# Europos Sąjungos L 176/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 176 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. liepos 1d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 176

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. liepos 1d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija apie Transporto bendrijos steigimo sutarties įsigaliojimo datą | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2019 m. birželio 12 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2019/1112 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) ES pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019) | 2 |
| | * | 2019 m. birželio 19 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2019/1113 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vado skyrimo (EUTM RCA/1/2019) | 4 |
| | * | 2019 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/1114, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) | 5 |
| | * | 2019 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/1115, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo | 6 |
| | * | 2017 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/1116 dėl valstybės pagalbos SA.33829 (2012/C) – Maltos tonažo mokesčio schema ir kitos valstybės priemonės, skirtos laivybos bendrovėms ir jų akcininkams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 8734)

   (
  1
  ) | 7 |
| | * | 2019 m. birželio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1117, kuriuo dėl sprendimų adresato pakeitimo iš dalies keičiami sprendimai 2007/305/EB, 2007/306/EB ir 2007/307/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4523) | 59 |
| | * | 2019 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1118 dėl Senos–Šeldės tarpvalstybinio projekto, susijusio su pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros ir Atlanto koridoriais
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4561) | 61 |
| | * | 2019 m. birželio 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1119 dėl vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių našiojo išorės apšvietimo, kuriam naudojami šviesos diodai, patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (
  1
  ) | 67 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 136 Vienodos L kategorijos transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į specialius elektrinės jėgos pavaros reikalavimus nuostatos [2019/1120] | 80 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija apie Transporto bendrijos steigimo sutarties įsigaliojimo datą

1

SPRENDIMAI

*

2019 m. birželio 12 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2019/1112 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) ES pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019)

2

*

2019 m. birželio 19 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2019/1113 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vado skyrimo (EUTM RCA/1/2019)

4

*

2019 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/1114, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS)

5

*

2019 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/1115, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo

6

*

2017 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimas (ES) 2019/1116 dėl valstybės pagalbos SA.33829 (2012/C) – Maltos tonažo mokesčio schema ir kitos valstybės priemonės, skirtos laivybos bendrovėms ir jų akcininkams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 8734)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 8734)

1

7

*

2019 m. birželio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1117, kuriuo dėl sprendimų adresato pakeitimo iš dalies keičiami sprendimai 2007/305/EB, 2007/306/EB ir 2007/307/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4523)

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4523)

59

*

2019 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1118 dėl Senos–Šeldės tarpvalstybinio projekto, susijusio su pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros ir Atlanto koridoriais
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4561)

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4561)

61

*

2019 m. birželio 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1119 dėl vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių našiojo išorės apšvietimo, kuriam naudojami šviesos diodai, patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (
  1
  )

2

1

67

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 136 Vienodos L kategorijos transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į specialius elektrinės jėgos pavaros reikalavimus nuostatos [2019/1120]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/1

---

Informacija apie Transporto bendrijos steigimo sutarties įsigaliojimo datą

Transporto bendrijos steigimo sutartis (1), kurią laikotarpiu nuo 2017 m. liepos 12 d. (Trieste) iki 2017 m. spalio 9 d. (Briuselyje) pasirašė Europos Sąjunga ir šešios Pietryčių Europos partnerės, pagal jos 41 straipsnio 2 dalį įsigaliojo 2019 m. gegužės 1 d. Visos susitariančiosios šalys ją ratifikavo arba patvirtino.

1

---

(1)  Sutartis buvo paskelbta OL L 278, 2017 10 27, p. 3.

1

---

SPRENDIMAI

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/2

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2019/1112

2019 m. birželio 12 d.

dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) ES pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/778 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | pagal Sprendimo (BUSP) 2015/778 6 straipsnio 1 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti sprendimus dėl EUNAVFOR MED operacijos SOPHIA ES pajėgų vado (toliau – ES pajėgų vadas) skyrimo; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sprendimo (BUSP) 2015/778 6 straipsnio 1 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti sprendimus dėl EUNAVFOR MED operacijos SOPHIA ES pajėgų vado (toliau – ES pajėgų vadas) skyrimo;

| (2) | 2018 m. rugpjūčio 23 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/1219 (2), kuriuo ES pajėgų vadu paskirtas kontradmirolas (LH) Stefano TURCHETTO; |
| --- | --- |

(2)

2018 m. rugpjūčio 23 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/1219 (2), kuriuo ES pajėgų vadu paskirtas kontradmirolas (LH) Stefano TURCHETTO;

| (3) | EUNAVFOR MED operacijos SOPHIA ES operacijų vadas rekomendavo naujuoju ES pajėgų vadu nuo 2019 m. birželio 12 d. paskirti kontradmirolą (LH) Ettore SOCCI, pakeisiantį kontradmirolą (LH) Stefano TURCHETTO; |
| --- | --- |

(3)

EUNAVFOR MED operacijos SOPHIA ES operacijų vadas rekomendavo naujuoju ES pajėgų vadu nuo 2019 m. birželio 12 d. paskirti kontradmirolą (LH) Ettore SOCCI, pakeisiantį kontradmirolą (LH) Stefano TURCHETTO;

| (4) | 2019 m. birželio 5 d. Europos Sąjungos karinis komitetas pritarė tai rekomendacijai; |
| --- | --- |

(4)

2019 m. birželio 5 d. Europos Sąjungos karinis komitetas pritarė tai rekomendacijai;

| (5) | Sprendimas (BUSP) 2018/1219 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(5)

Sprendimas (BUSP) 2018/1219 turėtų būti panaikintas;

| (6) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus, |
| --- | --- |

(6)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Kontradmirolas (LH) Ettore SOCCI skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SPOPHIA) ES pajėgų vadu nuo 2019 m. birželio 12 d.

2 straipsnis

Sprendimas (BUSP) 2018/1219 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2019 m. birželio 12 d.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 12 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OL L 122, 2015 5 19, p. 31.

1

(2)  
  2018 m. rugpjūčio 23 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2018/1219 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED operacija SOPHIA) ES pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2017/2432 (EUNAVFOR MED/1/2018) (OL L 226, 2018 9 7, p. 5).

