteem (AFS) on hõlmatud vähemalt kahe klassiga UNECE eeskirja nr 123 klassidest C, E, V või W, tuleb võimsuse mõõtmised teha iga valgusdioodi valgustugevuse klassi (Pc) korral, nagu on sätestatud UNECE eeskirjas nr 123, välja arvatud juhul, kui tehnilise teenistusega on kokku lepitud, et klass C on valgusdioodi esindava/keskmise valgustugevusega sõiduki asjaomase rakenduse jaoks. Kui klass C on valgusdioodi esindava/keskmise valgustugevusega sõiduki asjaomase rakenduse jaoks, mõõdetakse võimsust samal viisil nagu mis tahes muu kombinatsiooni kuuluva valgusdioodvälisvalgusti puhul.

Katseseadmed

Kasutatakse järgmisi seadmeid, nagu näidatud allpool oleval joonisel:

| — | toiteplokk (muudetava pinge allikas); |
| --- | --- |

—

toiteplokk (muudetava pinge allikas);

| — | kaks digitaalset multimeetrit, üks alalisvoolu ja teine alalispinge mõõtmiseks. Joonisel on kujutatud ühte võimalust, kuidas ühendada toiteplokiga alalispinge voltmeeter. |
| --- | --- |

—

kaks digitaalset multimeetrit, üks alalisvoolu ja teine alalispinge mõõtmiseks. Joonisel on kujutatud ühte võimalust, kuidas ühendada toiteplokiga alalispinge voltmeeter.

Katse skeem

Valgusdioodvalgusti

Vooluindikaator

Muudetava pinge allikas

Mõõtmised ja võimsussäästu kindlakstegemine

Mõõtmised ja võimsussäästu kindlakstegemine

Iga kombinatsiooni kuuluva tõhusa valgusdioodvälisvalgusti puhul tehakse mõõtmine joonisel näidatud viisil pingel 13,2 V. Elektroonilise juhtimisseadmega juhitavate valgusdioodmoodulite korral tehakse mõõtmine taotleja osutatud viisil.

Tootja võib taotleda muude voolumõõtmiste tegemist muude täiendavate pingete korral. Sellisel juhul peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele dokumendid, mis tõendavad vajadust selliste mõõtmiste järele. Voolu tuleb iga kõnealuse täiendava pinge korral mõõta järjest vähemalt viis korda. Täpne kasutatud pinge ja mõõdetud vool tuleb esitada nelja kümnendkoha täpsusega.

Tarbitava võimsuse leidmiseks korrutatakse kasutatud pinge mõõdetud vooluga. Arvutatakse iga tõhusa valgusdioodvälisvalgusti keskmine võimsustarve (
  Formula
  ). Iga tulem esitatakse nelja kümnendkoha täpsusega. Kui valgusdioodlampide elektriga varustamiseks kasutatakse samm-mootorit või elektroonilist juhtimisseadet, ei võeta mõõtmisel arvesse kõnealuse komponendi koormust.

Lisamõõtmised kohaneva lähitulesüsteemi (AFS) puhul

Lisamõõtmised kohaneva lähitulesüsteemi (AFS) puhul

Tabel 1

Tabel 1

Kohaneva lähitulesüsteemi klassid

Kohaneva lähitulesüsteemi klassid

| Klass | Vt UNECE eeskirja nr 123 punkt 1.3 ja allmärkus 2. | % valgusdioodvalgusallika valgustugevusest | Aktiveerimisrežiim (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| C | Põhilised lähituled (maanteesõit) | 100 % | 50 km/h < kiirus < 100 km/h
  Või kui ühtegi teist lähitulede klassi (V, W, E) ei ole aktiveeritud |
| V | Linnasõit | 85 % | Kiirus < 50 km/h |
| E | Kiirteesõit | 110 % | Kiirus > 100 km/h |
| W | Ebasoodsad tingimused | 90 % | Esiklaasipuhastite töö kestus > 2 minutit |

Klass

Vt UNECE eeskirja nr 123 punkt 1.3 ja allmärkus 2.

% valgusdioodvalgusallika valgustugevusest

Aktiveerimisrežiim (*1)

*1

C

Põhilised lähituled (maanteesõit)

100 %

50 km/h < kiirus < 100 km/h

Või kui ühtegi teist lähitulede klassi (V, W, E) ei ole aktiveeritud

V

Linnasõit

85 %

Kiirus < 50 km/h

E

Kiirteesõit

110 %

Kiirus > 100 km/h

W

Ebasoodsad tingimused

90 %

Esiklaasipuhastite töö kestus > 2 minutit

Kui on vaja mõõta iga klassi valgusdioodvalgusti valgustugevust, siis pärast iga suuruse Pc mõõtmist arvutatakse välja kohaneva lähitulesüsteemi võimsus (
  Formula
  ) kui WLTC kiirusvahemike valgusdioodvalgusti võimsuste kaalutud keskmine, kasutades valemit 1.

c

Valem 1

Valem 1

Formula

Siin on:

| | iga klassi (n mõõtmise) keskmine võimsustarve; |
| --- | --- |

Formula
  iga klassi (n mõõtmise) keskmine võimsustarve;

| | – WLTC kiirusvahemiku ajaline kaal protsentides igas klassis (WLTC kogukestus on 1 800 sekundit). |
| --- | --- |

Formula
  – WLTC kiirusvahemiku ajaline kaal protsentides igas klassis (WLTC kogukestus on 1 800 sekundit).

Tabel 2

Tabel 2

| Kiirusvahemik | Kestus | WLTC_sharec (%) |
| --- | --- | --- |
| < 50 km/h | 1 058 sekundit | 0,588 (58,8 %) |
| 50 – 100 km/h | 560 sekundit | 0,311 (31,1 %) |
| > 100 km/h | 182 sekundit | 0,101 (10,1 %) |

Kiirusvahemik

Kestus

WLTC_sharec (%)

c

< 50 km/h

1 058 sekundit

0,588 (58,8 %)

50 – 100 km/h

560 sekundit

0,311 (31,1 %)

> 100 km/h

182 sekundit

0,101 (10,1 %)

Kui kohanevas lähitulesüsteemis on ainult kaks klassi, mis ei hõlma kõiki WLTC kiirusvahemikke (nt klassid C ja V), peab klassi C võimsuse kaalutegur sisaldama ka seda WLTC vahemikku, mida ei hõlma 2. klass (nt klassi C kestus t = 0,588 + 0,101).

Iga tõhusa valgusdioodvälisvalgusti kasutamisest tulenev võimsussääst (ΔPi) arvutatakse valemi 2 abil.

i

Valem 2

Valem 2

Formula

kus asjaomase võrdlusalusena kasutatava sõidukivalgusti võimsustarve on esitatud tabelis 3.

Tabel 3

Tabel 3

Võrdlusalusena kasutatavate sõidukivalgustite võimsustarve

Võrdlusalusena kasutatavate sõidukivalgustite võimsustarve

| Sõidukivalgusti | Koguvõimsustarve (PB)
  [W] |
| --- | --- |
| Lähitulelatern | 137 |
| Kaugtulelatern | 150 |
| Eesmine ääretulelatern | 12 |
| Numbritulelatern | 12 |
| Eesmine udutulelatern | 124 |
| Tagumine udutulelatern | 26 |
| Eesmine suunatulelatern | 13 |
| Tagumine suunatulelatern | 13 |
| Tagurdustulelatern | 52 |
| Nurgalatern | 44 |
| Staatiline kohanev valgusti | 44 |

Sõidukivalgusti

Koguvõimsustarve (PB)

B

[W]

Lähitulelatern

137

Kaugtulelatern

150

Eesmine ääretulelatern

12

Numbritulelatern

12

Eesmine udutulelatern

124

Tagumine udutulelatern

26

Eesmine suunatulelatern

13

Tagumine suunatulelatern

13

Tagurdustulelatern

52

Nurgalatern

44

Staatiline kohanev valgusti

44

4.   CO2-HEITE VÄHENEMISE JA STATISTILISE VEA ARVUTAMINE

2

4.1.   CO2-heite vähenemise arvutamine

CO2

Valgustipaketi kogu CO2-heite vähenemine arvutatakse vastavalt asjaomase sõiduki jõuülekandeseadmele (st tavaline sõiduk, sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõiduk).

2

4.1.1.   Tavasõidukid (ainult sisepõlemismootor)

Tavasõidukid (ainult sisepõlemismootor)

CO2-heite vähenemine arvutatakse valemiga 3.

2

Valem 3

Valem 3

Formula

Siin on:

v: WLTC keskmine kiirus [km/h], mis on 46,60 km/h;

v

ηA
  : generaatori kasutegur, mis on 0,67;

ηA

VPe
  : tabelis 4 esitatud kütuse erikulu.

VPe

Tabel 4

Tabel 4

Kütuse erikulu

Kütuse erikulu

| Mootoritüüp | Kütuse erikulu (VPe)
  [l/kWh] |
| --- | --- |
| Bensiinimootor | 0,264 |
| Turboülelaaduriga bensiinimootor | 0,280 |
| Diiselmootor | 0,220 |

Mootoritüüp

Kütuse erikulu (VPe)

Pe

[l/kWh]

Bensiinimootor

0,264

Turboülelaaduriga bensiinimootor

0,280

Diiselmootor

0,220

CF: teisendustegur (l/100 km) teisendamiseks (g CO2/km) [gCO2/l], nagu näidatud tabelis 5.

CF

2

2

Tabel 5

Tabel 5

Kütuse teisendustegur

Kütuse teisendustegur

| Kütuseliik | Teisendustegur (l/100 km) teisendamiseks (g CO2/km) (CF)
  [gCO2/l] |
| --- | --- |
| Bensiinimootor | 2 330 |
| Diiselmootor | 2 640 |

Kütuseliik

Teisendustegur (l/100 km) teisendamiseks (g CO2/km) (CF)

2

[gCO2/l]

2

Bensiinimootor

2 330

Diiselmootor

2 640

UFi
  : sõidukivalgusti kasutustegur [–], nagu on märgitud tabelis 6.

UFi

Tabel 6

Tabel 6

Sõidukivalgustite kasutustegurid

Sõidukivalgustite kasutustegurid

| Sõidukivalgusti | Kasutustegur (UF)
  [–] |
| --- | --- |
| Lähitulelatern | 0,33 |
| Kaugtulelatern | 0,03 |
| Eesmine ääretulelatern | 0,36 |
| Numbritulelatern | 0,36 |
| Eesmine udutulelatern | 0,01 |
| Tagumine udutulelatern | 0,01 |
| Eesmine suunatulelatern | 0,15 |
| Tagumine suunatulelatern | 0,15 |
| Tagurdustulelatern | 0,01 |
| Nurgalatern | 0,076 |
| Staatiline kohanev valgusti | 0,15 |

Sõidukivalgusti

Kasutustegur (UF)

[–]

Lähitulelatern

0,33

Kaugtulelatern

0,03

Eesmine ääretulelatern

0,36

Numbritulelatern

0,36

Eesmine udutulelatern

0,01

Tagumine udutulelatern

0,01

Eesmine suunatulelatern

0,15

Tagumine suunatulelatern

0,15

Tagurdustulelatern

0,01

Nurgalatern

0,076

Staatiline kohanev valgusti

0,15

4.1.2.   Hübriidsõidukid (ainult sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukid)

Hübriidsõidukid (ainult sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukid)

CO2-heite vähenemine arvutatakse valemiga 4.

2

Valem 4

Valem 4

Formula

Siin on:

ηDCDC

  : on alalisvoolumuunduri võimsus

ηDCDC

Formula

  : on CO2 parandustegur
  Formula
  , nagu see on määratletud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktis 2.2.

Formula

2

Alalisvoolumuunduri kasutegurit (ηDCDC
  ) tuleb hinnata vastavalt asjakohase sõiduki ehitusele, nagu on esitatud tabelis 7.

ηDCDC

Tabel 7

Tabel 7

Sõidukivalgustite kasutustegurid

Sõidukivalgustite kasutustegurid

| Järjekorranumber | Ehitus | ηDCDC |
| --- | --- | --- |
| 1 | Valgustid on ühendatud paralleelselt madalpingeakuga (valgusti toide tuleb otse kõrgepingeakult alalisvoolumuunduri kaudu) | 0,xx |
| 2 | Valgustid on ühendatud järjestikku madalpingeakuga, mis on omakorda järjestikku ühendatud kõrgepingeakuga | 1 |
| 3 | Kõrgepingeakul ja madalpingeakul on sama pinge kui valgustil (12 V, 48 V, ...). | 1 |

Järjekorranumber

Ehitus

ηDCDC

ηDCDC

1

Valgustid on ühendatud paralleelselt madalpingeakuga (valgusti toide tuleb otse kõrgepingeakult alalisvoolumuunduri kaudu)

0,xx

2

Valgustid on ühendatud järjestikku madalpingeakuga, mis on omakorda järjestikku ühendatud kõrgepingeakuga

1

3

Kõrgepingeakul ja madalpingeakul on sama pinge kui valgustil (12 V, 48 V, ...).

1

1. ehitusvariandi puhul on alalisvoolumuunduri kasutegur (ηDCDC
  ) töövooluvahemikus tehtud kasuteguri katsetel saadud suurim väärtus. Mõõtmisvahemik on kuni 10 % töövooluvahemikust.

ηDCDC

4.2.   Statistilise vea arvutamine

Statistilise vea arvutamine

Statistiline viga arvutatakse valgustipaketi jaoks vastavalt asjaomase sõiduki jõuülekandeseadmele (st tavaline sõiduk, sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõiduk).

4.2.1.   Tavasõidukid (ainult sisepõlemismootor)

Tavasõidukid (ainult sisepõlemismootor)

Arvutatakse mõõtmisest tingitud katsetulemuste statistilised vead. Iga paketti kuuluva tõhusa valgusdioodvälisvalgusti puhul arvutatakse standardhälve vastavalt valemile 5.

Valem 5

Valem 5

Formula

Siin on:

n: mõõtmiste arv valimi kohta, mis peab olema vähemalt 5.

n

Tõhusa valgusdioodvälisvalgusti võimsustarbe standardhälve (
  Formula
  ) põhjustab CO2-heite vähenemises vea (
  Formula
  ), mis arvutatakse valemiga 6.

2

Valem 6

Valem 6

Image 4

4.2.2.   Hübriidsõidukid (ainult sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukid)

Hübriidsõidukid (ainult sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukid)

Arvutatakse mõõtmisest tingitud katsetulemuste statistilised vead. Iga paketti kuuluva tõhusa valgusdioodvälisvalgusti puhul arvutatakse standardhälve vastavalt valemile 7.

Valem 7

Valem 7

Formula

Siin on:

n: mõõtmiste arv valimi kohta, mis peab olema vähemalt 5.

n

CO2-heite parandustegur
  Formula
  määratakse määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punkti 2.2 kohaselt tootja tehtud T mõõtmise tulemustest. Iga mõõtmise korral registreeritakse elektrilised näitajad katse ajal ja mõõdetud CO2-heide.

2

2

Parandusteguri
  Formula
  statistilise vea leidmiseks tuleb kasutada parandusteguri T-1 mõõtmise T kombinatsiooni ilma kordamiseta parandusteguri
  Formula
  T väärtuse (st
  Formula
  ) ekstrapoleerimiseks. Ekstrapoleerimiseks kasutatakse meetodit, mis on sätestatud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktis 2.2.

Suuruse
  Formula
  standardhälve
  Formula
  arvutatakse valemiga 8.

Valem 8

Valem 8

Formula

Siin on:

T: mõõtmiste arv, mida tootja teeb parandusteguri
  Formula
  ekstrapoleerimiseks määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punkti 2.2 kohaselt.

T

Formula

  : T väärtuse keskmine
  Formula

Formula

Tõhusa valgusdioodvälisvalgusti võimsustarbe standardhälve (
  Formula
  ) ja suuruse
  Formula
  standardhälve
  Formula
  põhjustab CO2-heite vähenemises vea (
  Formula
  ), mis arvutatakse valemiga 9.

2

Valem 9

Valem 9

Image 5

4.3.   Kohaneva lähitulesüsteemi statistiline viga

Kohaneva lähitulesüsteemi statistiline viga

Kui kasutusel on kohanev lähitulesüsteem, tuleb valemeid 9 kohandada, et võtta arvesse nõutavaid täiendavaid mõõtmisi.

Et arvutada kohaneva lähitulesüsteemi jaoks mõõtemääramatus (
  Formula
  ), kasutatakse valemeid 10 ja 11.

Valem 10

Valem 10

Formula

Valem 11

Valem 11

Formula

Siin on:

n: mõõtmiste arv valimi kohta, mis peab olema vähemalt 5;

n

Formula

  : suuruse Pc n väärtuse keskmine.

Formula

c

5.   ÜMARDAMINE

Arvutatud CO2-heite vähenemine (
  Formula
  ) ja CO2-heite vähenemise statistiline viga (
  Formula
  ) ümardatakse ja säilitatakse kuni kaks kümnendkohta.

2

2

CO2-heite vähenemise arvutustes võib kõiki suurusi kasutada ümardamata või need ümardada sellise vähima kümnendkohtade arvuni, et sellest tekkiv suurim kogumõju vähenemisele (st kõikide väärtuste ümardamise tulemus) jääks väiksemaks kui 0,25 g CO2/km.

2

2

6.   STATISTILINE OLULISUS

Iga suure tõhususega valgusdioodvalgustitega varustatud sõiduki tüübi, variandi ja versiooni puhul tuleb tõendada, et valemi 6 või valemi 9 järgi arvutatud CO2-heite vähenemise mõõtemääramatus ei ole suurem kui CO2-heite koguvähenemise ning rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 kindlaksmääratud vähenemise miinimummäära vahe (vt valem 12).

2

2

Valem 12

Valem 12

Formula

Siin on

| MT | : | miinimummäär [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| | : | CO2-heite vähenemine [g CO2/km] |
| | : | CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km] |

MT

:

miinimummäär [g CO2/km]

2

Formula

:

CO2-heite vähenemine [g CO2/km]

2

2

Formula

:

CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km]

2

2

Kui käesolevas lisas sätestatud katsemeetodi järgi kindlakstehtud tõhusate valgusdioodvalgustitega saavutatav CO2-heite koguvähenemine on väiksem kui rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktis b esitatud miinimummäär, kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 11 lõike 2 teist lõiku.

2

---

(1)  
  ELT L 4, 7.1.2012, lk 17.

1

(2)  
  ELT L 213, 18.7.2014, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 285, 30.9.2014, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 250, 22.8.2014, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 237, 8.8.2014, lk 1.

5

(6)  
  ELT L 148, 12.6.2010, lk 55.

6

(7)  
  ELT L 323, 6.12.2011, lk 46.

7

(8)  
  ELT L 302, 28.11.2018, lk 114.

8

(9)  
  ELT L 250, 22.8.2014, lk 67.

9

(10)  
  ELT L 89, 25.3.2014, lk 101.

10

(11)  
  ELT L 222, 24.8.2010, lk 1.

11

(*1)  Aktiveerimiskiirust tuleb kontrollida iga sõiduki taotluse puhul vastavalt UNECE eeskirja nr 48 6. jaotise punkti 6.22 alapunktidele 6.22.7.4.1 (klass C), 6.22.7.4.2 (V klass), 6.22.7.4.3 (E-klass) ja 6.22.7.4.4 (klass W).

*1

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 1.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/80 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/80

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis järgmisel aadressil:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 136: ühtsed sätted, mis käsitlevad L-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega [2019/1120]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Eeskirja algversioon – jõustumiskuupäev: 20. jaanuar 2016

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | I osa. Nõuded sõidukile selle elektriohutuse seisukohast |
| --- | --- |

5.

| 6. | II osa. Nõuded laetavale energiasalvestussüsteemile selle ohutuse seisukohast |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1. | 1. osa. Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmata jätmist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist seoses elektriohutusega eeskirja nr 136 kohaselt
  2. osa. Teatis, milles käsitletakse tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmata jätmist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist seoses laetava energiasalvestussüsteemi tüübi kui komponendi või eraldi seadmestikuga eeskirja nr 136 kohaselt |
| --- | --- |

1.

1. osa. Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmata jätmist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist seoses elektriohutusega eeskirja nr 136 kohaselt

2. osa. Teatis, milles käsitletakse tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmata jätmist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist seoses laetava energiasalvestussüsteemi tüübi kui komponendi või eraldi seadmestikuga eeskirja nr 136 kohaselt

| 2. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaitse otsese kontakti vastu pingestatud osadega |
| --- | --- |

3.

| 4.A | Sõidukipõhistel katsetel kasutatav isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

4.A

| 4.B | Laetava energiasalvestussüsteemi komponendipõhistel katsetel kasutatav isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

4.B

| 5. | Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi toimimise kontrollimise meetod |
| --- | --- |

5.

| 6. | 1. osa. Maanteesõidukite ja -süsteemide olulised omadused
  2. osa. Laetava energiasalvestussüsteemi olulised omadused
  3. osa. Vooluahelatega ühendatud šassiiga maanteesõidukite ja -süsteemide olulised omadused |
| --- | --- |

6.

1. osa. Maanteesõidukite ja -süsteemide olulised omadused

2. osa. Laetava energiasalvestussüsteemi olulised omadused

3. osa. Vooluahelatega ühendatud šassiiga maanteesõidukite ja -süsteemide olulised omadused

| 7. | Vesinikuheite määramine laetava energiasalvestussüsteemi laadimistoimingute ajal |
| --- | --- |

7.

| 8. | Laetava energiasalvestussüsteemi katsemenetlused |
| --- | --- |

8.

| 8.A | Vibratsioonikatse |
| --- | --- |

8.A

| 8.B | Termolöök ja tsüklikatse |
| --- | --- |

8.B

| 8.C | Teisaldatava laetava energiasalvestussüsteemi kukkumiskatse |
| --- | --- |

8.C

| 8.D | Mehaaniline löök |
| --- | --- |

8.D

| 8.E | Tulekindlus |
| --- | --- |

8.E

| 8.F | Väline lühisekaitse |
| --- | --- |

8.F

| 8.G | Ülelaadimiskaitse |
| --- | --- |

8.G

| 8.H | Alalaadimiskaitse |
| --- | --- |

8.H

| 8.I | Liigtemperatuurikaitse |
| --- | --- |

8.I

| 9.A | Pingekatse |
| --- | --- |

9.A

| 9.B | Veekindluskatse |
| --- | --- |

9.B

1.   KOHALDAMISALA

Käesolev eeskiri ei hõlma maanteesõidukite avariijärgse ohutuse nõudeid.