2

---

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/4

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2019/1113

2019 m. birželio 19 d.

dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vado skyrimo (EUTM RCA/1/2019)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/610 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu (BUSP) 2016/610 Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) pagal Europos Sąjungos sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus siekiant vykdyti EUTM RCA politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jai, įskaitant sprendimus dėl vėlesnių ES misijos pajėgų vadų skyrimo; |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu (BUSP) 2016/610 Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) pagal Europos Sąjungos sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus siekiant vykdyti EUTM RCA politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jai, įskaitant sprendimus dėl vėlesnių ES misijos pajėgų vadų skyrimo;

| (2) | 2017 m. gruodžio 19 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/2439 (2), kuriuo EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu paskirtas brigados generolas Hermínio TEODORO MAIO; |
| --- | --- |

(2)

2017 m. gruodžio 19 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/2439 (2), kuriuo EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu paskirtas brigados generolas Hermínio TEODORO MAIO;

| (3) | 2019 m. gegužės 15 d. Europos Sąjungos karinis komitetas rekomendavo patvirtinti brigados generolo Éric PELTIER kandidatūrą, nuo 2019 m. liepos 8 d. skiriant jį nauju EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu vietoj brigados generolo Hermínio TEODORO MAIO; |
| --- | --- |

(3)

2019 m. gegužės 15 d. Europos Sąjungos karinis komitetas rekomendavo patvirtinti brigados generolo Éric PELTIER kandidatūrą, nuo 2019 m. liepos 8 d. skiriant jį nauju EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu vietoj brigados generolo Hermínio TEODORO MAIO;

| (4) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus, |
| --- | --- |

(4)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Brigados generolas Éric PELTIER skiriamas Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vadu nuo 2019 m. liepos 8 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 19 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

S. FROM-EMMERSBERGER

---

(1)  
  OL L 104, 2016 4 20, p. 21.

1

(2)  
  2017 m. gruodžio 19 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2017/2439 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vado skyrimo (EUTM RCA/4/2017) (OL L 344, 2017 12 23, p. 40).

2

---

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/5

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2019/1114

2019 m. birželio 28 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2013 m. liepos 3 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/354/BUSP (1), kuriuo Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) veikla pratęsta nuo 2013 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. liepos 3 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/354/BUSP (1), kuriuo Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) veikla pratęsta nuo 2013 m. liepos 1 d.;

| (2) | 2018 m. birželio 29 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/942 (2), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP ir EUPOL COPPS galiojimas pratęsiamas nuo 2018 m. liepos 1 d. iki 2019 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

2018 m. birželio 29 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/942 (2), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP ir EUPOL COPPS galiojimas pratęsiamas nuo 2018 m. liepos 1 d. iki 2019 m. birželio 30 d.;

| (3) | atlikus EUPOL COPPS strateginę peržiūrą, nustatyta, kad EUPOL COPPS turėtų būti pratęsta tolesniam 12 mėnesių laikotarpiui, iki 2020 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(3)

atlikus EUPOL COPPS strateginę peržiūrą, nustatyta, kad EUPOL COPPS turėtų būti pratęsta tolesniam 12 mėnesių laikotarpiui, iki 2020 m. birželio 30 d.;

| (4) | todėl Sprendimas 2013/354/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2013/354/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | EUPOL COPPS bus vykdoma aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(5)

EUPOL COPPS bus vykdoma aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2013/354/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 12 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUPOL COPPS susijusioms išlaidoms laikotarpiu nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d. padengti, yra 12 430 000 EUR.“; |
| --- | --- |

1)

12 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUPOL COPPS susijusioms išlaidoms laikotarpiu nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d. padengti, yra 12 430 000 EUR.“;

| 2) | 15 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Jis nustoja galioti 2020 m. birželio 30 d.“. |
| --- | --- |

2)

15 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Jis nustoja galioti 2020 m. birželio 30 d.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2019 m. liepos 1 d.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 28 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  2013 m. liepos 3 d. Tarybos sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) (OL L 185, 2013 7 4, p. 12).

1

(2)  
  2018 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/942, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) (OL L 166, 2018 7 3, p. 17).

2

---

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/6

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2019/1115

2019 m. birželio 28 d.

kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. lapkričio 25 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP (1) dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo; |
| --- | --- |

(1)

2005 m. lapkričio 25 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP (1) dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo;

| (2) | 2018 m. birželio 29 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/943 (2), kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP ir jų galiojimo terminas pratęsiamas iki 2019 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

2018 m. birželio 29 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/943 (2), kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP ir jų galiojimo terminas pratęsiamas iki 2019 m. birželio 30 d.;

| (3) | atlikus strateginę ES PPM Rafah peržiūrą, nustatyta, kad ES PPM Rafah turėtų būti pratęsta papildomam 12 mėnesių laikotarpiui iki 2020 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(3)

atlikus strateginę ES PPM Rafah peržiūrą, nustatyta, kad ES PPM Rafah turėtų būti pratęsta papildomam 12 mėnesių laikotarpiui iki 2020 m. birželio 30 d.;

| (4) | Todėl Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(4)

Todėl Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (5) | ES PPM Rafah bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų trukdyti siekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytų Sąjungos išorės veiksmų tikslų, |
| --- | --- |

(5)

ES PPM Rafah bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų trukdyti siekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytų Sąjungos išorės veiksmų tikslų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP iš dalies keičiami taip:

| 1. | 13 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Orientacinė finansavimo suma, skirta su ES PPM Rafah susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d., yra 2 150 000 EUR.“; |
| --- | --- |

1.

13 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Orientacinė finansavimo suma, skirta su ES PPM Rafah susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d., yra 2 150 000 EUR.“;

| 2. | 16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Jie nustoja galioti 2020 m. birželio 30 d.“ |
| --- | --- |

2.

16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jie nustoja galioti 2020 m. birželio 30 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2019 m. liepos 1 d.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 28 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  2005 m. lapkričio 25 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (OL L 327, 2005 12 14, p. 28).

1

(2)  
  2018 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/943, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (OL L 166, 2018 7 3, p. 19).