1.1.   I osa. Ohutusnõuded nende L-kategooriasse (1) kuuluvate maanteesõidukite elektrilisele jõuülekandele, mille maksimaalne valmistajakiirus on üle 6 km/h ning mis on varustatud ühe või mitme elektritoitel veomootoriga ja mis ei ole elektrivõrguga püsivalt ühendatud, ning nende sõidukite kõrgepingel töötavatele osadele ja süsteemidele, mis on elektrilise jõuülekande kõrgepingesiiniga galvaaniliselt ühendatud.

1

1.2.   II osa. Ohutusnõuded laetavale energiasalvestussüsteemile L-kategooriasse kuuluvatel sõidukitel, mille maksimaalne valmistajakiirus on üle 6 km/h ja mis on varustatud ühe või mitme elektritoitel veomootoriga ning mis ei ole elektrivõrguga püsivalt ühendatud.

Käesoleva eeskirja II osa ei kehti laetava energiasalvestussüsteemi suhtes, mille põhiotstarve on anda voolu mootori käivitamiseks ja/või valgustuseks ja/või muude sõiduki abisüsteemide tarbeks.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1.   „Aktiivset juhtimist võimaldav režiim“– sõiduki režiim, mille puhul gaasipedaalile vajutamine (või samaväärse juhtseadise aktiveerimine) või pidurisüsteemi vabastamine paneb elektrilise jõuülekande kaudu sõiduki liikuma.

„Aktiivset juhtimist võimaldav režiim“

2.2.   „Tõke“– pingestatud osi mis tahes suunast otsese kontakti eest kaitsev osa.

„Tõke“

2.3.   „Põhiisolatsioon“– pingestatud osade isolatsioon kaitseks otsese kokkupuute eest tõrkevabades tingimustes.

„Põhiisolatsioon“

2.4.   „Akuelement“– eraldi korpuses paiknev elektrokeemiline üksus, mis sisaldab üht plusselektroodi ja üht miinuselektroodi ning mille klemmide pinge on erinev.

„Akuelement“

2.5.   „Vooluahelaga ühendatud šassii“– vahelduv- või alalisvooluga vooluahelad, mis on galvaaniliselt ühendatud elektrilise šassiiga.

„Vooluahelaga ühendatud šassii“

2.6.   „Elektrit juhtiv ühendus“– pistikühendus välise toiteallikaga laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal.

„Elektrit juhtiv ühendus“

2.7.   „Ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks“– vooluahel, sh sõiduki sisendkonnektor või püsivalt kinnitatud laadimisjuhe, mida kasutatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks välisest elektritoiteallikast.

„Ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks“

2.8.   „C määr / nC“– püsiv voolutugevus katseseadisel, mille laadimine ja tühjakslaadimine 0 %st 100 %ni või vastupidi võtab aega 1/n tundi.

„C määr / nC“

2.9.   „Otsene kontakt“– inimeste kokkupuude pingestatud osadega.

„Otsene kontakt“

2.10.   „Kahekordne isolatsioon“– isolatsioon, mis hõlmab nii põhi- kui ka lisaisolatsiooni.

„Kahekordne isolatsioon“

2.11.   „Elektriline šassii“– elektrit juhtivatest osadest koosnev elektriliselt ühendatud kogum, mille potentsiaal võetakse võrdlusaluseks.

„Elektriline šassii“

2.12.   „Vooluahel“– omavahel ühendatud pingestatud osade kogum, mida tavapärastes töötingimustes läbib elektrivool.

„Vooluahel“

2.13.   „Elektrienergia muundamissüsteem“– elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergiat genereeriv ja edastav süsteem.

„Elektrienergia muundamissüsteem“

2.14.   „Elektriline jõuülekanne“– vooluahel, mis hõlmab veomootorit/-mootoreid ja võib hõlmata laetavat energiasalvestussüsteemi, elektrienergia muundamissüsteemi, elektroonilisi muundureid, nendega seotud elektrijuhtmestikku ja pistmikke ning ühendussüsteemi laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks.

„Elektriline jõuülekanne“

2.15.   „Elektrooniline muundur“– elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergia reguleerimist ja/või muundamist võimaldav seade.

„Elektrooniline muundur“

2.16.   „Kaitsekest“– siseosi ümbritsev ja neid mis tahes suunast otsese kontakti eest kaitsev osa.

„Kaitsekest“

2.17.   „Elektrit juhtiv katmata osa“– elektrit juhtiv osa, mida võib vastavalt kaitseastme IPXXB nõuetele puudutada ja mis võib isolatsiooni rikke korral elektriliselt pingestuda. See hõlmab ka kaetud osi, mille katet saab eemaldada tööriistu kasutamata.

„Elektrit juhtiv katmata osa“

2.18.   „Plahvatus“– sellise energiahulga ootamatu vabanemine, mis on piisav, et tekitada rõhulaineid ja/või lendkehasid, mis võivad põhjustada struktuurseid või füüsilisi kahjustusi katseseadise ümbrusele.

„Plahvatus“

2.19.   „Väline elektritoiteallikas“– väljaspool sõidukit asuv vahelduvvooluga või alalisvooluga toiteallikas.

„Väline elektritoiteallikas“

2.20.   „Kõrgepinge“– sellise elektrilise komponendi või ahela klassifikaator, mille tööpinge ruutkeskmine (rms) on alalisvoolu korral > 60 V ja ≤ 1 500 V ning vahelduvvoolu korral > 30 V ja ≤ 1 000 V.

„Kõrgepinge“

2.21.   „Tulekahju“– leekide väljumine katseseadisest. Sädemeid ja kaarlahendust ei käsitata leekidena.

„Tulekahju“

2.22.   „Tuleohtlik elektrolüüt“– elektrolüüt, mis sisaldab 3. kategooria tuleohtlikku vedelikku ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste näidiseeskirjade kohaselt (17. muudetud versioon 2011. aasta juunist, I köide, peatükk 2.3) (2).

„Tuleohtlik elektrolüüt“

2

2.23.   „Kõrgepingesiin“– kõrgepingel töötav vooluahel, sealhulgas ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks.

„Kõrgepingesiin“

Kui üksteisega galvaaniliselt ühendatud vooluahelad on galvaaniliselt ühendatud elektrilise šassiiga ning kui maksimumpinge mis tahes pingestatud osa ja elektrilise šassii või elektrit juhtiva katmata osa vahel on £ 30 V vahelduvvoolu korral ja £ 60 V alalisvoolu korral, liigitatakse kõrgepingesiiniks üksnes need vooluahela komponendid või osad, mis töötavad kõrgepingel.

2.24.   „Kaudne kontakt“– inimeste kontakt elektrit juhtivate katmata osadega.

„Kaudne kontakt“

2.25.   „Pingestatud osad“– elektrit juhtiv(ad) osa(d), mis on ettenähtud tavakasutuses elektriliselt pingestatud.

„Pingestatud osad“

2.26.   „Pagasiruum“– sõidukis pagasi jaoks ettenähtud ruum.

„Pagasiruum“

2.27.   „Tootja“– isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuste ees tüübikinnitusmenetluse kõigi aspektide ja toote vastavuse tagamise eest. Ei ole oluline, et kõnealune isik või asutus oleks otseselt kaasatud tüübikinnituseks esitatud sõiduki, süsteemi või komponendi valmistamise kõigil etappidel.

„Tootja“

2.28.   „Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem“– seade, mis võimaldab jälgida isolatsioonitakistust kõrgepingesiinide ja elektrilise šassii vahel.

„Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem“

2.29.   „Avatud tüüpi veoaku“– vedelikupõhine aku, mida tuleb taastäita veega ja mis tekitab atmosfääri vabanevat gaasilist vesinikku.

„Avatud tüüpi veoaku“

2.30.   „Sõitjateruum“– sõitjatele ettenähtud ruum, mida piiravad vähemalt 4 järgmistest piiretest: lagi, põrand, külgseinad, uksed, aknaklaasid, esivahesein ja tagavahesein või tagavärav, aga samuti tõkked ja kaitsekestad, mis kaitsevad jõuseadet otsese kontakti eest pingestatud osadega.

„Sõitjateruum“

2.31.   „Kaitseaste“– kaitse, mida tõke/kaitsekest pakub 3. lisas nimetatud katsesondi, näiteks katsesõrme (IPXXB) või katsetraadi (IPXXD) kontakti vastu pingestatud osadega.

„Kaitseaste“

2.32.   „Laetav energiasalvestussüsteem“– elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergiat andev laetav energiasalvestussüsteem.

„Laetav energiasalvestussüsteem“

Laetav energiasalvestussüsteem võib sisaldada üht või mitut allsüsteemi koos vajalike kõrvalsüsteemidega füüsilise toe, termoregulatsiooni, elektroonilise juhtimise ja kaitsekesta tarbeks.

2.33.   „Tugevdatud isolatsioon“– pingestatud osade isolatsioon kaitseks elektrilöökide eest, mis on samaväärne kahekordse isolatsiooniga. Isolatsioon võib koosneda mitmest kihist, mida ei saa katsetada individuaalselt kui lisa- või põhiisolatsiooni.

„Tugevdatud isolatsioon“

2.34.   „Teisaldatav laetav energiasalvestussüsteem“– laetav energiasalvestussüsteem, mille sõiduki kasutaja võib välise laadimise eesmärgil sõidukist eemaldada.

„Teisaldatav laetav energiasalvestussüsteem“

2.35.   „Purunemine“– mis tahes funktsionaalse akuelementide rühma korpuses olev(ad) avaus(ed), mis on tekkinud teatava sündmuse tagajärjel ning mis on piisavalt suur(ed), et 12 mm läbimõõduga katsesõrm (IPXXB) mahuks neist läbi ja puutuks kokku pingestatud osadega (vt 3. lisa).

„Purunemine“

2.36.   „Hoolduseks lahtiühendamise seade“– seade vooluahela inaktiveerimiseks laetava energiasalvestussüsteemi, kütuseelementide patarei jms kontrolli ja hoolduse ajaks.

„Hoolduseks lahtiühendamise seade“

2.37.   „Laetuse aste“– katseseadise olemasolev elektrilaeng väljendatuna protsendina seadise nimivõimsusest.

„Laetuse aste“

2.38.   „Tahke isolaator“– elektrijuhtmestikku kattev isolatsioon, mis katab ja kaitseb pingestatud osasid mis tahes suunast otsese kontakti eest. Pistmike pingestatud osasid isoleeriv kate ning isoleerimise eesmärgil kasutatav lakk või värv.

„Tahke isolaator“

2.39.   „Allsüsteem“– laetava energiasalvestussüsteemi komponentide mis tahes funktsionaalne rühm.

„Allsüsteem“

2.40.   „Lisaisolatsioon“– sõltumatu isolatsioon, mis täiendab põhiisolatsiooni kaitseks elektrilöökide eest põhiisolatsiooni tõrke korral.

„Lisaisolatsioon“

2.41.   „Katseseadis“– laetav energiasalvestussüsteem tervikuna või selle allsüsteem, mida katsetatakse käesoleva eeskirja kohaselt.

„Katseseadis“

2.42.   „Laetava energiasalvestussüsteemi tüüp“– süsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

„Laetava energiasalvestussüsteemi tüüp“

| a) | tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

tootja kaubanimi või kaubamärk;

| b) | akuelementide keemilised omadused, mahtuvus ja mõõtmed; |
| --- | --- |

b)

akuelementide keemilised omadused, mahtuvus ja mõõtmed;

| c) | akuelementide arv, nende ühendamise viis ja füüsiline tugi; |
| --- | --- |

c)

akuelementide arv, nende ühendamise viis ja füüsiline tugi;

| d) | korpuse ehitus, materjalid ja mõõtmed ning |
| --- | --- |

d)

korpuse ehitus, materjalid ja mõõtmed ning

| e) | füüsiliseks toeks, termoregulatsiooniks ja elektrooniliseks juhtimiseks vajalikud kõrvalseadised. |
| --- | --- |

e)

füüsiliseks toeks, termoregulatsiooniks ja elektrooniliseks juhtimiseks vajalikud kõrvalseadised.

2.43.   „Sõidukitüüp“– sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste aspektide poolest:

„Sõidukitüüp“

| a) | elektrilise jõuülekande ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingesiini paigaldus; |
| --- | --- |

a)

elektrilise jõuülekande ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingesiini paigaldus;

| b) | elektrilise jõuülekande ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingekomponentide laad ja tüüp. |
| --- | --- |

b)

elektrilise jõuülekande ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingekomponentide laad ja tüüp.

2.44.   „Taluvuspinge“– katseobjektile ettenähtud katsetingimustel rakendatav pinge, mis ei põhjusta nõuetele vastavas katseobjektis riket ega/või leegilahvatust.

„Taluvuspinge“

2.45.   „Tööpinge“– vooluahela pinge ruutkeskmise (rms) suurim tootja ettenähtud väärtus, mis võib esineda avatud vooluahela korral või tavapärastes töötingimustes mis tahes elektrit juhtivate osade vahel. Kui vooluahel on galvaanilise isolatsiooni abil osadeks jagatud, määratletakse tööpinge iga jagatud osa kohta.

„Tööpinge“

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   I osa. Sõiduki tüübikinnitus selle elektriohutuse, kaasa arvatud kõrgepingesüsteemi seisukohast

3.1.1.   Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses elektrilise jõuülekande erinõuetega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.1.2.   Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

| 3.1.2.1. | sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, milles käsitletakse elektrilist jõuülekannet ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingesiini; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, milles käsitletakse elektrilist jõuülekannet ja galvaaniliselt ühendatud kõrgepingesiini;

| 3.1.2.2. | Laetava energiasalvestussüsteemiga sõidukite puhul täiendavad tõendid, mis näitavad, et laetav energiasalvestussüsteem vastab käesoleva eeskirja punkti 6 nõuetele. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Laetava energiasalvestussüsteemiga sõidukite puhul täiendavad tõendid, mis näitavad, et laetav energiasalvestussüsteem vastab käesoleva eeskirja punkti 6 nõuetele.

3.1.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüpi esindav sõiduk ning vajaduse korral, tootja valikul ja kokkuleppel tehnilise teenistusega täiendav(ad) sõiduk(id) või sõiduki need osad, mis on tehnilise teenistuse hinnangul olulised käesoleva eeskirja punktis 6 osutatud katse(te) sooritamiseks.

3.2.   II osa. Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus

3.2.1.   Laetava energiasalvestussüsteemi või eraldi seadmestiku tüübikinnituse taotluse seoses laetava energiasalvestussüsteemi ohutusnõuetega esitab laetava energiasalvestussüsteemi tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2.2.   Sellele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.2.2.1. | Laetava energiasalvestussüsteemi või eraldi seadmestiku üksikasjalik kirjeldus laetava energiasalvestussüsteemi ohutuse seisukohast. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Laetava energiasalvestussüsteemi või eraldi seadmestiku üksikasjalik kirjeldus laetava energiasalvestussüsteemi ohutuse seisukohast.

3.2.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse komponent või komponendid, mis vastab/vastavad tüübikinnituse saamiseks esitatud laetavale energiasalvestussüsteemile, ning tootja valikul ja kokkuleppel tehnilise teenistusega need sõiduki osad, mis on tehnilise teenistuse hinnangul olulised katse sooritamiseks.

3.3.   Enne tüübikinnituse andmist veendub tüübikinnitusasutus piisavate meetmete olemasolus, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tulemuslik kontroll.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

4.2.   Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse versiooni puhul 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

4.3.   Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise, laiendamise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 1. või 2. osas esitatud näidisele vastaval vormil.

4.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale sõidukile või laetavale energiasalvestussüsteemile või eraldi seadmestikule tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);

3

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number.

| 4.4.3. | Tüübikinnituse andmisel laetavale energiasalvestussüsteemile või selle eraldi seadmestikule lisatakse R-tähe järele sümbol „ES“. |
| --- | --- |

4.4.3.

Tüübikinnituse andmisel laetavale energiasalvestussüsteemile või selle eraldi seadmestikule lisatakse R-tähe järele sümbol „ES“.

4.5.   Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale tulpadesse.

4.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.6.1.   Sõiduki tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

4.6.2.   Kui tegemist on laetava energiasalvestussüsteemiga või eraldi seadmestikuga, mis saab tüübikinnituse laetava energiasalvestussüsteemina, kinnitab tootja tüübikinnitusmärgi laetava energiasalvestussüsteemi põhielemendile.

4.7.   Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   I OSA. NÕUDED SÕIDUKILE SELLE ELEKTRIOHUTUSE SEISUKOHAST

5.1.   Kaitse elektrilöögi vastu

Kõnealuseid elektriohutusnõudeid kohaldatakse kõrgepingesiinide suhtes olukorras, kus need ei ole väliste kõrgepingeallikatega ühendatud.

5.1.1.   Kaitse otsese kontakti eest

Kaitse otsese kontakti eest pingestatud osadega on samuti nõutav sõidukitel, mis on varustatud käesoleva eeskirja II osa alusel tüübikinnituse saanud mis tahes tüüpi laetava energiasalvestussüsteemiga.

Kaitse otsese kontakti eest pingestatud osadega tagatakse vastavuses punktidega 5.1.1.1 ja 5.1.1.2.

Asjaomaste kaitseseadmete (tahke isolaator, tõke, kaitsekest jne) avamine, demonteerimine ja eemaldamine tööriistade abita on välistatud.

5.1.1.1.   Sõitjateruumis ja pagasiruumis paiknevad pingestatud osad peavad olema kaitstud vastavalt kaitseastmele IPXXD.

5.1.1.2.   Mujal kui sõitjateruumis ja pagasiruumis paiknevate pingestatud osade kaitse

5.1.1.2.1.   Sõitjateruumiga sõidukite puhul peab olema tagatud kaitseaste IPXXB.

5.1.1.2.2.   Sõitjateruumita sõidukite puhul peab olema tagatud kaitseaste IPXXD.

5.1.1.3.   Pistmikud

Pistmikke (sh sõiduki sisendkonnektor) peetakse kõnealustele nõuetele vastavaks, kui:

| a) | need vastavad tööriistade abita lahti ühendatuna punktide 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 nõuetele või |
| --- | --- |

a)

need vastavad tööriistade abita lahti ühendatuna punktide 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 nõuetele või

| b) | need paiknevad põranda all ja on varustatud lukustusmehhanismiga või |
| --- | --- |

b)

need paiknevad põranda all ja on varustatud lukustusmehhanismiga või

| c) | need on varustatud lukustusmehhanismiga ja pistmiku lahtiühendamiseks tuleb muud komponendid tööriistade abil eemaldada või |
| --- | --- |

c)

need on varustatud lukustusmehhanismiga ja pistmiku lahtiühendamiseks tuleb muud komponendid tööriistade abil eemaldada või

| d) | pingestatud osade pinge ruutkeskmine (rms) langeb ühe sekundi jooksul pärast pistmiku lahtiühendamist alalisvoolu korral väärtuseni ≤ 60 V või vahelduvvoolu korral väärtuseni ≤ 30 V. |
| --- | --- |

d)

pingestatud osade pinge ruutkeskmine (rms) langeb ühe sekundi jooksul pärast pistmiku lahtiühendamist alalisvoolu korral väärtuseni ≤ 60 V või vahelduvvoolu korral väärtuseni ≤ 30 V.

5.1.1.4.   Hoolduseks lahtiühendamise seade

Tööriistade abita avatava, demonteeritava või eemaldatava hoolduseks lahtiühendamise seadme puhul on aktsepteeritav vastavus kaitseastmele IPXXB tingimustes, kus seade avatakse, demonteeritakse või eemaldatakse tööriistade abita.

5.1.1.5.   Märgistus

5.1.1.5.1.   Suure pingega laetava energiasalvestussüsteemi korral paigutatakse selle peale või lähedusse joonisel kuvatud sümbol. Sümboli taust on kollane, selle servad ja nool mustad.

Kõrgepingeseadme märgistus

Kõrgepingeseadme märgistus

5.1.1.5.2.   Kõnealune sümbol on nähtaval ka kaitsekestadel ja tõketel, mille eemaldamisel tekib juurdepääs kõrgepingeahela pingestatud osadele. Kõrgepingesiinide pistmike puhul ei ole selle nõude täitmine kohustuslik. Seda nõuet ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| a) | kui tõkked või kaitsekestad ei ole füüsiliselt juurdepääsetavad, avatavad ega eemaldatavad sõiduki muid komponente tööriistade abil eemaldamata; |
| --- | --- |

a)

kui tõkked või kaitsekestad ei ole füüsiliselt juurdepääsetavad, avatavad ega eemaldatavad sõiduki muid komponente tööriistade abil eemaldamata;

| b) | kui tõkked või kaitsekestad paiknevad sõiduki põranda all. |
| --- | --- |

b)

kui tõkked või kaitsekestad paiknevad sõiduki põranda all.

5.1.1.5.3.   Kõrgepingesiinide kaablid, mis ei paikne kaitsekestade sees, on kaetud oranži värvusega väliskattega.

5.1.2.   Kaitse kaudse kontakti eest

Kaitse kaudse kontakti eest on samuti nõutav pingestatud osadega sõidukitel, mis on varustatud käesoleva eeskirja II osa alusel tüübikinnituse saanud mis tahes tüüpi laetava energiasalvestussüsteemiga.

5.1.2.1.   Kaitseks kaudse kontakti tagajärjel tekkida võiva elektrilöögi vastu ühendatakse elektrit juhtivad katmata osad, näiteks elektrit juhtiv tõke või kaitsekest, galvaaniliselt ja kindlalt elektrilise šassiiga, kasutades elektritraati või maanduskaablit, keevisliidet, poltühendust vms nii, et ohtlike potentsiaalide teke on välistatud.

5.1.2.2.   Kõikide elektrit juhtivate katmata osade ja elektrilise šassii vaheline takistus on vähemalt 0,2 ampri suuruse voolutugevuse juures alla 0,1 oomi.

See nõue on täidetud, kui galvaaniline ühendus luuakse keevisliite abil.

5.1.2.3.   Mootorsõidukid, mis ühendatakse elektrit juhtiva ühenduse kaudu välise maandatud elektritoiteallikaga, on varustatud seadmega, mis võimaldab elektrilise šassii galvaanilist ühendamist maapinnaga.

Kõnealune seadis peab võimaldama luua ühenduse maapinnaga enne sõidukile välise pinge rakendamist ja säilitada ühenduse kuni hetkeni, mil väline pinge on sõidukist kõrvaldatud.

Sellele nõudele vastavust tõendatakse sõiduki tootja ettenähtud pistmikut kasutades või analüüsi teel.

5.1.2.4.   Punkti 5.1.2.3 nõuded ei kehti sõidukite suhtes, mis vastavad punktile a või b:

| a) | Sõiduki laetavat energiasalvestussüsteemi võib laadida välisest elektritoiteallikast üksnes sõidukivälise laaduriga, mille sisendi ja väljundi vahel on kahekordne või tugevdatud isolatsioon.
  Eespool nimetatud isolatsiooni toimivusnõuded peavad vastama punktidele 5.1.2.4.1 ja 5.1.2.4.3 ning olema dokumenteeritud. |
| --- | --- |

a)

Sõiduki laetavat energiasalvestussüsteemi võib laadida välisest elektritoiteallikast üksnes sõidukivälise laaduriga, mille sisendi ja väljundi vahel on kahekordne või tugevdatud isolatsioon.

Eespool nimetatud isolatsiooni toimivusnõuded peavad vastama punktidele 5.1.2.4.1 ja 5.1.2.4.3 ning olema dokumenteeritud.

| b) | Integreeritud laaduril peab sisendi ja sõiduki elektrit juhtivate katmata osade / elektrilise šassii vahel olema kahekordne või tugevdatud isolatsioon.
  Eespool nimetatud isolatsiooni toimivusnõuded peavad vastama punktidele 5.1.2.4.1, 5.1.2.4.2 ja 5.1.2.4.3. |
| --- | --- |

b)

Integreeritud laaduril peab sisendi ja sõiduki elektrit juhtivate katmata osade / elektrilise šassii vahel olema kahekordne või tugevdatud isolatsioon.

Eespool nimetatud isolatsiooni toimivusnõuded peavad vastama punktidele 5.1.2.4.1, 5.1.2.4.2 ja 5.1.2.4.3.

Kui mõlemad süsteemid on paigaldatud, peavad olema täidetud punktide a ja b nõuded.

5.1.2.4.1.   Taluvuspinge

5.1.2.4.1.1.   Integreeritud laaduriga sõiduki puhul tehakse katse vastavalt käesoleva eeskirja 9.A lisale.

5.1.2.4.1.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Isolatsioonitakistus peab olema vähemalt 7 MΩ, kui kõigi omavahel ühendatud sisendite ning sõiduki elektrit juhtivate katmata osade / elektrilise šassii vahel rakendatakse alalispinget 500 V.

5.1.2.4.2.   Kaitse vee sissepääsu eest

5.1.2.4.2.1.   Katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 9.B lisale.

5.1.2.4.2.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Isolatsioonitakistus peab alalispinge 500 V rakendamisel olema vähemalt 7 MΩ.

5.1.2.4.3.   Käitlemisjuhendid

Juhendis tuleb esitada asjakohased laadimisjuhised (4).

4

5.1.3.   Isolatsioonitakistus

See punkt ei kehti vooluahelatega ühendatud šassii suhtes, mille maksimumpinge mis tahes pingestatud osa ja elektrilise šassii või elektrit juhtiva katmata osa vahel ei ületa vahelduvpinget 30 V (ruutkeskmine) või alalispinget 60 V.

5.1.3.1.   Eraldatud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne

Kui vahelduvvoolul töötavad siinid ja alalisvoolul töötavad siinid on üksteisest galvaaniliselt isoleeritud, on kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse minimaalne väärtus alalisvoolul töötavate kõrgepingesiinide puhul 100 Ω tööpinge iga voldi kohta ja vahelduvvoolul töötavate kõrgepingesiinide puhul 500 Ω tööpinge iga voldi kohta.

Mõõtmised tehakse kooskõlas 4.A lisaga („Isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod sõidukipõhistele katsetele“).

5.1.3.2.   Kombineeritud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne

Kui vahelduvvoolul töötavad siinid ja alalisvoolul töötavad siinid on omavahel galvaaniliselt ühendatud, on kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse minimaalne väärtus 500 Ω tööpinge iga voldi kohta.

Kui aga kõik vahelduvvoolul töötavad kõrgepingesiinid on kaitstud ühel järgmisest kahest viisist, on kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse minimaalne väärtus 100 Ω tööpinge iga voldi kohta:

| a) | kaks või enam tahkete isolaatorite, tõkete või kaitsekestade kihti, mis vastavad eraldivõetuna punkti 5.1.1 nõuetele, näiteks elektrijuhtmestik; |
| --- | --- |

a)

kaks või enam tahkete isolaatorite, tõkete või kaitsekestade kihti, mis vastavad eraldivõetuna punkti 5.1.1 nõuetele, näiteks elektrijuhtmestik;

| b) | mehaaniliselt tugevad kaitseseadmed, mis on sõiduki kasutusea vältel piisavalt vastupidavad, näiteks mootorikorpused, elektrooniliste muundurite korpused või pistmikud. |
| --- | --- |

b)

mehaaniliselt tugevad kaitseseadmed, mis on sõiduki kasutusea vältel piisavalt vastupidavad, näiteks mootorikorpused, elektrooniliste muundurite korpused või pistmikud.

Kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse määramiseks võib kasutada arvutusi, mõõtmist või nende kombinatsiooni.

Mõõtmised tehakse kooskõlas 4.A lisaga („Isolatsioonitakistuse mõõtmise meetod sõidukipõhistele katsetele“).

5.1.3.3.   Kütuseelemendiga sõidukid

Kui minimaalse isolatsioonitakistuse nõude pikaajaline täitmine ei ole võimalik, saavutatakse kaitse mis tahes järgmisel viisil:

| a) | kaks või enam tahkete isolaatorite, tõkete või kaitsekestade kihti, mis kõik eraldi vastavad punkti 5.1.1 nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kaks või enam tahkete isolaatorite, tõkete või kaitsekestade kihti, mis kõik eraldi vastavad punkti 5.1.1 nõuetele;

| b) | isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem koos juhile antava hoiatusmärguandega, kui isolatsioonitakistus langeb minimaalsest nõutavast väärtusest allapoole. Laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks kasutatava ühendussüsteemi kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelist isolatsioonitakistust ei ole vaja jälgida, sest laadimiseks kasutatav ühendussüsteem on pingestatud üksnes laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal. Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi talitlust kontrollitakse vastavalt 5. lisas kirjeldatule. |
| --- | --- |

b)

isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem koos juhile antava hoiatusmärguandega, kui isolatsioonitakistus langeb minimaalsest nõutavast väärtusest allapoole. Laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks kasutatava ühendussüsteemi kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelist isolatsioonitakistust ei ole vaja jälgida, sest laadimiseks kasutatav ühendussüsteem on pingestatud üksnes laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ajal. Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi talitlust kontrollitakse vastavalt 5. lisas kirjeldatule.

5.1.3.4.   Laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks kasutatava ühendussüsteemi isolatsioonitakistuse nõue

Ühendussüsteemi (mida kasutatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks ja mis on ette nähtud elektrit juhtiva ühenduse loomiseks välise maandatud vahelduvvooluallikaga) isolatsioonitakistus peab olema vähemalt 1 ΜΩ, kui laadija pistik on lahti ühendatud. Mõõtmise ajal võib laetav energiasalvestussüsteem olla lahti ühendatud.

5.2.   Laetav energiasalvestussüsteem

5.2.1.   Laetava energiasalvestussüsteemiga sõiduki puhul peab punkti 5.2.1.1 või punkti 5.2.1.2 nõue olema täidetud.

5.2.1.1.   Laetav energiasalvestussüsteem, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja II osa alusel, paigaldatakse vastavalt laetava energiasalvestussüsteemi tootja juhistele ja kooskõlas kirjeldusega käesoleva eeskirja 6. lisa 2. osas.

5.2.1.2.   Laetav energiasalvestussüsteem peab vastama käesoleva eeskirja punkti 6 asjaomastele nõuetele.

5.2.2.   Gaasi akumuleerumine

Gaasilist vesinikku vabastada võivate avatud tüüpi veoakude jaoks ettenähtud kohad varustatakse gaasilise vesiniku akumuleerumise vältimiseks ventilaatori, ventilatsioonikanali või muu sobiva vahendiga.

5.2.3.   Kaitse elektrolüüdi mahavoolamise vastu

Sõiduki tavakasutuse ja/või funktsionaalse toimimise puhul peab olema ette nähtud, et laetavast energiasalvestussüsteemist ja selle osadest välja voolanud elektrolüüt ei tohi jõuda juhi, kaassõitja või reisijani ega ühegi sõiduki juures paikneva isikuni.

Kui laetav energiasalvestussüsteem on kummuli asendis, ei tohi elektrolüüt välja voolata.

5.2.4.   Juhuslik või tahtmatu eraldumine

Laetav energiasalvestussüsteem ja selle osad peavad olema paigaldatud sõidukile nii, et oleks välistatud laetava energiasalvestussüsteemi tahtmatu või juhusliku eraldumise või väljapaiskumise võimalus.

Laetav energiasalvestussüsteem ei tohi välja paiskuda kallutatud sõidukist.

Laetava energiasalvestussüsteemi osad ei tohi välja paiskuda, kui laetav energiasalvestussüsteem on kummuli asendis.

5.3.   Funktsionaalne ohutus

Kui sõiduk on aktiivset juhtimist võimaldavas režiimis, antakse sellest juhile vähemalt hetkeks märku.

Seda nõuet ei kohaldata tingimustes, kus sõidukit käitab otseselt või kaudselt sisepõlemismootor.

Sõidukist lahkumisel teavitatakse juhti signaali (nt optilise või helisignaali) abil, kui sõiduk on ikka veel aktiivset juhtimist võimaldavas režiimis.

Kui kasutaja saab integreeritud laetavat energiasalvestussüsteemi välisest allikast laadida, peab sõiduki liikumine sõiduki käitussüsteemi abil olema välistatud niikaua, kui välise elektritoiteallika pistik on sõiduki sisendkonnektoriga füüsiliselt ühendatud.

Püsivalt ühendatud laadimiskaablite puhul ei kohaldata seda nõuet juhul, kui sõiduki laadimiskaabli kasutamine takistab sõiduki kasutamist (nt kui iste ei lukustu või kui kaabli asend ei võimalda juhil sõidukis istuda või sõidukisse siseneda). Sellele nõudele vastavust tõendatakse sõiduki tootja ettenähtud pistmikut kasutades. Sõidusuuna juhtseadise asend on juhile märgatav.

5.3.1.   Täiendavad kasutusohutuse nõuded

5.3.1.1.   Käivitamisel peab juht aktiivset juhtimist võimaldava režiimi valimiseks tegema vähemalt kaks tahtlikku ja teineteisest erinevat toimingut.

5.3.1.2.   Aktiivset juhtimist võimaldava režiimi väljalülitamiseks on lubatud kasutada vaid ühte toimingut.

5.3.1.3.   Ajutise (s.t mitte rikkest tingitud) vähendatud võimsuse ja/või laetava energiasalvestussüsteemi laetuse astme märguanne.

5.3.1.3.1.   Sõiduk peab olema varustatud funktsiooni või seadisega, mis annab juhile/sõitjale märku võimsuse automaatsest vähendamisest allapoole teatavat taset (nt väljundploki aktiveerumise tõttu, et kaitsta laetavat energiasalvestussüsteemi või käitussüsteemi, või laetuse astme vähenemise tõttu).

5.3.1.3.2.   Tootja määrab kindlaks tingimused, mille alusel need märguanded aktiveeruvad.

Võimsuse vähenemise ja märguannete strateegia lühikirjeldus on esitatud 6. lisas.

5.3.1.4.   Tagurpidi sõitmine

Edasiliikuval sõidukil peab tagasikäigu juhtseadise aktiveerimine olema välistatud.

5.4.   Vesinikuheite määramine

5.4.1.   Kõnealune katse tehakse kõikide sõidukitega, mis on varustatud avatud tüüpi veoakudega. Kui laetav energiasalvestussüsteem on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja II osa kohaselt ja paigaldatud punkti 5.2.1.1 kohaselt, võib selle katse sõidukile tüübikinnituse andmisel ära jätta.

5.4.2.   Katse tehakse käesoleva eeskirja 7. lisas kirjeldatud meetodi kohaselt. Vesinikuproovide võtmine ja analüüs toimub ettenähtud viisil. Muude analüüsimeetodite lubamine on võimalik, kui tõestatakse, et nende abil saadakse samaväärsed tulemused.

5.4.3.   Tavapärase laadimistegevuse vältel vastavalt 7. lisas esitatud tingimustele on vesinikuheide 5 tunni jooksul väiksem kui 125 g või ajavahemiku t2 jooksul (tundides) väiksem kui 25 × t2 g.

2

2

5.4.4.   Laaduri rikke esinemisel laadimise ajal (tingimused on esitatud 7. lisas) peab vesinikuheide olema väiksem kui 42 g. Laadur peab tagama, et kõnealuse rikke kestus ei ületa 30 minutit.

5.4.5.   Kõik laetava energiasalvestussüsteemi laadimisega seotud toimingud, sealhulgas laadimiseks peatumine, peavad olema automaatjuhtimisega.

5.4.6.   Laadimisetappide käsitsijuhtimise võimalus peab olema välistatud.

5.4.7.   Laadimisetappide juhtsüsteemi ei mõjuta tavapärased vooluvõrku ühendamise ja sellest lahti ühendamise toimingud ning elektrikatkestused.

5.4.8.   Põhilistest laadimisriketest antakse püsivalt teada. Oluliseks rikkeks peetakse riket, mis võib tuua hilisema laadimise ajal kaasa laaduri väärtalitluse.

5.4.9.   Tootja peab omaniku käsiraamatus kinnitama sõiduki vastavust nendele nõuetele.

5.4.10.   Sõiduki tüübile vesinikuheitega seoses antud tüübikinnitust võib kooskõlas 7. lisa 2. liites esitatud tüüpkonna määratlusega laiendada samasse tüüpkonda kuuluvatele teistele sõidukitüüpidele.

6.   II OSA. NÕUDED LAETAVALE ENERGIASALVESTUSSÜSTEEMILE SELLE OHUTUSE SEISUKOHAST

6.1.   Üldteave

Kohaldamisele kuuluvad käesoleva eeskirja 8. lisas sätestatud menetlused.

6.2.   Vibratsioon

6.2.1.   Katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 8.A lisale.

6.2.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

6.2.2.1.   Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

| a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- |

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | tulekahju; |
| --- | --- |

c)

tulekahju;

| d) | plahvatus. |
| --- | --- |

d)

plahvatus.

Elektrolüüdi leket kontrollitakse visuaalse vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti monteerimata.

6.2.2.2.   Suure pingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω voldi kohta.

6.3.   Termolöök ja tsüklikatse

6.3.1.   Katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 8.B lisale.

6.3.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

6.3.2.1.   Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

| a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- |

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | tulekahju; |
| --- | --- |

c)

tulekahju;

| d) | plahvatus. |
| --- | --- |

d)

plahvatus.

Elektrolüüdi leket kontrollitakse visuaalse vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti monteerimata.

6.3.2.2.   Suure pingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω voldi kohta.

6.4.   Mehaanilised katsed

6.4.1.   Teisaldatava laetava energiasalvestussüsteemi kukkumiskatse

6.4.1.1.   Katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 8.C lisale.

6.4.1.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

6.4.1.2.1.   Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

| a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- |

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | tulekahju; |
| --- | --- |

c)

tulekahju;

| d) | plahvatus. |
| --- | --- |

d)

plahvatus.

Elektrolüüdi leket kontrollitakse visuaalse vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti monteerimata.

6.4.1.2.2.   Suure pingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω voldi kohta.

6.4.2.   Mehaaniline löök

6.4.2.1.   Seda katset rakendatakse üksnes kesk- ja/või külgtugihargiga sõidukite suhtes.

Katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 8.D lisale.

6.4.2.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

6.4.2.2.1.   Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

| a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- |

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | tulekahju; |
| --- | --- |

c)

tulekahju;

| d) | plahvatus. |
| --- | --- |

d)

plahvatus.

Elektrolüüdi leket kontrollitakse visuaalse vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti monteerimata.

6.4.2.2.2.   Suure pingega laetava energiasalvestussüsteemi korral peab katseseadise isolatsioonitakistus olema vähemalt 100 Ω voldi kohta kogu laetava energiasalvestussüsteemi ulatuses, mõõdetuna pärast katset käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt.

6.5.   Tulekindlus

Seda katset rakendatakse üksnes sõitjateruumiga sõidukite suhtes.

See katse on nõutav tuleohtlikku elektrolüüti sisaldava laetava energiasalvestussüsteemi korral.

Katse sooritatakse ühel katseeksemplaril.

Tootja soovil võib katse sooritada järgmiselt:

| a) | sõidukipõhine katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.5.1 või |
| --- | --- |

a)

sõidukipõhine katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.5.1 või

| b) | komponendipõhine katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.5.2. |
| --- | --- |

b)

komponendipõhine katse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.5.2.

6.5.1.   Sõidukipõhine katse

Katse tehakse kooskõlas 8.E lisaga, võttes nõuetekohaselt arvesse 8.E lisa punkti 3.2.1.

Selle punkti alusel katsetatud laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus kehtib konkreetse sõidukitüübi tüübikinnituste kohta.

6.5.2.   Komponendipõhine katse

Katse tehakse kooskõlas 8.E lisaga, võttes nõuetekohaselt arvesse 8.E lisa punkti 3.2.2.

6.5.3.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

6.5.3.1.   Katse ajal ei tohi katseseadis plahvatada.

6.6.   Väline lühisekaitse

6.6.1.   Katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 8.F lisale.

6.6.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

6.6.2.1.   Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

| a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- |

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | tulekahju; |
| --- | --- |

c)

tulekahju;

| d) | plahvatus. |
| --- | --- |

d)

plahvatus.

Elektrolüüdi leket kontrollitakse visuaalse vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti monteerimata.

6.6.2.2.   Suure pingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω voldi kohta.

6.7.   Ülelaadimiskaitse

6.7.1.   Katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 8.G lisale.

6.7.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

6.7.2.1.   Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

| a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- |

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | tulekahju; |
| --- | --- |

c)

tulekahju;

| d) | plahvatus. |
| --- | --- |

d)

plahvatus.

Elektrolüüdi leket kontrollitakse visuaalse vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti monteerimata.

6.7.2.2.   Suure pingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω voldi kohta.

6.8.   Alalaadimiskaitse

6.8.1.   Katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 8.H lisale.

6.8.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

6.8.2.1.   Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

| a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- |

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | tulekahju; |
| --- | --- |

c)

tulekahju;

| d) | plahvatus. |
| --- | --- |

d)

plahvatus.

Elektrolüüdi leket kontrollitakse visuaalse vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti monteerimata.

6.8.2.2.   Suure pingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω voldi kohta.

6.9.   Liigtemperatuurikaitse

6.9.1.   Katse tehakse vastavalt käesoleva eeskirja 8.I lisale.

6.9.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

6.9.2.1.   Katse ajal ei tohi olla märke alljärgnevast:

| a) | elektrolüüdi leke; |
| --- | --- |

a)

elektrolüüdi leke;

| b) | purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral); |
| --- | --- |

b)

purunemine (üksnes suure pingega laetava(te) energiasalvestussüsteemi(de) korral);

| c) | tulekahju; |
| --- | --- |

c)

tulekahju;

| d) | plahvatus. |
| --- | --- |

d)

plahvatus.

Elektrolüüdi leket kontrollitakse visuaalse vaatluse teel ühtki katseseadise osa lahti monteerimata.

6.9.2.2.   Suure pingega laetava energiasalvestussüsteemi korral ei tohi käesoleva eeskirja 4.B lisa kohaselt katse järel mõõdetud isolatsioonitakistus olla väiksem kui 100 Ω voldi kohta.

6.10.   Heide

Arvestada tuleb võimaliku gaasilise heitega, mis on tingitud energia muundamisprotsessist.

6.10.1.   Avatud tüüpi veoakud peavad vastama käesoleva eeskirja punkti 5.4 nõuetele seoses vesinikuheitega.

Suletud keemilise protsessiga süsteeme (nt liitium-ioonaku) peetakse tavapärastel töötingimustel heitmevabaks.

Suletud keemilist protsessi kirjeldab ja dokumenteerib aku tootja 6. lisa 2. osas.

Muid tehnoloogiaid hindavad tavapärastel töötingimustel tekkivate võimalike heitmete suhtes tootja ja tehniline teenistus.

6.10.2.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Vesinikuheite kohta vt käesoleva eeskirja punkt 5.4.

Suletud keemilise protsessiga heitmevabade süsteemide puhul ei ole kontrollimine vajalik.

7.   TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

7.1.   Sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi tüübi mis tahes muutmisest seoses käesoleva eeskirjaga antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi tüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib asutus:

| 7.1.1. | pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk või laetav energiasalvestussüsteem vastab igal juhul nõuetele, või |
| --- | --- |

7.1.1.

pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk või laetav energiasalvestussüsteem vastab igal juhul nõuetele, või

| 7.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

7.2.   Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest teatatakse käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaksmääratud korras.

7.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud tüübikinnitusasutus annab igale tüübikinnituse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas (1. või 2. osas) esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

8.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

8.1.   Käesoleva eeskirja raames tüübikinnituse saanud sõiduk või laetav energiasalvestussüsteem peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites eeskirja asjaomas(t)e osa(de) nõuded.