2

---

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/7

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2019/1116

2017 m. gruodžio 19 d.

dėl valstybės pagalbos SA.33829 (2012/C) – Maltos tonažo mokesčio schema ir kitos valstybės priemonės, skirtos laivybos bendrovėms ir jų akcininkams

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 8734)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Remdamasi 2011 m. spalio mėn. gautu suinteresuotosios šalies skundu Komisija su Maltos institucijomis pradėjo diskusijas dėl Maltos tonažo mokesčio schemos ir kitų mokesčių priemonių. Po rašytinių ir žodinių diskusijų su Maltos institucijomis, vykusių nuo 2011 m. lapkričio mėn. iki 2012 m. birželio mėn., Komisija Maltai 2012 m. liepos 26 d. raštu pranešė, kad nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimą) dėl galbūt neteisėtų pagalbos priemonių, Maltos taikytų laivybos bendrovėms ir jų akcininkams (2). |
| --- | --- |

(1)

Remdamasi 2011 m. spalio mėn. gautu suinteresuotosios šalies skundu Komisija su Maltos institucijomis pradėjo diskusijas dėl Maltos tonažo mokesčio schemos ir kitų mokesčių priemonių. Po rašytinių ir žodinių diskusijų su Maltos institucijomis, vykusių nuo 2011 m. lapkričio mėn. iki 2012 m. birželio mėn., Komisija Maltai 2012 m. liepos 26 d. raštu pranešė, kad nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimą) dėl galbūt neteisėtų pagalbos priemonių, Maltos taikytų laivybos bendrovėms ir jų akcininkams (2).

2

| (2) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija suinteresuotąsias šalis paragino teikti savo pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą 3–30 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priemonių. |
| --- | --- |

(2)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija suinteresuotąsias šalis paragino teikti savo pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą 3–30 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priemonių.

| (3) | Komisija pastabas gavo iš šešių suinteresuotųjų šalių: Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos, Maltos jūrų laivininkystės teisės asociacijos, Norvegijos laivų savininkų asociacijos, Maltos prekybos, verslo ir pramonės rūmų, Maltos tarptautinės laivybos tarybos, tinklo „Super Yachts Industry Network – Malta“. Komisija taip pat gavo Vokietijos laivybos sektoriaus darbuotojo, pageidaujančio, kad jo tapatybė būtų neatskleista, pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Komisija pastabas gavo iš šešių suinteresuotųjų šalių: Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos, Maltos jūrų laivininkystės teisės asociacijos, Norvegijos laivų savininkų asociacijos, Maltos prekybos, verslo ir pramonės rūmų, Maltos tarptautinės laivybos tarybos, tinklo „Super Yachts Industry Network – Malta“. Komisija taip pat gavo Vokietijos laivybos sektoriaus darbuotojo, pageidaujančio, kad jo tapatybė būtų neatskleista, pastabas.

| (4) | Komisija tas pastabas persiuntė Maltai ir suteikė jai galimybę į jas atsakyti; Malta savo pastabas pateikė 2012 m. gruodžio 15 d. raštu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija tas pastabas persiuntė Maltai ir suteikė jai galimybę į jas atsakyti; Malta savo pastabas pateikė 2012 m. gruodžio 15 d. raštu.

| (5) | 2012 m. spalio 15 d., 2012 m. gruodžio 21 d., 2013 m. vasario 27 d., 2013 m. spalio 31 d., 2014 m. kovo 25 d. ir 2015 m. gruodžio 24 d. raštais Malta pateikė papildomų pastabų. |
| --- | --- |

(5)

2012 m. spalio 15 d., 2012 m. gruodžio 21 d., 2013 m. vasario 27 d., 2013 m. spalio 31 d., 2014 m. kovo 25 d. ir 2015 m. gruodžio 24 d. raštais Malta pateikė papildomų pastabų.

| (6) | 2016 m. gruodžio 9 d. raštu Malta atsisakė savo teisės pagal SESV 342 straipsnį kartu su Reglamento (EEB) Nr. 1, nustatančio kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (3), 3 straipsniu, reikalauti, kad šis sprendimas būtų priimtas maltiečių kalba, ir sutiko, kas jis būtų priimtas anglų kalba. |
| --- | --- |

(6)

2016 m. gruodžio 9 d. raštu Malta atsisakė savo teisės pagal SESV 342 straipsnį kartu su Reglamento (EEB) Nr. 1, nustatančio kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (3), 3 straipsniu, reikalauti, kad šis sprendimas būtų priimtas maltiečių kalba, ir sutiko, kas jis būtų priimtas anglų kalba.

3

2.   PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

| (7) | Šis sprendimas yra susijęs su šiomis priemonėmis:






  a) | tonažo mokesčio schema ir konkrečiai su:






  i) | laivais, atitinkančiais tonažo mokesčio taikymo reikalavimus; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Šis sprendimas yra susijęs su šiomis priemonėmis:

a)

tonažo mokesčio schema ir konkrečiai su:

i)

laivais, atitinkančiais tonažo mokesčio taikymo reikalavimus;

| ii) | tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų (4) specifinių rūšių pajamomis ir veikla, kurioms turi būti taikomas tonažo mokestis, tonažo mokesčio schema, įskaitant tonažo mokesčio taikymą nepagrindinei laivybos veiklai; |
| --- | --- |

ii)

tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų (4) specifinių rūšių pajamomis ir veikla, kurioms turi būti taikomas tonažo mokestis, tonažo mokesčio schema, įskaitant tonažo mokesčio taikymą nepagrindinei laivybos veiklai;

4

| iii) | tonažo mokesčio dydžiu; |
| --- | --- |

iii)

tonažo mokesčio dydžiu;

| iv) | ryšio su vėliava reikalavimu; |
| --- | --- |

iv)

ryšio su vėliava reikalavimu;

| v) | veiklos atskyrimo priemonėmis; |
| --- | --- |

v)

veiklos atskyrimo priemonėmis;

| b) | kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimu; |
| --- | --- |

b)

kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimu;

| c) | kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimu; |
| --- | --- |

c)

kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimu;

| d) | dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimu; |
| --- | --- |

d)

dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimu;

| e) | palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimu; |
| --- | --- |

e)

palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimu;

| f) | atleidimu nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių. |
| --- | --- |

f)

atleidimu nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių.