8.2.   Selleks et veenduda punkti 8.1 nõuete täitmises, tuleb tootmist asjakohaselt kontrollida.

8.3.   Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

| 8.3.1. | tagama sõidukite või laetava energiasalvestussüsteemi tõhusa kvaliteedikontrolli korra olemasolu; |
| --- | --- |

8.3.1.

tagama sõidukite või laetava energiasalvestussüsteemi tõhusa kvaliteedikontrolli korra olemasolu;

| 8.3.2. | pääsema ligi katsevarustusele, mis on vajalik iga kinnitatud tüübi nõuetele vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

8.3.2.

pääsema ligi katsevarustusele, mis on vajalik iga kinnitatud tüübi nõuetele vastavuse kontrollimiseks;

| 8.3.3. | tagama katsetulemuste registreerimise ning lisatud dokumentide kättesaadavuse tüübikinnitusasutusega kokkulepitava ajavahemiku vältel; |
| --- | --- |

8.3.3.

tagama katsetulemuste registreerimise ning lisatud dokumentide kättesaadavuse tüübikinnitusasutusega kokkulepitava ajavahemiku vältel;

| 8.3.4. | analüüsima iga tüüpi katsete tulemusi sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi omaduste ühtsuse kontrollimiseks ja tagamiseks, võttes arvesse tööstuslikus tootmises lubatud hälbeid; |
| --- | --- |

8.3.4.

analüüsima iga tüüpi katsete tulemusi sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi omaduste ühtsuse kontrollimiseks ja tagamiseks, võttes arvesse tööstuslikus tootmises lubatud hälbeid;

| 8.3.5. | tagama, et iga tüüpi sõiduki või komponendi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja vastavas osas sätestatud katsed; |
| --- | --- |

8.3.5.

tagama, et iga tüüpi sõiduki või komponendi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja vastavas osas sätestatud katsed;

| 8.3.6. | tagama, et kõikide asjaomast tüüpi katses mittevastavaks peetud näidiste või katseeksemplaride puhul valitakse uued näidised ja tehakse lisakatse. Võetakse kõik vajalikud meetmed asjaomase toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks. |
| --- | --- |

8.3.6.

tagama, et kõikide asjaomast tüüpi katses mittevastavaks peetud näidiste või katseeksemplaride puhul valitakse uued näidised ja tehakse lisakatse. Võetakse kõik vajalikud meetmed asjaomase toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks.

8.4.   Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses toodangu vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid.

8.4.1.   Väliskontrollijale esitatakse iga kontrolli puhul katseandmed ja andmed tootmise kohta.

8.4.2.   Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste miinimumarvu võib kindlaks määrata tootja enda tehtud kontrollimiste tulemuste alusel.

8.4.3.   Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui on vaja kontrollida punkti 8.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatseid teinud tehnilisele teenistusele.

8.4.4.   Tüübikinnitusasutus võib teha kõiki käesoleva eeskirjaga ettenähtud katseid.

8.4.5.   Tüübikinnitusasutuse poolsete kontrollimiste tavapärane sagedus on üks kord aastas. Kui sellise kontrolli käigus tuvastatakse ebarahuldavad tulemused, tagab tüübikinnitusasutus, et võetakse kõik vajalikud meetmed toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1.   Sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui sõiduk või laetav energiasalvestussüsteem või selle komponendid ei läbi punktis 8.3.5 ettenähtud katseid.

9.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisa 1. või 2. osas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisa 1. või 2. osas esitatud näidisele vastavat vormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimetused ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2), http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/rev17/17files_e.html

2

(3)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.6).

3

(4)  Näide juhendi sisust: „Kui sõiduk või laadur jääb laadimise ajal vee alla, ei ole elektrilöögi ohu tõttu lubatud sõidukit ega laadurit puudutada. Ühtlasi ei tohi akut ega sõidukit kasutada; asjakohaste meetmete võtmiseks tuleb pöörduda edasimüüja poole.“

4

---

1. LISA

1. OSA

Teatis

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse sõiduki (2): tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

seoses elektriohutusega eeskirja nr 136 kohaselt

Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:

1. Sõiduki kaubanimi või kaubamärk:

2. Sõiduki tüüp:

3. Sõiduki kategooria:

4. Tootja nimi ja aadress:

5. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

6. Sõiduki kirjeldus:

6.1. Laetava energiasalvestussüsteemi tüüp:

6.1.1. Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitusnumber või laetava energiasalvestussüsteemi kirjeldused (2)

6.2. Tööpinge:

6.3. Käitussüsteem (nt hübriidne, elektriline):

7. Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:

8. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

9. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev:

10. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

11. Tüübikinnitusmärgi asukoht:

12. Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral) (2):

13. Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud (2):

14. Koht:

15. Kuupäev:

16. Allkiri:

17. Tüübikinnituse või selle laiendamise taotluse juurde kuuluvad dokumendid tehakse kättesaadavaks taotluse korral.

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

2. OSA

Teatis

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse (2): tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

seoses laetava energiasalvestussüsteemi tüübi kui komponendi või eraldi seadmestikuga2 eeskirja nr 136 kohaselt

Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:

1. Laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi või kaubamärk:

2. Laetava energiasalvestussüsteemi tüüp:

3. Tootja nimi ja aadress:

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

5. Laetava energiasalvestussüsteemi kirjeldus:

6. Laetava energiasalvestussüsteemi suhtes kehtivad paigalduspiirangud:

7. Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:

8. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

9. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev:

10. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

11. Tüübikinnitusmärgi asukoht:

12. Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed) (vajaduse korral) (2):

13. Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud (2):

14. Koht:

15. Kuupäev:

16. Allkiri:

17. Tüübikinnituse või selle laiendamise taotluse juurde kuuluvad dokumendid tehakse kättesaadavaks taotluse korral.

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.2)

Joonis 1

Image 9

Sõidukile kinnitatud joonisel 1 kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomase maanteesõiduki tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 136 alusel tüübikinnitusnumbri 002492 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 136 algversiooni nõuetele.

Joonis 2

Image 10

Laetavale energiasalvestussüsteemile kinnitatud joonisel 2 kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane laetava energiasalvestussüsteemi tüüp („ES“) on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 136 alusel tüübikinnitusnumbri 002492 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 136 algversiooni nõuetele.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image 11

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane maanteesõiduk on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 136 ja 78 alusel (1). Tüübikinnitusnumber näitab, et asjaomaste tüübikinnituste andmise ajal kehtisid eeskirja nr 136 algversioon ja 03-seeria muudatustega muudetud eeskiri nr 78.

---

(1)  Viimane number on esitatud üksnes näitena.

---

3. LISA

KAITSE OTSESE KONTAKTI VASTU PINGESTATUD OSADEGA

1.   JUURDEPÄÄSUSONDID

Juurdepääsusondid, mille abil kontrollitakse inimeste kaitset pingestatud osadele juurdepääsu vastu, on esitatud tabelis.

2.   KATSETINGIMUSED

Juurdepääsusond lükatakse tabelis sätestatud jõuga vastu kaitsekesta kõiki avausi. Kui see kaitsekestast osaliselt või täielikult läbi tungib, seatakse see kõikidesse võimalikesse asenditesse ning seejuures ei tohi tõkestuspind ühelgi juhul avausest täielikult läbi tungida.

Sisemisi tõkkeid peetakse kaitsekesta osaks.

Kaitsekestast või tõkkest seespool asuvate pingestatud osade ja sondi vahele tuleb vajaduse korral ühendada madalpingeallikas (pingega vähemalt 40 V ja mitte üle 50 V) jadamisi sobiva lambiga.

Signaaliahela meetodit tuleb rakendada ka kõrgepingeseadmete liikuvate pingestatud osade puhul.

Võimaluse korral võib käitada sisemisi liikuvaid osi aeglaselt.

3.   NÕUETELE VASTAVUSE TINGIMUSED

Juurdepääsusond ei tohi pingestatud osi puudutada.

Kui selle nõude kontrollimiseks kasutatakse sondi ja pingestatud osade vahelist signaaliahelat, ei tohi lamp süttida.

Kaitseastme IPXXB kontrollimise katse puhul võib 80 mm pikkune liigestega katsesõrm avausest täies pikkuses läbi tungida, kuid tõkestuspind (Ø 50 mm × 20 mm) ei läbi avaust. Katsesõrme mõlemaid liigeseid painutatakse sirgest asendist alustades kõrvalasuva sõrmesegmendi telje suhtes kuni 90° ning need seatakse kõikidesse võimalikesse asenditesse.

Kaitseastme IPXXD kontrollimise katsete puhul võib juurdepääsusond avausest täies pikkuses läbi tungida, kuid tõkestuspind ei läbi täielikult avaust.

Juurdepääsusondid selliste katsete tegemiseks, millega kontrollitakse inimeste kaitset ohtlikele osadele juurdepääsu vastu

Image 12

Liigestega katsesõrm

Image 13

Materjal: metall, kui ei ole teisiti ette nähtud

Lineaarsed mõõtmed millimeetrites

Mõõtmete lubatud hälbed konkreetsete lubatud hälvete puudumisel:

| a) | nurkade puhul: 0/– 10o; |
| --- | --- |

a)

nurkade puhul: 0/– 10o;

| b) | lineaarsete mõõtmete puhul: kuni 25 mm: 0/– 0,05 mm; üle 25 mm: ± 0,2 mm |
| --- | --- |

b)

lineaarsete mõõtmete puhul: kuni 25 mm: 0/– 0,05 mm; üle 25 mm: ± 0,2 mm

Kumbki liiges võimaldab samas tasapinnas ja samas suunas liikumist kuni 90° ulatuses lubatud hälbega 0 kuni + 10°.

---

4.A LISA

SÕIDUKIPÕHISTEL KATSETEL KASUTATAV ISOLATSIOONITAKISTUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   ÜLDTEAVE

Sõiduki iga kõrgepingesiini isolatsioonitakistus mõõdetakse või määratakse arvutamise teel, kasutades kõrgepingesiini iga osa või komponendi isolatsioonitakistuse mõõtmise tulemusi (edaspidi „jagatud mõõtmine“).

2.   MÕÕTMISMEETOD

Isolatsioonitakistuse mõõtmiseks valitakse käesoleva lisa punktides 2.1 ja 2.2 loetletud mõõtmismeetodite seast sobiv sõltuvalt pingestatud osade elektrilaengust, isolatsioonitakistusest jms.

Mõõdetava vooluahela ulatus määratakse eelnevalt vooluahela skeemide vms abil.

Peale selle võib teha isolatsioonitakistuse mõõtmiseks vajalikke muudatusi, nagu näiteks katte eemaldamine pingestatud osadele juurdepääsemiseks, mõõtejuhtmete vedamine, tarkvara muutmine jne.

Juhul kui mõõdetavad väärtused ei ole isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi vms töötamisest tingituna stabiilsed, võib mõõtmiste tegemiseks teha vajalikke muudatusi, näiteks peatada asjaomase seadise töö või selle eemaldada. Kui seadis eemaldatakse, tõestatakse jooniste vms varal, et see ei muuda pingestatud osade ja elektrilise šassii vahelist isolatsioonitakistust.

Selle kinnitamine võib nõuda kõrgepingeahela otsest kasutamist, mistõttu ollakse äärmiselt ettevaatlik lühise, elektrilöögi jms ohu suhtes.

2.1.   Sõidukivälisel pingeallikal põhinev mõõtmismeetod

2.1.1.   Mõõtevahend

Kasutatakse isolatsioonitakistuse katseseadet, mis võimaldab rakendada kõrgepingesiini tööpingest kõrgemat alalispinget.

2.1.2.   Mõõtmismeetod

Isolatsioonitakistuse katseseade ühendatakse pingestatud osade ja elektrilise šassii vahele. Seejärel mõõdetakse isolatsioonitakistust, rakendades alalispinget, mis on vähemalt pool kõrgepingesiini tööpingest.

Kui süsteemi galvaaniliselt ühendatud vooluring töötab mitmes pingevahemikus (nt pinget tõstva muunduri tõttu) ja mõned selle osad ei talu kogu vooluringi tööpinget, võib mõõta nende komponentide ja elektrilise šassii vahelist isolatsioonitakistust eraldi, ühendades asjaomased komponendid lahti ja rakendades pinget, mis on vähemalt pool nende komponentide tööpingest.

2.2.   Sõiduki laetaval energiasalvestussüsteemil kui alalispingeallikal põhinev mõõtmismeetod

2.2.1.   Nõuded katsesõidukile

Kõrgepingesiin pingestatakse sõiduki enese laetava energiasalvestussüsteemi ja/või energia muundamissüsteemi abil ning nimetatud ühe ja/või teise süsteemi pinge on kogu katse vältel vähemalt võrdne sõiduki tootja määratud nominaalse tööpingega.

2.2.2.   Mõõtevahend

Selles katses kasutatav voltmeeter võimaldab mõõta alalispinge väärtusi ja selle sisetakistus on vähemalt 10 MΩ.

2.2.3.   Mõõtmismeetod

2.2.3.1.   Esimene etapp

Pinget mõõdetakse joonisel 1 kujutatud viisil ning kõrgepingesiini pinge (Vb) registreeritakse. Vb on võrdne tootja määratud laetava energiasalvestussüsteemi ja/või energia muundamissüsteemi nominaalse tööpingega või sellest suurem.

Joonis 1

Vb, V1 ja V2 mõõtmine

Laetav energiasalv. süsteem

Energia muundamissüsteemi koost

Laetava energiasalv. süsteemi koost

Veosüsteem

Energia muundamis-süsteem

Vb

V1

Elektriline šassii

V2

Kõrgepingesiin

Elektriline šassii

2.2.3.2.   Teine etapp

Mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V1) (vt joonis 1).

2.2.3.3.   Kolmas etapp

Mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V2) (vt joonis 1).

2.2.3.4.   Neljas etapp

Kui V1 on suurem või sama suur kui V2, ühendatakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Seejärel mõõdetakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V1′) (vt joonis 2).

Elektrilise isolatsioonitakistuse (Ri) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) või Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

Joonis 2

Joonis 2

V1′ mõõtmine

V1′ mõõtmine

Laetav energiasalv. süsteem

Energia muundamissüsteemi koost

Laetava energiasalv. süsteemi koost

Veosüsteem

V1′

Kõrgepingesiin

Ro

Vb

Elektriline šassii

Energia muundamis-süsteem

Elektriline šassii

Kui V2 on suurem kui V1, ühendatakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Kui Ro on paigaldatud, mõõdetakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V2′) (vt joonis 3). Esitatud valemi järgi arvutatakse elektriline isolatsioonitakistus (Ri). Saadud väärtus (oomides) jagatakse kõrgepingesiini nominaalse tööpingega (voltides).

Elektrilise isolatsioonitakistuse (Ri) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) või Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

Joonis 3

Joonis 3

V2′ mõõtmine

V2′ mõõtmine

Energia muundamissüsteemi koost

Laetav energiasalv. süsteem

Laetava energiasalv. ssüsteemi koost

Veosüsteem

Energia muundamis-süsteem

Elektriline šassii

Ro

V2′

Kõrgepingesiin

Elektriline šassii

2.2.3.5.   Viies etapp

Isolatsioonitakistuse (oomides voldi kohta) saamiseks jagatakse elektrilise isolatsioonitakistuse väärtus Ri (oomides) kõrgepingesiini nominaalse tööpingega (voltides).

Märkus. Teadaoleva standardtakistuse väärtus Ro (oomides) peaks võrduma minimaalse nõutava isolatsioonitakistuse (oomides voldi kohta) ja ± 20 % ulatuses varieeruva sõiduki tööpinge (voltides) korrutisega. Ro ei pea võrduma täpselt selle väärtusega, kuna võrrandid kehtivad Ro kõigi väärtuste kohta; kuid sellises vahemikus oleva Ro väärtuse puhul on saavutatud pinge mõõtmisel piisav täpsus.

Märkus.

---

4.B LISA

LAETAVA ENERGIASALVESTUSSÜSTEEMI KOMPONENDIPÕHISTEL KATSETEL KASUTATAV ISOLATSIOONITAKISTUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   MÕÕTMISMEETOD

Isolatsioonitakistuse mõõtmiseks valitakse käesoleva lisa punktides 1.1 ja 1.2 loetletud mõõtmismeetodite seast sobiv sõltuvalt pingestatud osade elektrilaengust, isolatsioonitakistusest jms.

Kui katseseadise tööpinget (Vb, joonis 1) ei ole võimalik mõõta (näiteks vooluahela katkestamise tõttu pealülitite või kaitsmete kaudu), võib katse sooritada modifitseeritud katseseadisega, et võimaldada sisepingete mõõtmist (pealülititest eespool).

Need muudatused ei tohi mõjutada katsetulemusi.

Mõõdetava vooluahela ulatus määratakse eelnevalt vooluahela skeemide vms abil. Kui kõrgepingesiinid on üksteisest galvaaniliselt isoleeritud, mõõdetakse isolatsioonitakistust igal vooluahelal.

Peale selle võib teha isolatsioonitakistuse mõõtmiseks vajalikke muudatusi, nagu näiteks katte eemaldamine pingestatud osadele juurdepääsemiseks, mõõtejuhtmete vedamine, tarkvara muutmine jne.

Juhul kui mõõdetavad väärtused ei ole isolatsioonitakistuse jälgimissüsteemi vms töötamisest tingituna stabiilsed, võib mõõtmiste tegemiseks teha vajalikke muudatusi, näiteks peatada asjaomase seadise töö või selle eemaldada. Kui seadis eemaldatakse, tõestatakse jooniste vms varal, et see ei muuda pingestatud osade ja maanduse vahelist isolatsioonitakistust, kusjuures maandus tähistab tootja määratud punkti sõidukile paigaldatud elektrilise šassii küljes.

Selle kinnitamine võib nõuda kõrgepingeahela otsest kasutamist, mistõttu ollakse äärmiselt ettevaatlik lühise, elektrilöögi jms ohu suhtes.

1.1.   Välisel pingeallikal põhinev mõõtmismeetod

1.1.1.   Mõõtevahend

Kasutatakse isolatsioonitakistuse katseseadet, mis võimaldab rakendada katseseadise nimipingest kõrgemat alalispinget.

1.1.2.   Mõõtmismeetod

Isolatsioonitakistuse katseseade ühendatakse pingestatud osade ja maanduse vahele. Seejärel mõõdetakse isolatsioonitakistus.

Kui süsteemi galvaaniliselt ühendatud vooluring töötab mitmes pingevahemikus (nt pinget tõstva muunduri tõttu) ja mõned selle osad ei talu kogu vooluringi tööpinget, võib mõõta nende komponentide ja maanduse vahelist isolatsioonitakistust eraldi, ühendades asjaomased komponendid lahti ja rakendades pinget, mis on vähemalt pool nende komponentide tööpingest.

1.2.   Katseseadisel kui alalispingeallikal põhinev mõõtmismeetod

1.2.1.   Katsetingimused

Katseseadise pinge peab kogu katse vältel olema vähemalt sama suur kui katseseadise nominaalne tööpinge.

1.2.2.   Mõõtevahend

Selles katses kasutatav voltmeeter võimaldab mõõta alalispinge väärtusi ja selle sisetakistus on vähemalt 10 MΩ.

1.2.3.   Mõõtmismeetod

1.2.3.1.   Esimene etapp

Pinget mõõdetakse joonisel 1 kujutatud viisil ning katseseadise tööpinge (Vb, joonis 1) registreeritakse. Vb peab olema katseseadise nominaalse tööpingega võrdne või sellest suurem.

Joonis 1

Maandus

Vb

V1

V2

Katse-seadis

1.2.3.2.   Teine etapp

Mõõdetakse ja registreeritakse katseseadise miinuspooluse ja maanduse vaheline pinge (V1) (vt joonis 1).

1.2.3.3.   Kolmas etapp

Mõõdetakse ja registreeritakse katseseadise plusspooluse ja maanduse vaheline pinge (V2) (vt joonis 1).

1.2.3.4.   Neljas etapp

Kui V1 on suurem või sama suur kui V2, ühendatakse katseseadise miinuspooluse ja maanduse vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Seejärel mõõdetakse katseseadise miinuspooluse ja maanduse vaheline pinge (V1′) (vt joonis 2).

Elektrilise isolatsioonitakistuse (Ri) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) või Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

Joonis 2

Joonis 2

Maandus

Katse-seadis

Vb

V1′

Ro

Kui V2 on suurem kui V1, ühendatakse katseseadise plusspooluse ja maanduse vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Kui Ro on paigaldatud, mõõdetakse katseseadise plusspooluse ja maanduse vaheline pinge (V2′) (vt joonis 3).

Elektrilise isolatsioonitakistuse (Ri) arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) või Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

Joonis 3

Joonis 3

Maandus

Katse-seadis

Vb

Ro

V2′

1.2.3.5.   Viies etapp

Isolatsioonitakistuse (Ω/V) saamiseks jagatakse elektrilise isolatsioonitakistuse väärtus Ri (Ω) katseseadise nimipingega (V).

Märkus. Teadaoleva standardtakistuse väärtus Ro (Ω) peaks võrduma minimaalse nõutava isolatsioonitakistuse (Ω/V) ja ± 20 % ulatuses varieeruva katseseadise nimipinge (V) korrutisega. Ro ei pea võrduma täpselt selle väärtusega, kuna võrrandid kehtivad Ro kõigi väärtuste kohta; kuid sellises vahemikus oleva Ro väärtuse puhul on saavutatud pinge mõõtmisel piisav täpsus.

Märkus

---

5. LISA

ISOLATSIOONITAKISTUSE INTEGREERITUD JÄLGIMISSÜSTEEMI TOIMIMISE KONTROLLIMISE MEETOD

Isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi toimimist kontrollitakse järgmise meetodiga.

Paigaldatakse takisti, mis ei põhjusta jälgitava klemmi ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse langemist minimaalsest nõutavast väärtusest allapoole. Hoiatusmärguanne peab aktiveeruma.

---

6. LISA

1. OSA

Maanteesõidukite ja -süsteemide olulised omadused

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Mark (tootja kaubanimi): ...

1.2.   Tüüp: ...

1.3.   Sõiduki kategooria: ...

1.4.   Kaubanimi/-nimed (olemasolu korral): ...

1.5.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.6.   Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ...

1.7.   Sõiduki joonis ja/või foto: ...

1.8.   Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitusnumber: ...

1.9.   Sõitjateruum: Jah/ei (1): ...

1.10.   Kesk- ja/või külgtugihark: Jah/ei (1): ...

2.   ELEKTRIMOOTOR (VEOMOOTOR)

2.1.   Tüüp (mähis, ergutusvool): ...

2.2.   Suurim kasulik võimsus ja/või suurim võimsus 30 minuti jooksul (kW): ...

3.   LAETAV ENERGIASALVESTUSSÜSTEEM

3.1.   Laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi ja kaubamärk: ...

3.2.   Kõikide akuelemendi tüüpide loetelu: ...

3.2.1.   Akuelemendi tehnoloogia: ...

3.2.2.   Füüsilised mõõtmed: ...

3.2.3.   Akuelemendi mahtuvus (Ah): ...

3.3.   Laetava energiasalvestussüsteemi kirjeldus või joonis(ed) või pilt/pildid, mis selgitavad järgmist:

3.3.1.   Konstruktsioon: ...

3.3.2.   Konfiguratsioon (akuelementide arv, ühendusviis jne): ...

3.3.3.   Mõõtmed: ...

3.3.4.   Korpus (ehitus, materjalid ja mõõtmed): ...

3.4.   Elektriline spetsifikatsioon: ...

3.4.1.   Nimipinge (V): ...

3.4.2.   Tööpinge (V): ...

3.4.3.   Nimimahtuvus (Ah): ...

3.4.4.   Maksimaalne voolutugevus (A): ...

3.5.   Gaasi rekombineerumise määr (protsentides): ...

3.6.   Kirjeldus või joonis(ed) või pilt/pildid, mis selgitavad laetava energiasalvestussüsteemi paigaldamist sõidukisse: ...

3.6.1.   Füüsiline tugi: ...

3.7.   Termoregulatsiooni tüüp: ...

3.8.   Elektrooniline juhtimine: ...

4.   KÜTUSEELEMENT (OLEMASOLU KORRAL)

4.1.   Kütuseelemendi kaubanimi ja kaubamärk: ...

4.2.   Kütuseelemendi tüübid: ...

4.3.   Nimipinge (V): ...

4.4.   Elementide arv: ...

4.5.   Jahutussüsteemi tüüp (olemasolu korral): ...

4.6.   Maksimaalne võimsus (kW): ...

5.   KAITSE JA/VÕI VOOLUKATKESTI

5.1.   Tüüp: ...

5.2.   Tööpiirkonna skeem: ...

6.   ELEKTRIJUHTMESTIK

6.1.   Tüüp: ...

7.   KAITSE ELEKTRILÖÖGI VASTU

7.1.   Kaitselahenduse kirjeldus: ...

8.   LISATEAVE

8.1.   Energiavarustusahela komponentidest koosneva seadmestiku lühikirjeldus või selle asukohta näitavad joonised/pildid: ...

8.2.   Toiteahela kõikide elektriliste funktsioonide skeem: ...

8.3.   Tööpinge (V): ...

8.4.   Süsteemi kirjeldused vähese jõudlusega sõidurežiimi(de)s

8.4.1.   Süsteemide laetuse astmed, kus võimsuse vähendamine aktiveeritakse, ning kirjeldused ja seletused

8.4.2.   Süsteemide kirjeldused vähendatud võimsuse režiimi(de)s ja sarnas(t)es režiimi(de)s ning seletused

2. OSA

Laetava energiasalvestussüsteemi olulised omadused

1.   LAETAV ENERGIASALVESTUSSÜSTEEM

1.1.   Laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi ja kaubamärk: ...

1.2.   Kõikide akuelemendi tüüpide loetelu: ...

1.2.1.   Akuelemendi tehnoloogia: ...

1.2.2.   Füüsilised mõõtmed: ...

1.2.3.   Akuelemendi mahtuvus (Ah): ...

1.3.   Laetava energiasalvestussüsteemi kirjeldus või joonis(ed) või pilt/pildid, mis selgitavad järgmist: ...

1.3.1.   Konstruktsioon: ...

1.3.2.   Konfiguratsioon (akuelementide arv, ühendusviis jne): ...

1.3.3.   Mõõtmed: ...

1.3.4.   Korpus (ehitus, materjalid ja mõõtmed): ...

1.3.5.   Laetava energiasalvestussüsteemi mass (kg): ...

1.4.   Elektriline spetsifikatsioon

1.4.1.   Nimipinge (V): ...

1.4.2.   Tööpinge (V): ...

1.4.3.   Nimimahtuvus (Ah): ...

1.4.4.   Maksimaalne voolutugevus (A): ...

1.5.   Gaasi rekombineerumise määr (protsentides): ...

1.6.   Kirjeldus või joonis(ed) või pilt/pildid, mis selgitavad laetava energiasalvestussüsteemi paigaldamist sõidukisse: ...

1.6.1.   Füüsiline tugi: ...

1.7.   Termoregulatsiooni tüüp: ...

1.8.   Elektrooniline juhtimine: ...

1.9.   Selliste sõidukite kategooria, millele on võimalik paigaldada laetavat energiasalvestussüsteemi: ...

3. OSA

Vooluahelatega ühendatud šassiiga maanteesõidukite ja -süsteemide olulised omadused

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Mark (tootja kaubanimi): ...

1.2.   Tüüp: ...

1.3.   Sõiduki kategooria: ...

1.4.   Kaubanimi/-nimed (olemasolu korral): ...

1.5.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.6.   Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: ...

1.7.   Sõiduki joonis ja/või foto: ...

1.8.   Laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitusnumber: ...

1.9.   Sõitjateruum: Jah/ei (1): ...

1.10.   Kesk- ja/või külgtugihark: Jah/ei (1): ...

2.   LAETAV ENERGIASALVESTUSSÜSTEEM

2.1.   Laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi ja kaubamärk: ...

2.2.   Akuelemendi tehnoloogia: ...

2.3.   Elektriline spetsifikatsioon:

2.3.1.   Nimipinge (V): ...

2.3.2.   Mahtuvus (Ah): ...

2.3.3.   Maksimaalne voolutugevus (A): ...

2.4.   Gaasi rekombineerumise määr (protsentides): ...

2.5.   Kirjeldus või joonis(ed) või pilt/pildid, mis selgitavad laetava energiasalvestussüsteemi paigaldamist sõidukisse: ...

3.   LISATEAVE

3.1.   Vahelduvvooluahela tööpinge (V): ...

3.2.   Alalisvooluahela tööpinge (V): ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

7. LISA

VESINIKUHEITE MÄÄRAMINE LAETAVA ENERGIASALVESTUSSÜSTEEMI LAADIMISTOIMINGUTE AJAL

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas kirjeldatakse vesinikuheite määramise korda kõikide maanteesõidukite laetava energiasalvestussüsteemi laadimistoimingute ajal vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.

2.   KATSE KIRJELDUS

Vesinikuheite katse (käesoleva lisa joonis 7.1) tehakse vesinikuheite määramiseks laaduriga varustatud laetava energiasalvestussüsteemi laadimistoimingute ajal. Katse hõlmab järgmisi etappe:

| a) | sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine; |
| --- | --- |

a)

sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine;

| b) | laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine; |
| --- | --- |

b)

laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine;

| c) | vesinikuheite määramine tavapärase laadimise ajal; |
| --- | --- |

c)

vesinikuheite määramine tavapärase laadimise ajal;

| d) | vesinikuheite määramine laadimise ajal laaduri rikke korral. |
| --- | --- |

d)

vesinikuheite määramine laadimise ajal laaduri rikke korral.

3.   KATSED

3.1.   Sõidukipõhine katse

3.1.1.   Sõiduk peab olema mehaaniliselt korras ja sõitnud katsele eelneva seitsme päeva jooksul vähemalt 300 km. Sõiduk on selle ajavahemiku jooksul varustatud vesinikuheite määramise katses kasutatava laetava energiasalvestussüsteemiga.

3.1.2.   Kui laetavat energiasalvestussüsteemi kasutatakse keskkonnatemperatuurist kõrgemal temperatuuril, järgib käitaja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri hoidmiseks tavapärases tööpiirkonnas tootja ettenähtud korda.

Tootja esindaja peab olema võimeline tõendama, et laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri konditsioneerimissüsteem ei ole kahjustatud ning et selles ei esine jõudlust mõjutavaid rikkeid.

3.2.   Komponendipõhine katse

3.2.1.   Laetav energiasalvestussüsteem peab olema heas mehaanilises seisukorras ning olema läbinud vähemalt 5 standardtsüklit (8. lisa 1. liite kohaselt).

3.2.2.   Kui laetavat energiasalvestussüsteemi kasutatakse ümbritseva õhu temperatuurist kõrgemal temperatuuril, järgib käitaja laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri hoidmiseks tavapärases tööpiirkonnas tootja ettenähtud korda.

Tootja esindaja peab olema võimeline tõendama, et laetava energiasalvestussüsteemi temperatuuri konditsioneerimissüsteem ei ole kahjustatud ning et selles ei esine jõudlust mõjutavaid rikkeid.

Joonis 7.1

Vesinikuheite määramine laetava energiasalvestussüsteemi laadimistoimingute ajal

Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine temp. 293–303 K

Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine temp. 293–303 K

Sõiduki / laetava energia-salvestussüsteemi ettevalmistus (vajaduse korral)

Vesinikuheite katse tavapärase laadimise ajal

Max 2 minutit pärast vooluvõrku ühendamist

Max 15 minutit

Max 7 päeva

Max 2 minutit pärast vooluvõrku ühendamist

Max 7 päeva

Max 15 minutit

12–36 h

12–36 h

Vesinikuheite katse laaduri rikke korral keskkonnatemperatuuril 293 ± 2 K

Kütuseaurude eraldumine

Kütuseaurude eraldumine

ALGUS

LÕPP

4.   VESINIKUHEITE KATSES KASUTATAV KATSEVARUSTUS

4.1.   Vesinikuheite mõõtmise kamber

Vesinikuheite mõõtmiseks kasutatakse gaasikindlat mõõtmiskambrit, millesse katsealune sõiduk või laetav energiasalvestussüsteem ära mahub. Sõidukile või laetavale energiasalvestussüsteemile peab igast küljest juurde pääsema ning pitseeritud kamber peab olema gaasikindlalt suletud käesoleva lisa 1. liite kohaselt. Kambri sisepind on vesinikku mitteläbilaskev ja vesinikuga mittereageeriv. Temperatuuri konditsioneerimissüsteem on võimeline kontrollima kambri siseõhu temperatuuri ja säilitama ettenähtud temperatuuri keskmise lubatud hälbega ±2 K kogu katse vältel.

Vesinikuheitest tingitud ruumalamuutuste arvessevõtmiseks võib kasutada muutuva ruumalaga kambrit või muud tüüpi katsevarustust. Muutuva ruumalaga kamber paisub ja tõmbub kokku selles tekkiva vesinikuheite mõjul. Kaks võimalikku meetodit siseruumala muutumise arvessevõtmiseks on liigutatavad paneelid või lõõtskonstruktsioon, mille puhul kambris asuvad gaasikindlad kotid paisuvad ja tõmbuvad kokku siserõhu muutuste mõjul, osaledes kambrivälise õhu vahetuses. Ruumalamuutusi arvestav mis tahes lahendus säilitab vastavalt käesoleva lisa 1. liitele kambri terviklikkuse.

Igasugune mahu kohandamise meetod peab tagama, et kambri siserõhu ja õhurõhu vahe ei oleks suurem kui ±5 kPa.

Kambris peab saama fikseerida püsiva mahu. Muutuva ruumalaga kamber võimaldab „nominaalse ruumala“ muutusi (vt 7. lisa 1. liite punkt 2.1.1), et võtta arvesse vesinikuheite tekkimist katse käigus.

4.2.   Analüütilised süsteemid

4.2.1.   Vesinikuanalüsaator

4.2.1.1.   Kambris oleva atmosfääri jälgimiseks kasutatakse vesinikuanalüsaatorit (elektrokeemilise detektori tüüpi) või soojusjuhtivuse mõõtmist võimaldavat kromatograafi. Gaasiproov võetakse kambri ühe külgseina või lae keskpunktist ning analüsaatori kõrvalt mööduv gaasivool juhitakse kambrisse tagasi, eelistatult punktis, mis asub vahetult segamisventilaatori järel.

4.2.1.2.   Vesinikuanalüsaatori reageerimisaeg on 90 protsendi lõppnäitude puhul lühem kui 10 sekundit. Selle stabiilsus on 15 minuti vältel kõikide mõõtepiirkondade puhul nullväärtusel parem kui 2 protsenti skaala lõppväärtusest ning 80 protsendi juures ±20 protsenti skaala lõppväärtusest.

4.2.1.3.   Analüsaatori näitude korratavus, mida väljendatakse ühe standardhälbena, on kõikide mõõtepiirkondade puhul nullväärtusel parem kui 1 protsent skaala lõppväärtusest ning 80 protsendi juures ±20 protsenti skaala lõppväärtusest.

4.2.1.4.   Analüsaatori tööpiirkonnad valitakse nii, et mõõtmis-, kalibreerimis- ja lekketuvastustoimingute vältel saavutatakse parim lahutusvõime.

4.2.2.   Vesinikuanalüsaatori andmesalvestussüsteem

Vesinikuanalüsaator on varustatud seadmega, mis registreerib elektrilisi väljundsignaale sagedusega vähemalt üks kord minutis. Registreerimissüsteemi töö näitajad peavad vastama vähemalt registreeritavale signaalile ning kindlustama tulemuste püsisalvestamise. Registreerimisel on tavapärase laadimiskatse ja laadimisriket hõlmava katse algus ja lõpp selgesti tähistatud.

4.3.   Temperatuuri registreerimine

4.3.1.   Kambri temperatuuri registreeritakse kahes punktis temperatuurianduritega, mis on omavahel ühendatud ja näitavad seetõttu keskmist väärtust. Mõõtmispunktid ulatuvad iga külgseina vertikaalsest keskjoonest kõrgusel 0,9 ±0,2 m umbes 0,1 m võrra kambri sisemusse.

4.3.2.   Akuelementide keskkonna temperatuuri registreeritakse vastavate andurite abil.

4.3.3.   Temperatuure registreeritakse vesinikuheite mõõtmise ajal sagedusega vähemalt üks kord minutis.

4.3.4.   Temperatuuri registreerimissüsteemi täpsus peab olema ±1,0 K ning temperatuuri peab olema võimalik tuvastada täpsusega ±0,1 K.

4.3.5.   Registreerimis- või andmetöötlussüsteem peab võimaldama määrata aega täpsusega ±15 sekundit.

4.4.   Rõhu registreerimine

4.4.1.   Katsealal mõõdetava õhurõhu ja kambri siserõhu vahelist erinevust Dp registreeritakse kogu vesinikuheite mõõtmise protsessi vältel sagedusega vähemalt üks kord minutis.

4.4.2.   Rõhu registreerimissüsteemi mõõtetäpsus on ±2 hPa ning rõhunäitu peab olema võimalik tuvastada täpsusega ±0,2 hPa.

4.4.3.   Registreerimis- või andmetöötlussüsteem peab võimaldama määrata aega täpsusega ±15 sekundit.

4.5.   Pinge ja voolutugevuse registreerimine

4.5.1.   Laaduri pinget ja voolutugevust (akus) registreeritakse vesinikuheite mõõtmise ajal sagedusega vähemalt üks kord minutis.

4.5.2.   Pinge registreerimissüsteemi mõõtetäpsus on ±1 V ning pingenäitu peab olema võimalik tuvastada täpsusega ±0,1 V.

4.5.3.   Voolutugevuse registreerimissüsteemi mõõtetäpsus on ±0,5 A ning voolutugevuse näitu peab olema võimalik tuvastada täpsusega ±0,05 A.

4.5.4.   Registreerimis- või andmetöötlussüsteem peab võimaldama määrata aega täpsusega ±15 sekundit.

4.6.   Ventilaatorid

Kamber on varustatud ühe või mitme ventilaatori või puhuriga, millega saavutatakse voolukiirus 0,1–0,5 m3/s, et tagada kambri atmosfääri põhjalik segunemine. Mõõtmiste ajal on võimalik saavutada kambris ühtlane temperatuur ja vesiniku kontsentratsioon. Ventilaatorite või puhurite otsene õhuvool ei tohi kambris olevale sõidukile langeda.

4.7.   Gaasid

4.7.1.   Kalibreerimiseks ja seadmete kasutamiseks peavad olema kättesaadavad järgmised puhtad gaasid:

| a) | puhastatud sünteetiline õhk (puhtus: < 1 ppm C1 ekvivalenti; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); hapnikusisaldus 18 kuni 21 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

a)

puhastatud sünteetiline õhk (puhtus: < 1 ppm C1 ekvivalenti; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); hapnikusisaldus 18 kuni 21 mahuprotsenti;

| b) | vesinik (H2), minimaalne puhtus 99,5 protsenti. |
| --- | --- |

b)

vesinik (H2), minimaalne puhtus 99,5 protsenti.

4.7.2.   Kalibreerimis- ja võrdlusgaasid sisaldavad vesiniku (H2) ja puhastatud sünteetilise õhu segusid. Kalibreerimisgaasi tegelikud kontsentratsioonid peavad jääma nimiväärtustest ±2 protsendi piiresse. Gaasijaoturi abil saadud lahjendatud gaaside puhul on täpsus ±2 protsenti nimiväärtusest. Käesoleva lisa 1. liites ette nähtud kontsentratsioonid võidakse saavutada ka gaasijaoturi abil, kasutades lahjendusgaasina sünteetilist õhku.

5.   KATSEMENETLUS

Katse hõlmab järgmist viit etappi:

| a) | sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine; |
| --- | --- |

a)

sõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine;

| b) | laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine; |
| --- | --- |

b)

laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine;

| c) | vesinikuheite määramine tavapärase laadimise ajal; |
| --- | --- |

c)

vesinikuheite määramine tavapärase laadimise ajal;

| d) | Veoaku tühjakslaadimine |
| --- | --- |

d)

Veoaku tühjakslaadimine

| e) | vesinikuheite määramine laadimise ajal laaduri rikke korral. |
| --- | --- |

e)

vesinikuheite määramine laadimise ajal laaduri rikke korral.

Kui sõidukit või laetavat energiasalvestussüsteemi tuleb kahe etapi vahel liigutada, lükatakse see järgmisesse katsealasse.

5.1.   Sõidukipõhine katse

5.1.1.   Sõiduki ettevalmistamine

Laetava energiasalvestussüsteemi vananemist kontrollitakse tõendamaks, et sõiduk on katsele eelneva viimase seitsme päeva jooksul vähemalt 300 km läbi sõitnud. Selle perioodi vältel on sõiduk varustatud veoakuga, millega tehakse vesinikuheite katse. Kui seda ei ole võimalik näidata, kohaldatakse järgmist korda.

5.1.1.1.   Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimised ja esmased laadimised

Toiminguid alustatakse sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisega, sõites katserajal ühtlase kiirusega, mis moodustab 70 ±5 protsenti sõiduki maksimumkiirusest 30 minuti vältel.

Tühjakslaadimine lõpetatakse, kui:

| a) | sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest kiirusest 30 minuti jooksul või |
| --- | --- |

a)

sõiduk pole võimeline liikuma kiirusega 65 % maksimaalsest kiirusest 30 minuti jooksul või

| b) | sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada või |
| --- | --- |

b)

sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada või

| c) | sõiduk on läbinud 100 km. |
| --- | --- |

c)

sõiduk on läbinud 100 km.

5.1.1.2.   Laetava energiasalvestussüsteemi esmane laadimine

Laadimist tehakse:

| a) | laaduriga; |
| --- | --- |

a)

laaduriga;

| b) | keskkonnatemperatuuril 293–303 K. |
| --- | --- |

b)

keskkonnatemperatuuril 293–303 K.

Mis tahes tüüpi väliste laadurite kasutamine toimingus on välistatud.

Laetava energiasalvestussüsteemi laadimise lõpetamise kriteeriumid vastavad laaduri töö automaatse peatumise tingimustele.

Käesolev kord hõlmab ka kõiki tüüpi erilaadimisi, mida saab alustada automaatselt või käsitsi, nagu näiteks tasanduslaadimised või hoolduslaadimised.

5.1.1.3.   Punktides 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 sätestatud toimingut korratakse kaks korda.

5.1.2.   Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine

Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimiseks sõidetakse katserajal ühtlase kiirusega, mis moodustab 70 ±5 protsenti sõiduki 30 minuti maksimumkiirusest.

Tühjendamine peatatakse:

| a) | kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada; või |
| --- | --- |

a)

kui sõiduki standardsed pardaseadmed osutavad juhile, et sõiduk tuleb peatada; või

| b) | kui sõiduki maksimumkiirus on väiksem kui 20 km/h. |
| --- | --- |

b)

kui sõiduki maksimumkiirus on väiksem kui 20 km/h.

5.1.3.   Kütuseaurude eraldumine

Sõiduk pargitakse viieteistkümne minuti jooksul alates punktis 5.2 sätestatud aku tühjakslaadimise toimingu lõpetamisest kütuseaurude eraldamise alasse. Sõiduk pargitakse sinna veoaku tühjakslaadimise lõpetamise ja tavapärase laadimise ajal tehtava vesinikuheite katse alustamise vaheliseks perioodiks, mille pikkus on vähemalt 12 tundi ja maksimaalselt 36 tundi. Selle perioodi vältel seisab sõiduk temperatuuril 293 ±2 K.

5.1.4.   Vesinikuheite katse tavapärase laadimise ajal

5.1.4.1.   Enne kütuseaurude eraldumise perioodi lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitme minuti vältel, kuni saavutatakse stabiilne vesinikufoon. Kambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada.

5.1.4.2.   Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katset ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus.