2.1.   Tonažo mokesčio schema

Tonažo mokesčio schema

2.1.1.   Bendrieji principai. Reikalavimus atitinkantys laivai, pajamos ir veikla

Bendrieji principai. Reikalavimus atitinkantys laivai, pajamos ir veikla

| (8) | Pagal Prekybinės laivybos įstatymą (5), specialiai papildytą ir iš dalies pakeistą Prekybinės laivybos mokesčių nuostatais (6) (toliau – Mokesčių nuostatai), pajamoms, licencijuotos laivybos organizacijos gaunamoms iš laivybos veiklos, gali būti netaikomas pajamų mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą (7), jeigu deramai sumokėti visi atitinkami registravimo mokesčiai ir tonažo mokesčiai (8). Galimybė mokėti tonažo mokestį yra susijusi su pajamomis, gaunamomis eksploatuojant tonažo mokesčiu apmokestinamą laivą (9). |
| --- | --- |

(8)

Pagal Prekybinės laivybos įstatymą (5), specialiai papildytą ir iš dalies pakeistą Prekybinės laivybos mokesčių nuostatais (6) (toliau – Mokesčių nuostatai), pajamoms, licencijuotos laivybos organizacijos gaunamoms iš laivybos veiklos, gali būti netaikomas pajamų mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą (7), jeigu deramai sumokėti visi atitinkami registravimo mokesčiai ir tonažo mokesčiai (8). Galimybė mokėti tonažo mokestį yra susijusi su pajamomis, gaunamomis eksploatuojant tonažo mokesčiu apmokestinamą laivą (9).

5

6

7

8

9

| (9) | Laivybos organizacija Prekybinės laivybos įstatyme (10) apibrėžta kaip organizacija, kurios pagrindiniai tikslai yra viena ar kelios šios veikos rūšys, jeigu turima tos veiklos licencija:






  „a) | pagal šį įstatymą Maltoje registruoto laivo arba laivų turėjimas nuosavybes teise, eksploatavimas (pagal laivo frachtavimo sutartį arba kitaip), administravimas ir valdymas, taip pat visos su tuo susijusios papildomos finansinės, užtikrinimo ir komercinės veiklos vykdymas; |
| --- | --- | --- |

(9)

Laivybos organizacija Prekybinės laivybos įstatyme (10) apibrėžta kaip organizacija, kurios pagrindiniai tikslai yra viena ar kelios šios veikos rūšys, jeigu turima tos veiklos licencija:

10

„a)

pagal šį įstatymą Maltoje registruoto laivo arba laivų turėjimas nuosavybes teise, eksploatavimas (pagal laivo frachtavimo sutartį arba kitaip), administravimas ir valdymas, taip pat visos su tuo susijusios papildomos finansinės, užtikrinimo ir komercinės veiklos vykdymas;

| b) | kitoje valstybėje registruoto ir su tos valstybės vėliava plaukiojančio laivo arba laivų turėjimas nuosavybės teise, eksploatavimas (pagal laivo frachtavimo sutartį arba kitaip), administravimas ir valdymas, taip pat visos su tuo susijusios papildomos finansinės, užtikrinimo ir komercinės veiklos vykdymas; |
| --- | --- |

b)

kitoje valstybėje registruoto ir su tos valstybės vėliava plaukiojančio laivo arba laivų turėjimas nuosavybės teise, eksploatavimas (pagal laivo frachtavimo sutartį arba kitaip), administravimas ir valdymas, taip pat visos su tuo susijusios papildomos finansinės, užtikrinimo ir komercinės veiklos vykdymas;

| c) | Maltos arba kitų šalių subjektų, įsteigtų bet kuriais šiame straipsnyje nurodytais tikslais, akcijų arba kitų nuosavybės dalių turėjimas ir visos papildomos su tuo susijusios finansinės, užtikrinimo ir komercinės veiklos vykdymas; |
| --- | --- |

c)

Maltos arba kitų šalių subjektų, įsteigtų bet kuriais šiame straipsnyje nurodytais tikslais, akcijų arba kitų nuosavybės dalių turėjimas ir visos papildomos su tuo susijusios finansinės, užtikrinimo ir komercinės veiklos vykdymas;

| d) | bendrovės vykdomas kapitalo didinimas paskolomis, garantijų suteikimas arba vertybinių popierių išleidimas, kai tokios veiklos tikslas yra pačiai laivybos organizacijai arba kitoms tos pačios grupės laivybos organizacijoms šiame straipsnyje nurodytų tikslų siekimas; <...> |
| --- | --- |

d)

bendrovės vykdomas kapitalo didinimas paskolomis, garantijų suteikimas arba vertybinių popierių išleidimas, kai tokios veiklos tikslas yra pačiai laivybos organizacijai arba kitoms tos pačios grupės laivybos organizacijoms šiame straipsnyje nurodytų tikslų siekimas; <...>

| e) | kitos tokios jūrų laivybos sektoriaus veiklos, kurią ministras, vadovaudamasis institucijos rekomendacija, kartkartėmis gali nuostatais nustatyti kaip tinkančią pirmiau minėtam tikslui siekti, vykdymas“. |
| --- | --- |

e)

kitos tokios jūrų laivybos sektoriaus veiklos, kurią ministras, vadovaudamasis institucijos rekomendacija, kartkartėmis gali nuostatais nustatyti kaip tinkančią pirmiau minėtam tikslui siekti, vykdymas“.

| (10) | Tonažo mokesčio schema taikoma ir iš laivybos veiklos gaunamoms pajamoms (11). Mokesčių nuostatuose reikalaujama užtikrinti atskirą laivybos veiklos ir ne laivybos veiklos apskaitą (12). Laivybos veikla apibrėžiama taip: „tarptautinis krovinių arba keleivių vežimas jūra arba kitų paslaugų, kurios gali jį papildyti ar būti su juo susijusios, įskaitant laivo, kuriuo vykdoma visa arba bet kuri pirmiau minėta veikla arba kita veikla, kuri gali būti nurodyta, turėjimą nuosavybės teise, frachtavimą arba bet kurią kitą operaciją, teikimas laivui arba laivu“ (13). |
| --- | --- |