5.1.4.3.   Kütuseaurude eraldumise lõppedes toimetatakse mittetöötava mootoriga ning avatud akende ja pagasiruumiga katsesõiduk mõõtmiskambrisse.

5.1.4.4.   Sõiduk ühendatakse vooluvõrku. Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse vastavalt punktis 5.1.4.7 sätestatud tavapärasele laadimiskorrale.

5.1.4.5.   Kambri uksed suletakse gaasikindlalt kahe minuti jooksul alates tavapärases laadimisetapis toimuvast elektrilisest lukustumisest.

5.1.4.6.   Tavapärast laadimist vesinikuheite katse tegemiseks alustatakse pärast kambri gaasikindlalt sulgemist. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida tavapärase laadimise katse algnäidud CH2i, Ti ja Pi.

Neid näitajaid kasutatakse vesinikuheite arvutamiseks (käesoleva lisa punkt 6). Keskkonnatemperatuur T ei tohi olla tavapärase laadimise ajal kambris madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K.

5.1.4.7.   Tavapärase laadimise kord

Tavapärane laadimine tehakse laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:

| a) | laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t1 vältel; |
| --- | --- |

a)

laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t1 vältel;

| b) | ülelaadimine püsival voolutugevusel ajavahemiku t2 vältel. Ülelaadimisel kasutatava voolutugevuse näeb ette tootja ning see vastab tasanduslaadimise ajal kasutatavale voolutugevusele. |
| --- | --- |

b)

ülelaadimine püsival voolutugevusel ajavahemiku t2 vältel. Ülelaadimisel kasutatava voolutugevuse näeb ette tootja ning see vastab tasanduslaadimise ajal kasutatavale voolutugevusele.

Laetava energiasalvestussüsteemi laadimise lõpetamise kriteeriumid vastavad laaduri töö automaatse peatumise tingimustele laadimisaja t1+t2 möödudes. Kõnealune laadimisaeg on piiratud ajavahemikuga t1 + 5 h, seda ka juhul, kui standardsed seadmed annavad juhile selgelt märku, et aku ei ole veel täielikult laetud.

5.1.4.8.   Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katse lõppu ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus.

5.1.4.9.   Heitkoguste proovivõtuaeg lõpeb t1 + t2 või t1 + 5 tundi pärast algse proovivõtu algust vastavalt käesoleva lisa punkti 5.1.4.6 nõuetele. Eri ajavahemike kestused registreeritakse. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida tavapärase laadimise katse lõppnäidud CH2f, Tf ja Pf, mida kasutatakse käesoleva lisa punktis 6 sätestatud arvutustes.

5.1.5.   Vesinikuheite katse laaduri rikke korral

5.1.5.1.   Katsemenetlust alustatakse sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisega vastavalt käesoleva lisa punktile 5.1.2 maksimaalselt seitsme päeva jooksul alates eespool kirjeldatud katse lõpetamisest.

5.1.5.2.   Korratakse käesoleva lisa punktis 5.1.3 sätestatud katsemenetluse etappe.

5.1.5.3.   Enne kütuseaurude eraldumise perioodi lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitme minuti vältel, kuni saavutatakse stabiilne vesinikufoon. Kambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada.

5.1.5.4.   Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katset ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus.

5.1.5.5.   Kütuseaurude eraldumise lõppedes toimetatakse mittetöötava mootoriga ning avatud akende ja pagasiruumiga katsesõiduk mõõtmiskambrisse.

5.1.5.6.   Sõiduk ühendatakse vooluvõrku. Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse vastavalt punktis 5.1.5.9 sätestatud rikkekohase laadimise korrale.

5.1.5.7.   Kambri uksed suletakse gaasikindlalt kahe minuti jooksul alates rikkekohases laadimisetapis toimuvast elektrilisest lukustumisest.

5.1.5.8.   Rikkekohast laadimist vesinikuheite katse tegemiseks alustatakse pärast kambri gaasikindlalt sulgemist. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida rikkekohase laadimise katse algnäidud CH2i, Ti ja Pi.

Neid näitajaid kasutatakse vesinikuheite arvutamiseks (käesoleva lisa punkt 6). Keskkonnatemperatuur T ei tohi olla rikkekohase laadimise ajal kambris madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K.

5.1.5.9.   Rikkekohase laadimise kord

Rikkekohane laadimine tehakse sobiva laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:

| a) | laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t′1 vältel; |
| --- | --- |

a)

laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t′1 vältel;

| b) | laadimine tootja soovitatud maksimaalsel voolutugevusel 30 minuti vältel. Selles etapis annab laadur tootja soovitatud maksimaalse voolutugevuse. |
| --- | --- |

b)

laadimine tootja soovitatud maksimaalsel voolutugevusel 30 minuti vältel. Selles etapis annab laadur tootja soovitatud maksimaalse voolutugevuse.

5.1.5.10.   Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katse lõppu ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus.

5.1.5.11.   Katseperiood lõpeb ajavahemiku t′1 + 30 minuti möödudes punktis 5.1.5.8 sätestatud esmase proovivõtmise algusest. Möödunud ajavahemike kestused registreeritakse. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida rikkekohase laadimise katse lõppnäidud CH2f, Tf ja Pf, mida kasutatakse käesoleva lisa punktis 6 sätestatud arvutustes.

5.2.   Komponendipõhine katse

5.2.1.   Laetava energiasalvestussüsteemi ettevalmistamine

Laetava energiasalvestussüsteemi vananemist kontrollitakse veendumaks, et laetav energiasalvestussüsteem on töötanud vähemalt 5 standardtsüklit (8. lisa 1. liite kohaselt).

5.2.2.   Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine

Laetav energiasalvestussüsteem laetakse tühjaks võimsusel, mis moodustab 70 ±5 % süsteemi nimivõimsusest.

Tühjakslaadimine katkeb, kui on saavutatud tootja määratud minimaalne laetuse aste.

5.2.3.   Kütuseaurude eraldumine

15 minuti jooksul pärast laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimise lõppemist punkti 5.2.2 kohaselt ning enne vesinikuheite katse algust konditsioneeritakse laetavat energiasalvestussüsteemi vähemalt 12 tunni ja kuni 36 tunni vältel temperatuuril 293 ±2 K.

5.2.4.   Vesinikuheite katse tavapärase laadimise ajal

5.2.4.1.   Enne laetava energiasalvestussüsteemi kütuseaurude eraldumise perioodi lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitme minuti vältel, kuni saavutatakse stabiilne vesinikufoon. Kambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada.

5.2.4.2.   Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katset ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus.

5.2.4.3.   Kütuseaurude eraldumise perioodi lõppedes asetatakse laetav energiasalvestussüsteem mõõtmiskambrisse.

5.2.4.4.   Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse tavapärase laadimismenetluse abil punkti 5.2.4.7 kohaselt.

5.2.4.5.   Kambri uksed suletakse gaasikindlalt kahe minuti jooksul alates tavapärases laadimisetapis toimuvast elektrilisest lukustumisest.

5.2.4.6.   Tavapärast laadimist vesinikuheite katse tegemiseks alustatakse pärast kambri gaasikindlalt sulgemist. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida tavapärase laadimise katse algnäidud CH2i, Ti ja Pi.

Neid näitajaid kasutatakse vesinikuheite arvutamiseks (käesoleva lisa punkt 6). Keskkonnatemperatuur T ei tohi olla tavapärase laadimise ajal kambris madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K.

5.2.4.7.   Tavapärase laadimise kord

Tavapärane laadimine tehakse sobiva laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:

| a) | laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t1 vältel; |
| --- | --- |

a)

laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t1 vältel;

| b) | ülelaadimine püsival voolutugevusel ajavahemiku t2 vältel. Ülelaadimisel kasutatava voolutugevuse näeb ette tootja ning see vastab tasanduslaadimise ajal kasutatavale voolutugevusele. |
| --- | --- |

b)

ülelaadimine püsival voolutugevusel ajavahemiku t2 vältel. Ülelaadimisel kasutatava voolutugevuse näeb ette tootja ning see vastab tasanduslaadimise ajal kasutatavale voolutugevusele.

Laetava energiasalvestussüsteemi laadimise lõpetamise kriteeriumid vastavad laaduri töö automaatse peatumise tingimustele laadimisaja t1+t2 möödudes. Kõnealune laadimisaeg on piiratud ajavahemikuga t1 + 5 h, seda ka juhul, kui vastavad seadmed annavad selgelt märku, et laetav energiasalvestussüsteem ei ole veel täielikult laetud.

5.2.4.8.   Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katse lõppu ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus.

5.2.4.9.   Heitkoguste proovivõtuaeg lõpeb t1 + t2 või t1 + 5 tundi pärast algse proovivõtu algust vastavalt punkti 5.2.4.6 nõuetele. Eri ajavahemike kestused registreeritakse. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida tavapärase laadimise katse lõppnäidud CH2f, Tf ja Pf, mida kasutatakse käesoleva lisa punktis 6 sätestatud arvutustes.

5.2.5.   Vesinikuheite katse laaduri rikke korral

5.2.5.1.   Katsemenetlust alustatakse hiljemalt seitse päeva pärast punktis 5.2.4 nimetatud katse lõpetamist ning menetlus algab sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisega punkti 5.2.2 kohaselt.

5.2.5.2.   Korratakse punktis 5.2.3 sätestatud katsemenetluse etappe.

5.2.5.3.   Enne kütuseaurude eraldumise perioodi lõppu tuulutatakse mõõtmiskambrit mitme minuti vältel, kuni saavutatakse stabiilne vesinikufoon. Kambri segamisventilaator(id) tuleb sel hetkel samuti sisse lülitada.

5.2.5.4.   Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katset ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus.

5.2.5.5.   Kütuseaurude eraldumise lõppedes asetatakse laetav energiasalvestussüsteem mõõtmiskambrisse.

5.2.5.6.   Laetavat energiasalvestussüsteemi laetakse vastavalt punktis 5.2.5.9 sätestatud rikkekohase laadimise korrale.

5.2.5.7.   Kambri uksed suletakse gaasikindlalt kahe minuti jooksul alates rikkekohases laadimisetapis toimuvast elektrilisest lukustumisest.

5.2.5.8.   Rikkekohast laadimist vesinikuheite katse tegemiseks alustatakse pärast kambri gaasikindlalt sulgemist. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida rikkekohase laadimise katse algnäidud CH2i, Ti ja Pi.

Neid näitajaid kasutatakse vesinikuheite arvutamiseks (käesoleva lisa punkt 6). Keskkonnatemperatuur T ei tohi olla rikkekohase laadimise ajal kambris madalam kui 291 K ega kõrgem kui 295 K.

5.2.5.9.   Rikkekohase laadimise kord

Rikkekohane laadimine tehakse sobiva laaduri abil ja see hõlmab järgmisi etappe:

| a) | laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t′1 vältel; |
| --- | --- |

a)

laadimine püsival võimsusel ajavahemiku t′1 vältel;

| b) | laadimine tootja soovitatud maksimaalsel voolutugevusel 30 minuti vältel. Selles etapis annab laadur tootja soovitatud maksimaalse voolutugevuse. |
| --- | --- |

b)

laadimine tootja soovitatud maksimaalsel voolutugevusel 30 minuti vältel. Selles etapis annab laadur tootja soovitatud maksimaalse voolutugevuse.

5.2.5.10.   Vesinikuanalüsaator nullitakse vahetult enne katse lõppu ja määratakse kindlaks selle mõõteulatus.

5.2.5.11.   Katseperiood lõpeb ajavahemiku t′1 + 30 minuti möödudes punktis 5.2.5.8 sätestatud esmase proovivõtmise algusest. Möödunud ajavahemike kestused registreeritakse. Mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, et registreerida rikkekohase laadimise katse lõppnäidud CH2f, Tf ja Pf, mida kasutatakse punktis 6 sätestatud arvutustes.

6.   ARVUTAMINE

Punktis 5 kirjeldatud vesinikuheite katsed võimaldavad arvutada välja tavapärase laadimise ja rikkekohase laadimise etappides tekkivad vesiniku heitkogused. Igas etapis tekkivad vesiniku heitkogused arvutatakse kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsiooni, temperatuuri ja rõhu alg- ja lõppnäitude ning kambri netoruumala põhjal.

Kasutatakse järgmist valemit:

Formula

kus:

| MH2 | = | vesiniku mass grammides; |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsioon mahumiljondikes; |
| V | = | kambri netomaht kuupmeetrites, korrigeerituna avatud akende ja pagasiruumiga sõiduki mahu (m3) võrra. Kindlaksmääramata mahuga sõiduki puhul lahutatakse mahust 1,42 m3. |
| Vout | = | tasakaalustusruumala kuupmeetrites katsetemperatuuril ja -rõhul; |
| T | = | kambri keskkonnatemperatuur kelvinites; |
| P | = | kambris valitsev absoluutrõhk kilopaskalites; |
| k | = | 2,42 |

MH2

=

vesiniku mass grammides;

CH2

=

kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsioon mahumiljondikes;

V

=

kambri netomaht kuupmeetrites, korrigeerituna avatud akende ja pagasiruumiga sõiduki mahu (m3) võrra. Kindlaksmääramata mahuga sõiduki puhul lahutatakse mahust 1,42 m3.

Vout

=

tasakaalustusruumala kuupmeetrites katsetemperatuuril ja -rõhul;

T

=

kambri keskkonnatemperatuur kelvinites;

P

=

kambris valitsev absoluutrõhk kilopaskalites;

k

=

2,42

| kus: | | i tähistab algnäitu; |
| --- | --- | --- |

kus:

i tähistab algnäitu;

| | f tähistab lõppnäitu. |
| --- | --- |

f tähistab lõppnäitu.

6.1.   Katsetulemused

Laetava energiasalvestussüsteemi tekitatavad vesiniku heitkogused on järgmised:

| | MN = vesinikuheite mass grammides tavapärase laadimise katses; |
| --- | --- |

MN = vesinikuheite mass grammides tavapärase laadimise katses;

| | MD = vesinikuheite mass grammides rikkekohase laadimise katses. |
| --- | --- |

MD = vesinikuheite mass grammides rikkekohase laadimise katses.

1. LIIDE

VESINIKUHEITE KATSES KASUTATAVA VARUSTUSE KALIBREERIMINE

1.   KALIBREERIMISMEETODID JA -SAGEDUS

Kõik seadmed kalibreeritakse enne esimest kasutamist ning seejärel nii sageli kui vaja, kuid igal juhul üks kuu enne tüübikinnituskatseid. Kasutatavaid kalibreerimismeetodeid kirjeldatakse käesolevas liites.

2.   MÕÕTMISKAMBRI KALIBREERIMINE

2.1.   Kambri siseruumala algne kindlaksmääramine

2.1.1.   Enne mõõtmisruumi kasutuselevõtmist määratakse selle sisemaht.

| | Kambri sisemõõtmed määratakse hoolikalt kindlaks, võttes arvesse kõiki ebakorrapärasusi, näiteks jäigastusvardaid. |
| --- | --- |

Kambri sisemõõtmed määratakse hoolikalt kindlaks, võttes arvesse kõiki ebakorrapärasusi, näiteks jäigastusvardaid.

| | Nende mõõtmiste alusel tehakse kindlaks kambri siseruumala. |
| --- | --- |

Nende mõõtmiste alusel tehakse kindlaks kambri siseruumala.

Kamber fikseeritakse kindlale ruumalale, kui selle keskkonnatemperatuuri hoitakse väärtusel 293 K. See nominaalne ruumala peab olema korduvalt saavutatav täpsusega ±0,5 protsenti tuvastatud väärtusest.

2.1.2.   Sisemise netoruumala leidmiseks lahutatakse kambri siseruumalast 1,42 m3. Teise võimalusena võib väärtuse 1,42 m3 asemel kasutada avatud pagasiruumi ja akendega katsesõiduki või laetava energiasalvestussüsteemi ruumala.

2.1.3.   Mõõtmisruumi kontrollitakse vastavalt käesoleva liite punktile 2.3. Kui vesiniku tuvastatud mass ei vasta ruumi viidud vesiniku massile täpsusega ±2 protsenti, tuleb võtta parandusmeetmed.

2.2.   Kambri taustheite määramine

Selle toimingu abil veendutakse, et kamber ei sisalda materjale, mis eritavad märkimisväärses koguses vesinikku. Kontrollitakse enne mõõtmiskambri kasutuselevõtmist, pärast iga taustheiteid mõjutada võivat toimingut, kuid igal juhul sagedusega vähemalt kord aastas.

2.2.1.   Muutuva ruumalaga kambrit võib kasutada kas kindlale ruumalale fikseeritud või fikseerimata kujul vastavalt punktile 2.1.1. Keskkonnatemperatuuri hoitakse kogu allpool nimetatud neljatunnise perioodi vältel väärtusel 293 ±2 K.

2.2.2.   Kambri võib enne nelja tunni pikkuse taustheiteproovide võtmise perioodi algust kuni 12 tunniks gaasikindlalt sulgeda ja segamisventilaatorid tööle panna.

2.2.3.   Analüsaator kalibreeritakse (vajaduse korral), seejärel nullitakse ja määratakse kindlaks mõõteulatus.

2.2.4.   Kambrit tuulutatakse, kuni vesinikunäit stabiliseerub, ning kui segamisventilaator veel ei tööta, lülitatakse see sisse.

2.2.5.   Seejärel suletakse kamber gaasikindlalt ning mõõdetakse vesiniku taustkontsentratsioon ja temperatuuri ja õhurõhu taustväärtused. Neid algnäite CH2i, Ti ja Pi kasutatakse kambri taustheite arvutamisel.

2.2.6.   Kamber jäetakse töötava segamisventilaatoriga segamatult neljaks tunniks seisma.

2.2.7.   Selle ajavahemiku lõppedes määratakse vesiniku kontsentratsioon kambris sama analüsaatori abil. Mõõdetakse ka temperatuuri ja õhurõhku. Need on CH2f, Tf ja Pf lõppnäidud.

2.2.8.   Vesiniku massi muutus kambris katse vältel arvutatakse vastavalt käesoleva lisa punktile 2.4 ning see ei tohi olla suurem kui 0,5 g.

2.3.   Kambri kalibreerimine ja vesiniku retentsiooni katsetamine

Kambri kalibreerimine ja vesiniku retentsiooni katsetamine võimaldab kontrollida kambri arvutatud ruumala (punkt 2.1) ja mõõta võimaliku lekkimise määra. Mõõtmiskambri lekke mahtu tuleb määrata mõõtmiskambri kasutuselevõtmisel, pärast mis tahes toimingut, mis võib mõjutada kambri esialgset seisundit, ning seejärel vähemalt kord kuus. Kui kuus järjestikust igakuist retentsioonikatset viiakse edukalt läbi ja parandusmeetmeid ei ole vaja võtta, võib kambri lekkimise määra edaspidi kontrollida üks kord kvartalis, kuni parandusmeetmete võtmine ei ole vajalik.

2.3.1.   Kambrit tuulutatakse, kuni saavutatakse stabiilne vesiniku kontsentratsioon. Segamisventilaator pannakse tööle, kui see ei ole juba sisse lülitatud. Vesinikuanalüsaator nullitakse, kalibreeritakse vajaduse korral ning määratakse mõõteulatus.

2.3.2.   Kamber fikseeritakse nominaalsele ruumalale.

2.3.3.   Seejärel lülitatakse sisse keskkonnatemperatuuri juhtimissüsteem (kui see veel ei tööta) ja seatakse algtemperatuurile 293 K.

2.3.4.   Kui kambri temperatuur stabiliseerub väärtusel 293 ±2 K, suletakse see gaasikindlalt ning mõõdetakse vesiniku taustkontsentratsioon ning temperatuuri ja õhurõhu taustväärtused. Neid algnäite CH2i, Ti ja Pi kasutatakse kambri kalibreerimisel.

2.3.5.   Kamber vabastatakse nominaalse ruumala asendist.

2.3.6.   Kambrisse juhitakse umbes 100 g vesinikku. Kõnealune vesiniku mass mõõdetakse täpsusega ±2 protsenti mõõdetud väärtusest.

2.3.7.   Kambri sisul lastakse viie minuti vältel seguneda ning seejärel mõõdetakse vesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk. Neid näite kasutatakse kambri kalibreerimisel lõppnäitudena CH2f, Tf ja Pf ning retentsiooni kontrollimisel algnäitudena CH2i, Ti ja Pi.

2.3.8.   Punktide 2.3.4 ja 2.3.7 kohaselt võetud näitude ning punktis 2.4 esitatud valemi alusel arvutatakse välja kambris oleva vesiniku mass. See peab olema vahemikus ±2 % punkti 2.3.6 kohaselt mõõdetud vesiniku massist.

2.3.9.   Kambri sisul lastakse vähemalt 10 tunni vältel seguneda. Selle perioodi lõppedes mõõdetakse ja registreeritakse vesiniku kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhu lõppväärtused. Neid lõppnäite CH2f, Tf ja Pf kasutatakse vesiniku retentsiooni kontrollimisel.

2.3.10.   Seejärel arvutatakse punktis 2.4 esitatud valemi abil vesiniku mass punktides 2.3.7 ja 2.3.9 esitatud näitude põhjal. Saadud mass ei tohi erineda punkti 2.3.8 kohaselt saadud vesiniku massist rohkem kui 5 protsenti.

2.4.   Arvutamine

Kambris oleva vesiniku massi netomuudu arvutust kasutatakse kambri vesinikufooni ja lekkimise määra kindlakstegemiseks. Massi muudu arvutamiseks vesiniku kontsentratsiooni, temperatuuri ja õhurõhu alg- ja lõppnäitude alusel kasutatakse järgmist valemit:

Formula

kus:

| MH2 | = | vesiniku mass grammides; |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsioon mahumiljondikes; |
| V | = | punkti 2.1.1 kohaselt mõõdetud kambri ruumala kuupmeetrites (m3); |
| Vout | = | tasakaalustusruumala kuupmeetrites katsetemperatuuril ja -rõhul; |
| T | = | kambri keskkonnatemperatuur kelvinites; |
| P | = | kambris valitsev absoluutrõhk kilopaskalites; |
| k | = | 2,42 |

MH2

=

vesiniku mass grammides;

CH2

=

kambris mõõdetud vesiniku kontsentratsioon mahumiljondikes;

V

=

punkti 2.1.1 kohaselt mõõdetud kambri ruumala kuupmeetrites (m3);

Vout

=

tasakaalustusruumala kuupmeetrites katsetemperatuuril ja -rõhul;

T

=

kambri keskkonnatemperatuur kelvinites;

P

=

kambris valitsev absoluutrõhk kilopaskalites;

k

=

2,42

| kus: | | i tähistab algnäitu; |
| --- | --- | --- |

kus:

i tähistab algnäitu;

| | f tähistab lõppnäitu. |
| --- | --- |

f tähistab lõppnäitu.