(10)

Tonažo mokesčio schema taikoma ir iš laivybos veiklos gaunamoms pajamoms (11). Mokesčių nuostatuose reikalaujama užtikrinti atskirą laivybos veiklos ir ne laivybos veiklos apskaitą (12). Laivybos veikla apibrėžiama taip: „tarptautinis krovinių arba keleivių vežimas jūra arba kitų paslaugų, kurios gali jį papildyti ar būti su juo susijusios, įskaitant laivo, kuriuo vykdoma visa arba bet kuri pirmiau minėta veikla arba kita veikla, kuri gali būti nurodyta, turėjimą nuosavybės teise, frachtavimą arba bet kurią kitą operaciją, teikimas laivui arba laivu“ (13).

11

12

13

| (11) | Prekybinės laivybos įstatymo 85 straipsnio 1 dalyje nustatyti reikalavimai, kuriuos laivas turi atitikti, kad būtų laikomas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu ir kad jam būtų galima taikyti tonažo mokesčio schemą: tonažo mokesčiu apmokestinamas laivas yra „laivas, ministro pagal šio įstatymo 85A straipsnį paskelbtas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu, arba Bendrijos laivas, sveriantis ne daugiau kaip 1 000 grynųjų tonų ir visiškai priklausantis laivybos organizacijai, jos frachtuojamas, valdomas, administruojamas arba eksploatuojamas“. Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio 1 dalyje leidžiama bet kurį laivą, įskaitant laivus iki 1 000 grynųjų tonų (14), paskelbti tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu ir laikyti jį atitinkančiu tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus. Dabartine formuluote patikslinama, kad tai gali būti daroma „neatsižvelgiant į operacijas ar vykdomą prekybą“ ir tokiomis sąlygomis, kokias atsakingas ministras „gali laikyti tinkamomis“. |
| --- | --- |

(11)

Prekybinės laivybos įstatymo 85 straipsnio 1 dalyje nustatyti reikalavimai, kuriuos laivas turi atitikti, kad būtų laikomas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu ir kad jam būtų galima taikyti tonažo mokesčio schemą: tonažo mokesčiu apmokestinamas laivas yra „laivas, ministro pagal šio įstatymo 85A straipsnį paskelbtas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu, arba Bendrijos laivas, sveriantis ne daugiau kaip 1 000 grynųjų tonų ir visiškai priklausantis laivybos organizacijai, jos frachtuojamas, valdomas, administruojamas arba eksploatuojamas“. Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio 1 dalyje leidžiama bet kurį laivą, įskaitant laivus iki 1 000 grynųjų tonų (14), paskelbti tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu ir laikyti jį atitinkančiu tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus. Dabartine formuluote patikslinama, kad tai gali būti daroma „neatsižvelgiant į operacijas ar vykdomą prekybą“ ir tokiomis sąlygomis, kokias atsakingas ministras „gali laikyti tinkamomis“.

14

| (12) | Pajamoms, gaunamoms iš licencijuotos laivybos organizacijos laivybos veiklos, pajamų mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, (15) netaikomas. |
| --- | --- |

(12)

Pajamoms, gaunamoms iš licencijuotos laivybos organizacijos laivybos veiklos, pajamų mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, (15) netaikomas.

15

| (13) | Apibendrinant, laivai, kuriems taikoma tonažo mokesčio schema (toliau – tonažo mokesčiu apmokestinami laivai) ir kurie atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus ir yra atleisti nuo pajamų mokesčio, yra laivai, „visiškai priklausantys laivybos organizacijai, jos frachtuojami, valdomi, administruojami arba eksploatuojami“ (16) ir vykdantys laivybos veiklą (17). |
| --- | --- |

(13)

Apibendrinant, laivai, kuriems taikoma tonažo mokesčio schema (toliau – tonažo mokesčiu apmokestinami laivai) ir kurie atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus ir yra atleisti nuo pajamų mokesčio, yra laivai, „visiškai priklausantys laivybos organizacijai, jos frachtuojami, valdomi, administruojami arba eksploatuojami“ (16) ir vykdantys laivybos veiklą (17).

16

17

| (14) | Be to, mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, netaikomas jokioms licencijuotos laivybos organizacijos pajamoms, pelnui ar kapitalo prieaugiui pardavus arba kitaip perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamą laivą arba perleidus bet kurias teises įsigyti laivą, kuris, pristatytas arba pastatytas, būtų laikomas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu (18). |
| --- | --- |

(14)

Be to, mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, netaikomas jokioms licencijuotos laivybos organizacijos pajamoms, pelnui ar kapitalo prieaugiui pardavus arba kitaip perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamą laivą arba perleidus bet kurias teises įsigyti laivą, kuris, pristatytas arba pastatytas, būtų laikomas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu (18).

18

2.1.2.   Specifinių rūšių pajamos ir veikla, atitinkanti tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

Specifinių rūšių pajamos ir veikla, atitinkanti tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

2.1.2.1.   Laivo išnuomojimas be įgulos

| (15) | Remiantis Maltos teisės aktais, visos pajamos iš laivo išnuomojimo be įgulos be jokių apribojimų atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus. |
| --- | --- |

(15)

Remiantis Maltos teisės aktais, visos pajamos iš laivo išnuomojimo be įgulos be jokių apribojimų atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus.

2.1.2.2.   Laivo nuomojimas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei

| (16) | Kadangi Maltos teisės aktuose pateiktos sąvokų „laivybos organizacija“ (19) ir „laivybos veikla“ (20) apibrėžtys yra plačios, galima aiškinti, kad grynai komerciniu pagrindu veikiančių laivų valdytojų, neprisiimančių jokios atsakomybės už įgulą ar techninį valdymą (t. y. bendrovių, kurios sudaro vežimo sutartis ir paslaugai teikti pasitelkia kitas bendroves, kai laivas nuomojamas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei), pelnas atitinka tonažo mokesčio reikalavimus. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi Maltos teisės aktuose pateiktos sąvokų „laivybos organizacija“ (19) ir „laivybos veikla“ (20) apibrėžtys yra plačios, galima aiškinti, kad grynai komerciniu pagrindu veikiančių laivų valdytojų, neprisiimančių jokios atsakomybės už įgulą ar techninį valdymą (t. y. bendrovių, kurios sudaro vežimo sutartis ir paslaugai teikti pasitelkia kitas bendroves, kai laivas nuomojamas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei), pelnas atitinka tonažo mokesčio reikalavimus.

19

20

| (17) | Naudojant laivą, nuomojamą tam tikram laikui, taikomi 24 konstatuojamojoje dalyje nustatyti ryšio su vėliava reikalavimai. Tačiau dabar nėra aiškios taisyklės dėl minimalaus plaukiojimo su EEE valstybės vėliava reikalavimo, taikytino į tonažo mokesčio schemą naujai įtraukiamiems subjektams. |
| --- | --- |

(17)

Naudojant laivą, nuomojamą tam tikram laikui, taikomi 24 konstatuojamojoje dalyje nustatyti ryšio su vėliava reikalavimai. Tačiau dabar nėra aiškios taisyklės dėl minimalaus plaukiojimo su EEE valstybės vėliava reikalavimo, taikytino į tonažo mokesčio schemą naujai įtraukiamiems subjektams.

| (18) | 2012 m. sausio 6 d. Bendrasis laivybos registras išleido vidaus taisykles dėl atitikties Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimams (toliau – 2012 m. Taisyklės dėl vidaus procedūros) (21). Tai apima laivo nuomojimo tam tikram laikui ir panašios veiklos apribojimus, nustatant galimą procentinę viso laivyno talpos dalį. Pagal tą pačią vidaus procedūrą iki trejų metų taip pat galima taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas:

  „[t]uo metu, kai pasirenkama taikyti tonažo mokesčio schemą, laivų, kurie išsinuomoti ir kuriems taikoma tonažo mokesčio schema, bendra naudingoji talpa neviršija 80 % visų laivų, išsinuomotų ir eksploatuojamų reikalavimus atitinkančio frachtuotojo ir bet kurios kitos organizacijos, esančios tos pačios grupės dalimi, bendros naudingosios talpos. Išsinuomotas laivas yra laivas, išsinuomotas tam tikram laikui, tam tikrai kelionei arba pagal frachtavimo sutartį. Eksploatuojami laivai reiškia nuosavus laivus arba laivus, išsinuomotus be įgulos. Ši procentinė dalis gali būti iki 90 %, jeigu kiekvieno išsinuomoto laivo vėliava yra Bendrijos valstybės vėliava arba visas laivo valdymas (įgulos ir techniniu požiūriu) vykdomas ES/EEE teritorijoje. Patekęs į sistemą frachtuotojas gali padidinti procentinę išsinuomotų laivų naudingosios talpos dalį, nei nustatyta didžiausia dalis, jeigu ši didesnė dalis nebūna ilgiau nei tris iš eilės mokestinius laikotarpius“. |
| --- | --- |

(18)

2012 m. sausio 6 d. Bendrasis laivybos registras išleido vidaus taisykles dėl atitikties Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimams (toliau – 2012 m. Taisyklės dėl vidaus procedūros) (21). Tai apima laivo nuomojimo tam tikram laikui ir panašios veiklos apribojimus, nustatant galimą procentinę viso laivyno talpos dalį. Pagal tą pačią vidaus procedūrą iki trejų metų taip pat galima taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas:

21

„[t]uo metu, kai pasirenkama taikyti tonažo mokesčio schemą, laivų, kurie išsinuomoti ir kuriems taikoma tonažo mokesčio schema, bendra naudingoji talpa neviršija 80 % visų laivų, išsinuomotų ir eksploatuojamų reikalavimus atitinkančio frachtuotojo ir bet kurios kitos organizacijos, esančios tos pačios grupės dalimi, bendros naudingosios talpos. Išsinuomotas laivas yra laivas, išsinuomotas tam tikram laikui, tam tikrai kelionei arba pagal frachtavimo sutartį. Eksploatuojami laivai reiškia nuosavus laivus arba laivus, išsinuomotus be įgulos. Ši procentinė dalis gali būti iki 90 %, jeigu kiekvieno išsinuomoto laivo vėliava yra Bendrijos valstybės vėliava arba visas laivo valdymas (įgulos ir techniniu požiūriu) vykdomas ES/EEE teritorijoje. Patekęs į sistemą frachtuotojas gali padidinti procentinę išsinuomotų laivų naudingosios talpos dalį, nei nustatyta didžiausia dalis, jeigu ši didesnė dalis nebūna ilgiau nei tris iš eilės mokestinius laikotarpius“.

2.1.2.3.   Papildomos pajamos

| (19) | Kalbant apie krovinių ir keleivių vežimą, 2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros pateikta tam tikros informacijos apie tai, kokia papildoma veikla Maltos institucijų paprastai būtų laikoma patenkanti į laivybos veiklos apibrėžtį. Nurodyta, kad apskritai „[v]isa veikla, iš esmės susijusi su laivo eksploatavimo paslauga, teikiama eksploatuojant reikalavimus atitinkančius laivus, ir esanti įprasta tos paslaugos dalimi, turėtų atitikti tonažo mokesčio tvarkos taikymo reikalavimus“. Visų pirma tuo atžvilgiu nurodyta ši veikla:






  a) | kalbant apie keleivių vežimą jūra (kruizinius laivus), visa viešbučių, aprūpinimo maistu ir gėrimais, pramogų ir mažmeninės prekybos veikla reikalavimus atitinkančiame laive, jeigu tos paslaugos teikiamos kaip papildomos paslaugos, kuriomis papildoma keleivių vežimo jūra tuo laivu veikla, ir viskas suvartojama arba sunaudojama tame laive; |
| --- | --- | --- |

(19)