3.   VESINIKUANALÜSAATORI KALIBREERIMINE

Analüsaatori kalibreerimiseks tuleb kasutada vesiniku ja õhu segu ning puhastatud sünteetilist õhku. Vt 7. lisa punkt 4.8.2.

Kõik tavapäraselt kasutatavad mõõtepiirkonnad kalibreeritakse järgmise menetluse kohaselt:

| 3.1. | Koostatakse kalibreerimiskõver tööpiirkonna ulatuses võimalikult ühtlaselt jaotatud vähemalt viie kalibreerimispunkti alusel. Suurima kontsentratsiooniga kalibreerimisgaasi nimikontsentratsioon peab ulatuma vähemalt 80 protsendini skaala lõppväärtusest. |
| --- | --- |

3.1.

Koostatakse kalibreerimiskõver tööpiirkonna ulatuses võimalikult ühtlaselt jaotatud vähemalt viie kalibreerimispunkti alusel. Suurima kontsentratsiooniga kalibreerimisgaasi nimikontsentratsioon peab ulatuma vähemalt 80 protsendini skaala lõppväärtusest.

| 3.2. | Kalibreerimiskõver arvutatakse vähimruutude meetodil. Kui saadud polünoomi aste on suurem kui 3, siis peab kalibreerimispunktide arv võrduma vähemalt kõnealuse polünoomi astme arvuga pluss 2. |
| --- | --- |

3.2.

Kalibreerimiskõver arvutatakse vähimruutude meetodil. Kui saadud polünoomi aste on suurem kui 3, siis peab kalibreerimispunktide arv võrduma vähemalt kõnealuse polünoomi astme arvuga pluss 2.

| 3.3. | Kalibreerimiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreerimisgaasi nimiväärtusest rohkem kui 2 %. |
| --- | --- |

3.3.

Kalibreerimiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreerimisgaasi nimiväärtusest rohkem kui 2 %.

| 3.4. | Punktis 3.2 kirjeldatud polünoomi kordajaid kasutades koostatakse analüsaatori näitude ja tegelike kontsentratsioonide tabel sammuga mitte üle 1 protsendi skaala lõppväärtusest. Seda tehakse analüsaatori iga kalibreeritud mõõtepiirkonna puhul.
  See tabel sisaldab ka muid asjakohaseid andmeid, nagu näiteks:






  a) | kalibreerimise kuupäev; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Punktis 3.2 kirjeldatud polünoomi kordajaid kasutades koostatakse analüsaatori näitude ja tegelike kontsentratsioonide tabel sammuga mitte üle 1 protsendi skaala lõppväärtusest. Seda tehakse analüsaatori iga kalibreeritud mõõtepiirkonna puhul.

See tabel sisaldab ka muid asjakohaseid andmeid, nagu näiteks:

a)

kalibreerimise kuupäev;

| b) | potentsiomeetri võrdlus- ja nullnäidud (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

b)

potentsiomeetri võrdlus- ja nullnäidud (kui see on asjakohane);

| c) | nominaalskaala; |
| --- | --- |

c)

nominaalskaala;

| d) | võrdlusandmed iga kasutatud kalibreerimisgaasi kohta; |
| --- | --- |

d)

võrdlusandmed iga kasutatud kalibreerimisgaasi kohta;

| e) | iga kasutatud kalibreerimisgaasi iseloomustav tegelik ja mõõdetud väärtus koos protsentuaalse erinevusega; |
| --- | --- |

e)

iga kasutatud kalibreerimisgaasi iseloomustav tegelik ja mõõdetud väärtus koos protsentuaalse erinevusega;

| f) | analüsaatori kalibreerimisrõhk. |
| --- | --- |

f)

analüsaatori kalibreerimisrõhk.

| 3.5. | Alternatiivsete meetodite (nt arvuti, elektrooniliselt juhitava mõõtepiirkonna lüliti) kasutamine on lubatud, kui tehnilisele teenistusele tõendatakse, et nende abil saavutatakse võrdväärne täpsus. |
| --- | --- |

3.5.

Alternatiivsete meetodite (nt arvuti, elektrooniliselt juhitava mõõtepiirkonna lüliti) kasutamine on lubatud, kui tehnilisele teenistusele tõendatakse, et nende abil saavutatakse võrdväärne täpsus.

2. LIIDE

SÕIDUKITÜÜPKONNA OLULISED OMADUSED

1.   Vesinikuheitega seotud tüüpkonna määramise parameetrid

Tüüpkonna määramisel võib lähtuda põhilistest konstruktsiooniparameetritest, mis on tüüpkonna kõigil sõidukitel ühised. Mõnel juhul võivad parameetrid olla omavahel seotud. Selliseid mõjusid võetakse samuti arvesse, et tagada üksnes sarnaste vesinikuheite parameetritega sõidukite kuulumine tüüpkonda.

2.   Sellest lähtuvalt loetakse need sõidukitüübid, mille puhul allpool kirjeldatud parameetrid on identsed, samasse vesinikuheite tüüpkonda kuuluvaks.

Laetav energiasalvestussüsteem:

| a) | laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

laetava energiasalvestussüsteemi kaubanimi või kaubamärk;

| b) | kõikide kasutatavate elektrokeemilise paari tüüpide loetelu; |
| --- | --- |

b)

kõikide kasutatavate elektrokeemilise paari tüüpide loetelu;

| c) | laetava energiasalvestussüsteemi akuelementide arv; |
| --- | --- |

c)

laetava energiasalvestussüsteemi akuelementide arv;

| d) | laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemide arv; |
| --- | --- |

d)

laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemide arv;

| e) | laetava energiasalvestussüsteemi nimipinge (V); |
| --- | --- |

e)

laetava energiasalvestussüsteemi nimipinge (V);

| f) | laetava energiasalvestussüsteemi energia (kWh); |
| --- | --- |

f)

laetava energiasalvestussüsteemi energia (kWh);

| g) | gaasi rekombineerumise määr (protsentides); |
| --- | --- |

g)

gaasi rekombineerumise määr (protsentides);

| h) | laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de) ventilatsiooni tüüp (tüübid); |
| --- | --- |

h)

laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemi(de) ventilatsiooni tüüp (tüübid);

| i) | jahutussüsteemi tüüp (olemasolul); |
| --- | --- |

i)

jahutussüsteemi tüüp (olemasolul);

Integreeritud laadur:

| a) | laaduri eri osade mark ja tüüp; |
| --- | --- |

a)

laaduri eri osade mark ja tüüp;

| b) | nominaalne väljundvõimsus (kW); |
| --- | --- |

b)

nominaalne väljundvõimsus (kW);

| c) | suurim laadimispinge (V); |
| --- | --- |

c)

suurim laadimispinge (V);

| d) | suurim laadimisvool (A); |
| --- | --- |

d)

suurim laadimisvool (A);

| e) | juhtseadise mark ja tüüp (olemasolul); |
| --- | --- |

e)

juhtseadise mark ja tüüp (olemasolul);

| f) | käitamise, juhtimise ja ohutuse skeem; |
| --- | --- |

f)

käitamise, juhtimise ja ohutuse skeem;

| g) | laadimisperioodide parameetrid. |
| --- | --- |

g)

laadimisperioodide parameetrid.

---

8. LISA

LAETAVA ENERGIASALVESTUSSÜSTEEMI KATSEMENETLUSED

Reserveeritud

LIIDE

STANDARDTSÜKLI MENETLUS

Standardtsüklit alustatakse standardse tühjakslaadimisega, millele järgneb standardne laadimine.

Standardne tühjakslaadimine:

| Tühjakslaadimise kiirus | : | tühjakslaadimise menetluse koos selle lõpetamise kriteeriumidega määrab kindlaks tootja. Täpsustamata jätmise korral toimub tühjakslaadimine voolutugevusel 1C. |
| --- | --- | --- |
| Tühjakslaadimise piirnorm (lõpp-pinge) | : | määrab tootja. |
| Seisuaeg pärast tühjakslaadimist | : | vähemalt 30 minutit |
| Standardne laadimine | : | laadimismenetluse koos selle lõpetamise kriteeriumidega määrab kindlaks tootja. Täpsustamata jätmise korral toimub laadimine voolutugevusel C/3. |

Tühjakslaadimise kiirus

:

tühjakslaadimise menetluse koos selle lõpetamise kriteeriumidega määrab kindlaks tootja. Täpsustamata jätmise korral toimub tühjakslaadimine voolutugevusel 1C.

Tühjakslaadimise piirnorm (lõpp-pinge)

:

määrab tootja.

Seisuaeg pärast tühjakslaadimist

:

vähemalt 30 minutit

Standardne laadimine

:

laadimismenetluse koos selle lõpetamise kriteeriumidega määrab kindlaks tootja. Täpsustamata jätmise korral toimub laadimine voolutugevusel C/3.

---

8.A LISA

VIBRATSIOONIKATSE

1.   EESMÄRK

Selle katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi ohutusalaseid näitajaid vibratsioonikeskkonnas, millega laetav energiasalvestussüsteem sõiduki tavakasutuse korral tõenäoliselt kokku puutub.

2.   PAIGALDIS

2.1.   See katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle seotud allsüsteemi(de)ga, kaasa arvatud akuelemendid ja nende elektriühendused. Juhul kui tootja soovib teha katset seotud allsüsteemi(de)ga, peab ta tõestama, et katsetulemus esindab piisaval määral tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga samadel tingimustel saavutatavat tulemust selle ohutusalaste näitajate seisukohast. Juhul kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja esitab vastava taotluse.

2.2.   Katseseadis kinnitatakse kindlalt vibratsioonimasina platvormi külge nii, et vibratsioon kanduks otse üle katseseadisele.

3.   MENETLUSED

3.1.   Üldised katsetingimused

Katseseadise suhtes kehtivad järgmised tingimused:

| a) | katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ± 10 °C; |
| --- | --- |

a)

katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ± 10 °C;

| b) | katse alguses määratakse laetuse astmeks väärtus, mis asub katseseadise laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires; |
| --- | --- |

b)

katse alguses määratakse laetuse astmeks väärtus, mis asub katseseadise laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires;

| c) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone. |
| --- | --- |

c)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katsetulemuse seisukohast asjakohaseid katseseadise funktsioone.

3.2.   Katsemenetlused

Katseseadistele rakendatakse vibratsiooni, millel on siinusvool logaritmilise sageduslaotusega 7–200 Hz ja tagasi 7 Hz-ni 15 minuti jooksul.

Seda tsüklit korratakse 12 korda kokku 3 tunni vältel laetava energiasalvestussüsteemi vertikaalses paigaldussuunas vastavalt tootja ettekirjutustele.

Sageduse ja kiirenduse suhet vt tabelitest 1 ja 2.

Tabel 1

Sagedus ja kiirendus (kui katseseadise brutomass on alla 12 kg)

| Sagedus (Hz) | Kiirendus (m/s2) |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18 – ligikaudu 50 (1) | järkjärguline suurenemine 10st 80ni |
| 50–200 | 80 |

Sagedus (Hz)

Kiirendus (m/s2)

7–18

10

18 – ligikaudu 50 (1)

järkjärguline suurenemine 10st 80ni

50–200

80

Tabel 2

Sagedus ja kiirendus (kui katseseadise brutomass on 12 kg või rohkem)

| Sagedus (Hz) | Kiirendus (m/s2) |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18 – ligikaudu 25 (1) | järkjärguline suurenemine 10st 20ni |
| 25–200 | 20 |

Sagedus (Hz)

Kiirendus (m/s2)

7–18

10

18 – ligikaudu 25 (1)

järkjärguline suurenemine 10st 20ni

25–200

20

Tootja nõudmisel võib kasutada ka suuremat kiirendust ja suuremat maksimumsagedust.

Tootja nõudmisel võib tabelis 1 või tabelis 2 esitatud sageduse ja kiirenduse suhte asemel kasutada sõiduki tootja poolt kindlaks määratud vibratsioonikatse profiili, mida on kontrollitud sõiduki rakenduse seisukohast ja mis on kooskõlastatud tehnilise teenistusega. Selle tingimuse kohaselt katsetatud laetava energiasalvestussüsteemi tüübikinnitus kehtib konkreetse sõidukitüübi kohta.

Pärast vibratsiooni käivitatakse 8. lisa 1. liite kohaselt standardtsükkel, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

(1)  Seejärel hoitakse võnkeamplituudi 0,8 mm juures (vahemikuga kokku 1,6 mm) ning sagedust suurendatakse kuni tabelis 1 või 2 osutatud suurima kiirenduse saavutamiseni.

---

8.B LISA

TERMOLÖÖK JA TSÜKLIKATSE

1.   EESMÄRK

Selle katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi vastupidavust äkilistele temperatuurimuutustele. Laetavale energiasalvestussüsteemile rakendatakse kindlaksmääratud arv temperatuuritsükleid, mis algavad keskkonnatemperatuuril ning jätkuvad kõrge ja madala temperatuuri vaheldumisega. See jäljendab kiiret keskkonnatemperatuuri muutumist, millega laetav energiasalvestussüsteem oma kasutusea vältel tõenäoliselt kokku puutub.

2.   PAIGALDIS

See katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle seotud allsüsteemi(de)ga, kaasa arvatud akuelemendid ja nende elektriühendused. Juhul kui tootja soovib teha katset seotud allsüsteemi(de)ga, peab ta tõestama, et katsetulemus esindab piisaval määral tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga samadel tingimustel saavutatavat tulemust selle ohutusalaste näitajate seisukohast. Juhul kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja esitab vastava taotluse.

3.   MENETLUSED

3.1.   Üldised katsetingimused

Katse alguses kehtivad katseseadise suhtes järgmised tingimused:

| a) | laetuse astmeks määratakse väärtus, mis asub laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires; |
| --- | --- |

a)

laetuse astmeks määratakse väärtus, mis asub laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires;

| b) | töötama peavad kõik kaitseseadised, mis võivad mõjutada katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased. |
| --- | --- |

b)

töötama peavad kõik kaitseseadised, mis võivad mõjutada katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased.

3.2.   Katsemenetlus

Katseseadist hoitakse vähemalt kuue tunni vältel katsetemperatuuril 60 ± 2 °C või tootja nõudmisel üle selle ning seejärel vähemalt kuue tunni vältel katsetemperatuuril – 40 ± 2 °C või tootja nõudmisel alla selle. Maksimaalne ajavahemik katsetemperatuuride äärmuste vahel on 30 minutit. Menetlust korratakse, kuni vähemalt 5 terviktsüklit on lõpetatud; seejärel hoitakse katseseadist 24 tunni vältel keskkonnatemperatuuril 20 ± 10 °C.

Pärast 24 tunni möödumist käivitatakse 8. lisa 1. liite kohaselt standardtsükkel, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

8.C LISA

TEISALDATAVA LAETAVA ENERGIASALVESTUSSÜSTEEMI KUKKUMISKATSE

1.   EESMÄRK

Jäljendada mehaanilist löökkoormust, mis võib esineda, kui laetav energiasalvestussüsteem pärast teisaldamist tahtmatult maha kukub.

2.   MENETLUSED

2.1.   Üldised katsetingimused

Katse alguses kehtivad teisaldatava laetava energiasalvestussüsteemi suhtes järgmised tingimused:

| a) | laetuse astet suurendatakse kuni 90 % mahtuvusest vastavalt 6. lisa 1. osa punktile 3.4.3 või 6. lisa 2. osa punktile 1.4.3 või 6. lisa 3. osa punktile 2.3.2. |
| --- | --- |

a)

laetuse astet suurendatakse kuni 90 % mahtuvusest vastavalt 6. lisa 1. osa punktile 3.4.3 või 6. lisa 2. osa punktile 1.4.3 või 6. lisa 3. osa punktile 2.3.2.

| b) | katse tehakse temperatuuril 20 ±10 °C; |
| --- | --- |

b)

katse tehakse temperatuuril 20 ±10 °C;

2.2.   Katsemenetlus

Teisaldatud laetava energiasalvestussüsteemi vaba langemine 1,0 m kõrguselt (laetava energiasalvestussüsteemi põhjast mõõdetuna) siledale horisontaalsele betoonpinnale või muule samaväärse kõvadusega pinnale.

Teisaldatud laetavat energiasalvestussüsteemi lastakse kukkuda kuus korda eri suundadest, mille määrab kindlaks tehniline teenistus. Tootja võib igas kukkumiskatses kasutada erinevat teisaldatud laetavat energiasalvestussüsteemi.

Vahetult pärast kukkumiskatse lõppu käivitatakse 8. lisa 1. liite kohaselt standardtsükkel, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

8.D LISA

MEHAANILINE LÖÖK

1.   EESMÄRK

Selle katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi ohutusalaseid näitajaid mehaanilise löögi korral, näiteks küljele kukkumisel seisu- või parkimisasendis.

2.   PAIGALDIS

2.1.   See katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle seotud allsüsteemidega, kaasa arvatud akuelemendid ja nende elektriühendused.

Juhul kui tootja soovib teha katset seotud allsüsteemi(de)ga, peab ta tõestama, et katsetulemus esindab piisaval määral tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga samadel tingimustel saavutatavat tulemust selle ohutusalaste näitajate seisukohast.

Juhul kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei ole integreeritud, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja esitab vastava taotluse.

2.2.   Katseseadis ühendatakse katserakisega ainult kinnitite abil, mis on ette nähtud laetava energiasalvestussüsteemi või selle allsüsteemi kinnitamiseks sõiduki külge.

3.   MENETLUSED

3.1.   Üldised katsetingimused ja nõuded

Katse suhtes kehtivad järgmised tingimused:

| a) | katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ± 10 °C; |
| --- | --- |

a)

katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ± 10 °C;

| b) | katse alguses määratakse laetuse astmeks väärtus, mis asub laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires; |
| --- | --- |

b)

katse alguses määratakse laetuse astmeks väärtus, mis asub laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires;

| c) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased. |
| --- | --- |

c)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased.

3.2.   Katsemenetlus

Katseseadis kinnitatakse katsestendi külge jäiga ühenduse abil, mis toestab kõiki katseseadise paigalduspindu.

Katseseadisele:

| a) | brutomassiga alla 12 kg rakendatakse poolsiinuslaine löögiimpulssi tippkiirendusega 1 500 m/s2 ja kestusega 6 ms. |
| --- | --- |

a)

brutomassiga alla 12 kg rakendatakse poolsiinuslaine löögiimpulssi tippkiirendusega 1 500 m/s2 ja kestusega 6 ms.

| b) | brutomassiga 12 kg või üle selle rakendatakse poolsiinuslaine löögiimpulssi tippkiirendusega 500 m/s2 ja kestusega 11 ms. |
| --- | --- |

b)

brutomassiga 12 kg või üle selle rakendatakse poolsiinuslaine löögiimpulssi tippkiirendusega 500 m/s2 ja kestusega 11 ms.

Mõlemal juhul antakse katseseadisele kolm löögiimpulssi positiivses suunas ja seejärel kolm löögiimpulssi negatiivses suunas kõigis kolmes üksteise suhtes risti asetsevas paigaldussuunas, nii et kokku antakse 18 löögiimpulssi.

Vahetult pärast mehaanilise löögi katset käivitatakse 8. lisa 1. liite kohaselt standardtsükkel, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

8.E LISA

TULEKINDLUS

1.   EESMÄRK

Katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi vastupidavust väljastpoolt sõidukit pärit tulekahjule, näiteks kütuselekke tõttu sõidukist endast või lähedalasuvast sõidukist. Olukord peaks võimaldama juhile ja reisijatele piisava evakueerumisaja.

2.   PAIGALDIS

2.1.   See katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle seotud allsüsteemi(de)ga, kaasa arvatud akuelemendid ja nende elektriühendused. Juhul kui tootja soovib teha katset seotud allsüsteemi(de)ga, peab ta tõestama, et katsetulemus esindab piisaval määral tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga samadel tingimustel saavutatavat tulemust selle ohutusalaste näitajate seisukohast. Juhul kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja esitab vastava taotluse. Kui laetava energiasalvestussüsteemi asjaomased allsüsteemid paiknevad sõiduki eri kohtades, võib katse teha igale laetava energiasalvestussüsteemi allsüsteemile eraldi.

3.   MENETLUSED

3.1.   Üldised katsetingimused

Katse suhtes kehtivad järgmised nõuded ja tingimused:

| a) | katse tehakse temperatuuril vähemalt 0 °C; |
| --- | --- |

a)

katse tehakse temperatuuril vähemalt 0 °C;

| b) | katse alguses määratakse laetuse astmeks väärtus, mis asub laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires; |
| --- | --- |

b)

katse alguses määratakse laetuse astmeks väärtus, mis asub laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires;

| c) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased. |
| --- | --- |

c)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased.

3.2.   Katsemenetlus

Tootja valikul sooritatakse sõidukipõhine katse või komponendipõhine katse.

3.2.1.   Sõidukipõhine katse

Katseseadis paigaldatakse katserakisesse, jäljendades võimalikult täpselt tegelikke paigaldustingimusi; selle juures ei tohi kasutada muid põlevmaterjale kui laetava energiasalvestussüsteemi enda materjalid. Meetod, millega katseseadis katserakisesse paigaldatakse, peab vastama sõidukisse paigaldamise asjaomastele spetsifikatsioonidele. Kui laetav energiasalvestussüsteem on ette nähtud kasutamiseks spetsiifilises sõidukis, tuleb arvesse võtta tulekahju kulgu mis tahes viisil mõjutavaid sõiduki osi.