Kalbant apie krovinių ir keleivių vežimą, 2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros pateikta tam tikros informacijos apie tai, kokia papildoma veikla Maltos institucijų paprastai būtų laikoma patenkanti į laivybos veiklos apibrėžtį. Nurodyta, kad apskritai „[v]isa veikla, iš esmės susijusi su laivo eksploatavimo paslauga, teikiama eksploatuojant reikalavimus atitinkančius laivus, ir esanti įprasta tos paslaugos dalimi, turėtų atitikti tonažo mokesčio tvarkos taikymo reikalavimus“. Visų pirma tuo atžvilgiu nurodyta ši veikla:

a)

kalbant apie keleivių vežimą jūra (kruizinius laivus), visa viešbučių, aprūpinimo maistu ir gėrimais, pramogų ir mažmeninės prekybos veikla reikalavimus atitinkančiame laive, jeigu tos paslaugos teikiamos kaip papildomos paslaugos, kuriomis papildoma keleivių vežimo jūra tuo laivu veikla, ir viskas suvartojama arba sunaudojama tame laive;

| b) | su laivybos veikla, kuriai taikomas tonažo mokestis, susijusių biuro patalpų naudojimas; |
| --- | --- |

b)

su laivybos veikla, kuriai taikomas tonažo mokestis, susijusių biuro patalpų naudojimas;

| c) | su laivybos veikla, kuriai taikomas tonažo mokestis, susijusios bilietų pardavimo infrastruktūros ir keleivių terminalų naudojimas (22); |
| --- | --- |

c)

su laivybos veikla, kuriai taikomas tonažo mokestis, susijusios bilietų pardavimo infrastruktūros ir keleivių terminalų naudojimas (22);

22

| d) | ekskursijų rengimas bendrovės eksploatuojamo reikalavimus atitinkančio laivo keleiviams, kai bet kuri keleivio kajutė būna skirta išskirtinai tik jam; |
| --- | --- |

d)

ekskursijų rengimas bendrovės eksploatuojamo reikalavimus atitinkančio laivo keleiviams, kai bet kuri keleivio kajutė būna skirta išskirtinai tik jam;

| e) | bet kokios palūkanos arba panaši grąža, gaunama nuo apyvartinio kapitalo, kai tokios palūkanos arba grąža naudojama licencijuotai laivybos organizacijai arba jos laivybos veiklai ir (arba) tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo įsigijimui ir jo techninei priežiūrai finansuoti. |
| --- | --- |

e)

bet kokios palūkanos arba panaši grąža, gaunama nuo apyvartinio kapitalo, kai tokios palūkanos arba grąža naudojama licencijuotai laivybos organizacijai arba jos laivybos veiklai ir (arba) tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo įsigijimui ir jo techninei priežiūrai finansuoti.

| (20) | Pasak Maltos, yra suprantama, kad 19 konstatuojamosios dalies a punkte apibūdinta veikla, visų pirma vartojimas arba naudojimas laive, apima visas įplaukas iš prekių ir paslaugų pardavimo keleiviams, laive tebeturintiems kajutę, jeigu laivo pajamos daugiausia yra tradicinės laivybos pajamos. |
| --- | --- |

(20)

Pasak Maltos, yra suprantama, kad 19 konstatuojamosios dalies a punkte apibūdinta veikla, visų pirma vartojimas arba naudojimas laive, apima visas įplaukas iš prekių ir paslaugų pardavimo keleiviams, laive tebeturintiems kajutę, jeigu laivo pajamos daugiausia yra tradicinės laivybos pajamos.

keleiviams, laive tebeturintiems kajutę

2.1.3.   Tonažo mokesčio dydis

Tonažo mokesčio dydis

| (21) | Malta taiko fiksuotosios sumos metinį tonažo mokestį (23):

  1 lentelė








  Laivas, kurio naudingoji talpa (grynosios tonos) | Metinis tonažo mokestis |
| --- | --- | --- |
| 0 | 2 500 | 1 000 EUR |
| 2 500 | 8 000 | 1 000 EUR + 40 centų už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 2 500 grynųjų tonų riba |
| 8 000 | 10 000 | 3 200 EUR + 19 centų už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 8 000 grynųjų tonų riba |
| 10 000 | 15 000 | 3 580 EUR + 14 centų už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 10 000 grynųjų tonų riba |
| 15 000 | 20 000 | 4 280 EUR + 12 centų už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 15 000 grynųjų tonų riba |
| 20 000 | 30 000 | 4 880 EUR + 9 centai už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 20 000 grynųjų tonų riba |
| 30 000 | 50 000 | 5 780 EUR + 7 centai už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 30 000 grynųjų tonų riba |
| Daugiau kaip 50 000 | 7 180 EUR + 5 centai už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 50 000 grynųjų tonų riba |

(21)

Malta taiko fiksuotosios sumos metinį tonažo mokestį (23):

23

1 lentelė

1 lentelė

Laivas, kurio naudingoji talpa (grynosios tonos)

Metinis tonažo mokestis

0

2 500

1 000 EUR

2 500

8 000

1 000 EUR + 40 centų už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 2 500 grynųjų tonų riba

8 000

10 000

3 200 EUR + 19 centų už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 8 000 grynųjų tonų riba

10 000

15 000

3 580 EUR + 14 centų už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 10 000 grynųjų tonų riba

15 000

20 000

4 280 EUR + 12 centų už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 15 000 grynųjų tonų riba

20 000

30 000

4 880 EUR + 9 centai už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 20 000 grynųjų tonų riba

30 000

50 000

5 780 EUR + 7 centai už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 30 000 grynųjų tonų riba

Daugiau kaip 50 000

7 180 EUR + 5 centai už kiekvieną grynąją toną, kai viršijama 50 000 grynųjų tonų riba

| (22) | Standartinis tarifas yra koreguojamas atsižvelgiant į laivo amžių. Standartinis tarifas taikomas tik 10–15 metų laivams. Senesniems nei 15 metų laivams taikoma ne didesnė nei 50 % priemoka. 0–5 metų laivams mokestis mažinamas 30 %, 5–10 metų laivams mokestis mažinamas 15 % (24). |
| --- | --- |

(22)

Standartinis tarifas yra koreguojamas atsižvelgiant į laivo amžių. Standartinis tarifas taikomas tik 10–15 metų laivams. Senesniems nei 15 metų laivams taikoma ne didesnė nei 50 % priemoka. 0–5 metų laivams mokestis mažinamas 30 %, 5–10 metų laivams mokestis mažinamas 15 % (24).