3.2.2.   Komponendipõhine katse

Katseseadis paigaldatakse kausi kohale asetatud sõrestikule tootja kavandile vastavas suunas.

Sõrestik koosneb 4–6 cm vahedega asetatud terasvarrastest läbimõõduga 6–10 mm. Vajadusel võib terasvarraste toetuseks kasutada lamedaid terasdetaile.

3.3.   Katseseadiseni ulatuvad leegid saadakse müügiloleva ottomootori kütuse (edaspidi „kütus“) põletamisega kausis. Kütuse kogusest peab piisama, et see leegitseks vabades põlemistingimustes kogu katseaja vältel.

Leegid peavad katma kogu kausi pinna kogu katseaja vältel. Kausi mõõtmed peavad olema sellised, et leegid ulatuksid katseseadise külgedeni. Seepärast peavad kausi mõõtmed ületama katseseadise horisontaaltasapinna mõõtmeid vähemalt 20 cm, kuid mitte rohkem kui 50 cm. Kausi küljed ei tohi katse alguses ulatuda kütusetasemest kõrgemale kui 8 cm.

3.4.   Kütusega täidetud kauss asetatakse katseseadise alla nii, et kausi kütusetaseme ja katseseadise põhja vaheline kaugus vastaks tühimassiga katseseadise ettenähtud kõrgusele tee pinnast, kui kohaldatakse punkti 3.2.1, või oleks 50 cm, kui kohaldatakse punkti 3.2.2. Kaussi või katserakist või mõlemaid peab saama vabalt liigutada.

3.5.   Katse C-etapis kaetakse kauss varjega. Varje asetatakse kütusest 3 ±1 cm kõrgusele, mõõdetuna enne kütuse süütamist. 8.E lisa 1. liite nõuete kohaselt peab varje olema tulekindlast materjalist. Telliste vahel ei tohi olla vahesid ning need tuleb asetada kütusekausi kohale nii, et tellistes olevad augud ei oleks tõkestatud. Raami pikkus ja laius peavad olema kausi sisemõõtmetest 2–4 cm väiksemad, nii et raami ja kausi seinte vahele jääks 1–2 cm laiune ventilatsiooniava. Enne katse algust peab varje olema vähemalt keskkonnatemperatuuril. Katsetingimuste stabiilsuse tagamiseks võib tulekindlaid telliseid niisutada.

3.6.   Kui katsed tehakse välitingimustes, tuleb kasutada tuulekaitset ning tuule kiirus kütusekausi kõrgusel ei tohi ületada 2,5 km/h.

3.7.   Katse koosneb kolmest etapist B–D, kui kütuse temperatuur on vähemalt 20 °C. Muudel juhtudel koosneb katse neljast etapist A–D.

3.7.1.   A-etapp: eelsoojendamine (joonis 1)

Kausis olev kütus süüdatakse vähemalt 3 m kaugusel katseseadisest. Kauss asetatakse katseseadise alla pärast 60sekundilist eelsoojendamist. Kui kauss on liiga suur ja valitseb vedeliku mahaloksumise vm oht, võib katseseadise ja katsestendi tõsta kausi kohale.

Joonis 1

A-etapp: eelsoojendus

3 m

Varje

Kütusekauss põleva kütusega

Katserakis

Katseseadis

3.7.2.   B-etapp: otsene kokkupuude leegiga (joonis 2)

Katseseadis puutub kokku vabalt põleva kütuse leegiga 70 sekundi vältel.

Joonis 2

B-etapp: otsene kokkupuude leegiga

Lehtmetallist kauss

Varje

3.7.3.   C-etapp: kaudne kokkupuude leegiga (joonis 3)

Kohe pärast B-etapi lõppu pannakse põleva kausi ja katseseadise vahele varje. Katseseadis puutub summutatud leegiga kokku veel 60 sekundit.

Katse C-etapi sooritamise asemel võib tootja soovil jätkata veel 60 sekundi vältel B-etapiga.

See on aga lubatud üksnes juhul, kui tehnilisele teenistusele suudetakse rahuldavalt tõestada, et katsetingimuste rangus selle tagajärjel ei vähene.

Joonis 3

C-etapp: kaudne kokkupuude leegiga

Lehtmetallist kauss

Varje

3.7.4.   D-etapp: katse lõpp (joonis 4)

Varjega kaetud põlev kauss viiakse tagasi A-etapis kirjeldatud asendisse. Katseseadisele ei tehta kustutustöid. Pärast kausi eemaldamist jälgitakse katseseadist kuni ajani, mil katseseadise pinna temperatuur on vähenenud kuni keskkonnatemperatuurini või langenud vähemalt 3 tunni vältel.

Joonis 4

D-etapp: katse lõpp

Lehtmetallist kauss

Varje

LIIDE

TULEKINDLATE TELLISTE MÕÕTMED JA TEHNILISED ANDMED

Lõige A-A

15 R

6 VÄLJALÕIGET

30 DIAM.

15 AVA

(Mõõtmed millimeetrites)

| Tulekindlus | : | (Seger-Kegel) SK 30 |
| --- | --- | --- |
| Al2O3 sisaldus | : | 30–33 protsenti |
| Poorsus (Po) | : | 20–22 mahuprotsenti |
| Tihedus | : | 1 900 – 2 000 kg/m3 |
| Efektiivne augustatud pind | : | 44,18 protsenti |

Tulekindlus

:

(Seger-Kegel) SK 30

Al2O3 sisaldus

2

3

:

30–33 protsenti

Poorsus (Po)

:

20–22 mahuprotsenti

Tihedus

:

1 900 – 2 000 kg/m3

3

Efektiivne augustatud pind

:

44,18 protsenti

---

8.F LISA

VÄLINE LÜHISEKAITSE

1.   EESMÄRK

Selle katse eesmärk on kontrollida lühisekaitse toimimist. Kasutuselevõtu korral katkestab või piirab see funktsioon lühisvoolu, et kaitsta laetavat energiasalvestussüsteemi edasiste seotud õnnetuste eest, mida lühisvool võib põhjustada.

2.   PAIGALDIS

See katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga või selle seotud allsüsteemi(de)ga, kaasa arvatud akuelemendid ja nende elektriühendused. Juhul kui tootja soovib teha katset seotud allsüsteemi(de)ga, peab ta tõestama, et katsetulemus esindab piisaval määral tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga samadel tingimustel saavutatavat tulemust selle ohutusalaste näitajate seisukohast. Juhul kui laetava energiasalvestussüsteemi elektrooniline juhtimisüksus ei paikne akuelemente sisaldavas korpuses, võib selle jätta katseseadisele paigaldamata, kui tootja esitab vastava taotluse.

3.   MENETLUSED

3.1.   Üldised katsetingimused

Katse suhtes kehtivad järgmised tingimused:

| a) | katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C või tootja vastava taotluse korral üle selle; |
| --- | --- |

a)

katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C või tootja vastava taotluse korral üle selle;

| b) | katse alguses määratakse laetuse astmeks väärtus, mis asub laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires; |
| --- | --- |

b)

katse alguses määratakse laetuse astmeks väärtus, mis asub laetuse astme tavapärase töövahemiku ülemise 50 % piires;

| c) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis võivad mõjutada katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased. |
| --- | --- |

c)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis võivad mõjutada katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased.

3.2.   Lühis

Katse alguses peavad kõik asjakohased laadimise ja tühjakslaadimise pealülitid olema suletud, et kujutada aktiivset juhtimist võimaldavat režiimi ja välist laadimist võimaldavat režiimi. Kui seda ei saa teha ühe katsega, tuleb sooritada kaks või enam katset.

Katseseadise pluss- ja miinusklemmid peavad olema omavahel ühendatud, et tekitada lühist. Selleks ettenähtud ühenduse takistus ei tohi olla suurem kui 5 mΩ.

Lühist säilitatakse kuni laetava energiasalvestussüsteemi kaitsefunktsiooni toimimine lühisvoolu katkestamiseks või piiramiseks on leidnud kinnitust või vähemalt ühe tunni vältel pärast seda, kui katseseadise korpusel mõõdetud temperatuur on stabiliseerunud nii, et temperatuurigradient muutub 1 tunni vältel vähem kui 4 °C ulatuses.

3.3.   Standardtsükkel ja vaatlusperiood

Vahetult pärast lühise katkestamist käivitatakse 8. lisa 1. liite kohaselt standardtsükkel, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

8.G LISA

ÜLELAADIMISKAITSE

1.   EESMÄRK

Selle katse eesmärk on kontrollida ülelaadimiskaitse toimimist.

2.   PAIGALDIS

See katse tehakse tavapärastes töötingimustes tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga (tervikliku sõidukiga) või selle seotud allsüsteemi(de)ga, kaasa arvatud akuelemendid ja nende elektriühendused. Juhul kui tootja soovib teha katset seotud allsüsteemi(de)ga, peab ta tõestama, et katsetulemus esindab piisaval määral tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga samadel tingimustel saavutatavat tulemust selle ohutusalaste näitajate seisukohast.

Katset võib sooritada modifitseeritud katseseadisega vastavalt tootja ja tehnilise teenistuse vahelisele kokkuleppele. Need muudatused ei tohi mõjutada katsetulemusi.

3.   MENETLUSED

3.1.   Üldised katsetingimused

Katse suhtes kehtivad järgmised nõuded ja tingimused:

| a) | katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C või tootja vastava taotluse korral üle selle; |
| --- | --- |

a)

katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C või tootja vastava taotluse korral üle selle;

| b) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis võivad mõjutada katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased. |
| --- | --- |

b)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis võivad mõjutada katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased.

3.2.   Laadimine

Alguses peavad kõik laadimise pealülitid olema suletud.

Katsevarustuse laadimise piirnormid tühistatakse.

Katseseadist laetakse voolutugevusel vähemalt 1/3C, kuid see ei tohi ületada tootja määratud maksimaalset voolutugevust tavapärases töövahemikus.

Laadimist jätkatakse, kuni katseseadis (automaatselt) laadimise katkestab või seda piirab. Kui automaatne katkestusfunktsioon ei toimi või kui selline funktsioon puudub, jätkatakse laadimist, kuni katseseadise laetuse aste on kaks korda suurem nimimahtuvusest.

3.3.   Standardtsükkel ja vaatlusperiood

Vahetult pärast laadimise katkestamist käivitatakse 8. lisa 1. liite kohaselt standardtsükkel, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

8.H LISA

ALALAADIMISKAITSE

1.   EESMÄRK

Selle katse eesmärk on kontrollida alalaadimiskaitse toimimist. See funktsioon peab rakendamise korral katkestama või piirama tühjendamisvoolu, et hoida ära laetava energiasalvestussüsteemi suuri rikkeid, mida võib põhjustada liiga madal tootja määratud laetuse aste.

2.   PAIGALDIS

See katse tehakse tavapärastes töötingimustes tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga (tervikliku sõidukiga) või selle seotud allsüsteemi(de)ga, kaasa arvatud akuelemendid ja nende elektriühendused. Juhul kui tootja soovib teha katset seotud allsüsteemi(de)ga, peab ta tõestama, et katsetulemus esindab piisaval määral tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga samadel tingimustel saavutatavat tulemust selle ohutusalaste näitajate seisukohast.

Katset võib sooritada modifitseeritud katseseadisega vastavalt tootja ja tehnilise teenistuse vahelisele kokkuleppele. Need muudatused ei tohi mõjutada katsetulemusi.

3.   MENETLUSED

3.1.   Üldised katsetingimused

Katse suhtes kehtivad järgmised nõuded ja tingimused:

| a) | katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C või tootja vastava taotluse korral üle selle; |
| --- | --- |

a)

katse tehakse keskkonnatemperatuuril 20 ±10 °C või tootja vastava taotluse korral üle selle;

| b) | katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis võivad mõjutada katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased. |
| --- | --- |

b)

katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis võivad mõjutada katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased.

3.2.   Tühjakslaadimine

Katse alguses peavad kõik asjakohased pealülitid olema suletud.

Tühjakslaadimine toimub voolutugevusel vähemalt 1/3C, kuid see ei tohi ületada tootja määratud maksimaalset voolutugevust tavapärases töövahemikus.

Tühjakslaadimist jätkatakse, kuni katseseadis (automaatselt) tühjakslaadimise katkestab või seda piirab. Kui automaatne katkestusfunktsioon ei toimi või kui selline funktsioon puudub, jätkatakse tühjakslaadimist, kuni katseseadise laetuse aste moodustab 25 % selle nimipingest.

3.3.   Standardne laadimine ja vaatlusperiood

Vahetult pärast tühjakslaadimise lõpetamist laetakse katseseadis standardse laadimisega 8. lisa 1. liite kohaselt, kui katseseadis seda võimaldab.

Katse lõpeb 1 tund vältava vaatlusperioodiga katsekeskkonna temperatuuritingimustel.

---

8.I LISA

LIIGTEMPERATUURIKAITSE

1.   EESMÄRK

Selle katse eesmärk on kontrollida laetava energiasalvestussüsteemi sisemise ülekuumenemise vastaste kaitsemeetmete toimimist, seda isegi jahutusfunktsiooni rikke korral. Kui ükski konkreetne kaitsemeede ei ole vajalik, et hoida ära laetava energiasalvestussüsteemi sattumist ebaturvalisse olekusse sisemise liigtemperatuuri tõttu, siis on nõutav sellise ohutu töötamise tõestamine.

2.   PAIGALDIS

2.1.   Järgmine katse tehakse tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga (nt tervikliku sõidukiga) või selle seotud allsüsteemi(de)ga, kaasa arvatud akuelemendid ja nende elektriühendused. Juhul kui tootja soovib teha katset seotud allsüsteemi(de)ga, peab ta tõestama, et katsetulemus esindab piisaval määral tervikliku laetava energiasalvestussüsteemiga samadel tingimustel saavutatavat tulemust selle ohutusalaste näitajate seisukohast. Katset võib sooritada modifitseeritud katseseadisega vastavalt tootja ja tehnilise teenistuse vahelisele kokkuleppele. Need muudatused ei tohi mõjutada katsetulemusi.

2.2.   Kui laetav energiasalvestussüsteem on varustatud jahutusfunktsiooniga ja kui laetav energiasalvestussüsteem jääb toimima ka ilma töötava jahutussüsteemita, lülitatakse jahutussüsteem katse sooritamiseks välja.

2.3.   Katseseadise temperatuuri mõõdetakse korpuse sees akuelementide läheduses katse käigus pidevalt, et jälgida temperatuuri muutumist. Võimaluse korral võib kasutada pardal olevat andurit. Tootja ja tehniline teenistus lepivad kokku kasutatava(te) temperatuurianduri(te) asukoha suhtes.

3.   MENETLUSED

3.1.   Katse alguses peavad töötama kõik kaitseseadised, mis mõjutavad katseseadise funktsioone ning on katsetulemuse seisukohast asjakohased, välja arvatud süsteemi väljalülitamise vahendid, mis on rakendatud punkti 2.2 kohaselt.

3.2.   Katse käigus laetakse katseseadist ühtlase voolutugevusega pidevalt täis ja tühjaks, mis suurendab võimalikult kiiresti akuelementide temperatuuri tootja poolt kindlaks määratud tavapärases töövahemikus.

3.3.   Katseseadis asetatakse konvektsioonahju või kliimakambrisse. Kambri või ahju temperatuuri suurendatakse järk-järgult, kuni see jõuab punktis 3.3.1 või 3.3.2 ettenähtud temperatuurini, ning hoitakse seejärel samal või kõrgemal temperatuuril kuni katse lõpuni.

3.3.1.   Kui laetav energiasalvestussüsteem on varustatud sisemise ülekuumenemise vastaste kaitsemeetmetega, suurendatakse temperatuuri kuni tasemeni, mille tootja on määranud vastavate kaitsemeetmete töötemperatuuri läviväärtuseks ja mis võimaldab tagada katseseadise temperatuuri tõusu vastavalt punktile 3.2.

3.3.2.   Kui laetav energiasalvestussüsteem ei ole varustatud konkreetsete sisemise ülekuumenemise vastaste meetmetega, suurendatakse temperatuuri kuni tootja määratud maksimaalse töötemperatuurini.

3.4.   Katse lõpp Katse lõpeb siis, kui tuvastatakse üks olukord alljärgnevatest:

| a) | katseseadis takistab ja/või piirab laadimist ja/või tühjakslaadimist, et hoida ära temperatuuri tõusu; |
| --- | --- |

a)

katseseadis takistab ja/või piirab laadimist ja/või tühjakslaadimist, et hoida ära temperatuuri tõusu;

| b) | katseseadise temperatuur on stabiliseerunud, mis tähendab, et temperatuurigradient muutub 2 tunni vältel vähem kui 4 °C ulatuses; |
| --- | --- |

b)

katseseadise temperatuur on stabiliseerunud, mis tähendab, et temperatuurigradient muutub 2 tunni vältel vähem kui 4 °C ulatuses;

| c) | eeskirja punktis 6.9.2.1 esitatud nõuetele vastavuse kriteeriumide mittetäitmine. |
| --- | --- |

c)

eeskirja punktis 6.9.2.1 esitatud nõuetele vastavuse kriteeriumide mittetäitmine.

---

9.A LISA

PINGEKATSE

1.   ÜLDTEAVE

Integreeritud (sisseehitatud) laaduriga sõidukil mõõdetakse pärast katsepinge rakendamist isolatsioonitakistust.

2.   MENETLUS

Integreeritud (sisseehitatud) laaduriga sõidukite suhtes rakendatakse järgmist katsemenetlust.

| | Kõigi laaduri sisendite (pistikute) ja sõiduki elektrit juhtivate katmata osade (sh elektrilise šassii) vahel tekitatakse vahelduvvoolu katsepinge 2 × (Un + 1 200) V (ruutkeskmine) sagedusel 50 või 60 Hz ühe minuti vältel, kusjuures Un on vahelduvvoolu sisendpinge (ruutkeskmine). |
| --- | --- |

Kõigi laaduri sisendite (pistikute) ja sõiduki elektrit juhtivate katmata osade (sh elektrilise šassii) vahel tekitatakse vahelduvvoolu katsepinge 2 × (Un + 1 200) V (ruutkeskmine) sagedusel 50 või 60 Hz ühe minuti vältel, kusjuures Un on vahelduvvoolu sisendpinge (ruutkeskmine).

| | Katse tehakse komplekteeritud sõidukil. |
| --- | --- |

Katse tehakse komplekteeritud sõidukil.

| | Kõik elektriseadmed peavad olema ühendatud. |
| --- | --- |

Kõik elektriseadmed peavad olema ühendatud.

Kindlaksmääratud vahelduvpinge asemel võib ühe minuti vältel rakendada alalispinget, mille väärtus võrdub kindlaksmääratud vahelduvpinge tippväärtusega.

Pärast katset mõõdetakse isolatsioonitakistus, rakendades alalispinget 500 V kõigi sisendite ning sõiduki elektrit juhtivate katmata osade, sh elektrilise šassii vahel, kui see on olemas.

---

9.B LISA

VEEKINDLUSKATSE

1.   ÜLDTEAVE

Pärast veekindluskatset mõõdetakse isolatsioonitakistus.

2.   MENETLUS

Integreeritud (sisseehitatud) laaduriga sõidukite suhtes rakendatakse järgmist katsemenetlust.

Vastavalt katsemenetlusele, millega hinnatakse IPX5 kaitset vee sissetungi eest, tehakse järgmine veekindluskatse.

| a) | Igast võimalikust suunast pihustatakse kaitsekesta mageveejoaga; standardset katsedüüsi on kujutatud joonisel.

  Seadise katsetamine, et kontrollida kaitset (vooliku düüsist suunatud) veejugade eest




  Tekst pildi

  Voolumõõtur

  φD′ = 6,3 mm
  (ühik: mm)
  Katsetingimused on järgmised:






  i) | düüsi siseläbimõõt: 6,3 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

Igast võimalikust suunast pihustatakse kaitsekesta mageveejoaga; standardset katsedüüsi on kujutatud joonisel.

Seadise katsetamine, et kontrollida kaitset (vooliku düüsist suunatud) veejugade eest

Voolumõõtur

φD′ = 6,3 mm

(ühik: mm)

Katsetingimused on järgmised:

i)

düüsi siseläbimõõt: 6,3 mm;

| ii) | voolukiirus: 12,5 l/min ±5 %; |
| --- | --- |

ii)

voolukiirus: 12,5 l/min ±5 %;

| iii) | veesurve: reguleeritakse, et saavutada ettenähtud voolukiirus; |
| --- | --- |

iii)

veesurve: reguleeritakse, et saavutada ettenähtud voolukiirus;

| iv) | põhiveejuga: ringikujuline 40 mm läbimõõduga juga 2,5 m kaugusel düüsist; |
| --- | --- |

iv)

põhiveejuga: ringikujuline 40 mm läbimõõduga juga 2,5 m kaugusel düüsist;

| v) | katse kestus kaitsekesta pihustatava pinna ruutmeetri kohta: 1 min; |
| --- | --- |

v)

katse kestus kaitsekesta pihustatava pinna ruutmeetri kohta: 1 min;

| vi) | katse minimaalne kestus: 3 min; |
| --- | --- |

vi)

katse minimaalne kestus: 3 min;

| vii) | düüsi ja kaitsekesta pinna vaheline kaugus: 2,5–3 m. |
| --- | --- |

vii)

düüsi ja kaitsekesta pinna vaheline kaugus: 2,5–3 m.

| b) | Seejärel rakendatakse isolatsioonitakistuse mõõtmiseks alalispinget 500 V kõigi kõrgepingega sisendite ning sõiduki elektrit juhtivate katmata osade või elektrilise šassii vahel, kui see on olemas. |
| --- | --- |

b)

Seejärel rakendatakse isolatsioonitakistuse mõõtmiseks alalispinget 500 V kõigi kõrgepingega sisendite ning sõiduki elektrit juhtivate katmata osade või elektrilise šassii vahel, kui see on olemas.

---