24

| (23) | Prekybinės laivybos įstatymo pirmame priede nustatyta, kad „[m]inistras tam tikromis sąlygomis, kurios, jo nuomone, yra tinkamos, bet kurį laivą arba bet kurią laivų kategoriją gali atleisti nuo visų arba dalies mokesčių, mokėtinų pagal šiuos nuostatus“. |
| --- | --- |

(23)

Prekybinės laivybos įstatymo pirmame priede nustatyta, kad „[m]inistras tam tikromis sąlygomis, kurios, jo nuomone, yra tinkamos, bet kurį laivą arba bet kurią laivų kategoriją gali atleisti nuo visų arba dalies mokesčių, mokėtinų pagal šiuos nuostatus“.

2.1.4.   Ryšio su vėliava reikalavimas

Ryšio su vėliava reikalavimas

| (24) | Pagal Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio 2 dalį su ne Bendrijos valstybės vėliava plaukiojantis laivas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu gali būti laikomas, jeigu (25):






  a) | bent 60 % visos licencijuotos laivybos organizacijos laivų talpos sudaro jos nuosavybės teise turimi, valdomi arba eksploatuojami su Bendrijos valstybės vėliava plaukiojantys laivai arba |
| --- | --- | --- |

(24)

Pagal Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio 2 dalį su ne Bendrijos valstybės vėliava plaukiojantis laivas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu gali būti laikomas, jeigu (25):

25

a)

bent 60 % visos licencijuotos laivybos organizacijos laivų talpos sudaro jos nuosavybės teise turimi, valdomi arba eksploatuojami su Bendrijos valstybės vėliava plaukiojantys laivai arba

| b) | visos licencijuotos laivybos organizacijos laivų talpos procentinė dalis, tenkanti laivams, su Bendrijos valstybės vėliava pradedantiems plaukioti iškart po to, kai laivybos organizacija pradeda eksploatuoti laivą, yra ne mažesnė nei laivybos organizacijos bendros laivų, ataskaitinę dieną plaukiojusių su Bendrijos valstybės vėliava (26), o kalbant apie laivų valdytojus, – praėjus metams nuo dienos, kurią laivo valdytojas pradėjo savo veiklą (jeigu ši diena yra vėlesnė nei ataskaitinė diena), talpos procentinė dalis, arba |
| --- | --- |

b)

visos licencijuotos laivybos organizacijos laivų talpos procentinė dalis, tenkanti laivams, su Bendrijos valstybės vėliava pradedantiems plaukioti iškart po to, kai laivybos organizacija pradeda eksploatuoti laivą, yra ne mažesnė nei laivybos organizacijos bendros laivų, ataskaitinę dieną plaukiojusių su Bendrijos valstybės vėliava (26), o kalbant apie laivų valdytojus, – praėjus metams nuo dienos, kurią laivo valdytojas pradėjo savo veiklą (jeigu ši diena yra vėlesnė nei ataskaitinė diena), talpos procentinė dalis, arba

26

| c) | pagalbą gaunančios bendrovės su Bendrijos valstybės vėliava plaukiojančių laivų talpos procentinė dalis nesumažėjo per trejus metus arba per atitinkamą trumpesnį laikotarpį, kurį egzistuoja subjektas, kuriam taikomas tonažo mokestis. |
| --- | --- |

c)

pagalbą gaunančios bendrovės su Bendrijos valstybės vėliava plaukiojančių laivų talpos procentinė dalis nesumažėjo per trejus metus arba per atitinkamą trumpesnį laikotarpį, kurį egzistuoja subjektas, kuriam taikomas tonažo mokestis.

| (25) | NET b arba c punkto reikalavimų neatitinkančiam su ne Bendrijos valstybės vėliava plaukiojančiam laivui galima taikyti tonažo mokesčio schemą, jeigu pagalbos gavėjas įsipareigoja padidinti su vienos iš valstybių narių vėliava plaukiojančių laivų talpą arba išlaikyti tokią pačią laivų, su tokiomis vėliavomis eksploatuotų ataskaitinę dieną, talpą. |
| --- | --- |

(25)

NET b arba c punkto reikalavimų neatitinkančiam su ne Bendrijos valstybės vėliava plaukiojančiam laivui galima taikyti tonažo mokesčio schemą, jeigu pagalbos gavėjas įsipareigoja padidinti su vienos iš valstybių narių vėliava plaukiojančių laivų talpą arba išlaikyti tokią pačią laivų, su tokiomis vėliavomis eksploatuotų ataskaitinę dieną, talpą.

2.1.5.   Veiklos atskyrimo priemonės

Veiklos atskyrimo priemonės

| (26) | Maltos mokesčių teisės bendros kovos su mokesčių vengimu nuostatos, kuriomis nustatyta, kad schemos, skirtos dirbtinai sumažinti mokesčių sumas, neturėtų būti taikomos, taikomos ir tonažo mokesčio schemai (27). |
| --- | --- |

(26)

Maltos mokesčių teisės bendros kovos su mokesčių vengimu nuostatos, kuriomis nustatyta, kad schemos, skirtos dirbtinai sumažinti mokesčių sumas, neturėtų būti taikomos, taikomos ir tonažo mokesčio schemai (27).

27

| (27) | Galimybė pakaitomis taikyti tonažo mokesčio schemą ir bendrąją įmonių pajamų apmokestinimo sistemą, siekiant optimizuoti įmonės mokėtinus mokesčius, ribojama tuo, kad sprendimas pasitraukti iš tonažo mokesčio schemos yra neatšaukiamas (28). |
| --- | --- |

(27)

Galimybė pakaitomis taikyti tonažo mokesčio schemą ir bendrąją įmonių pajamų apmokestinimo sistemą, siekiant optimizuoti įmonės mokėtinus mokesčius, ribojama tuo, kad sprendimas pasitraukti iš tonažo mokesčio schemos yra neatšaukiamas (28).

28

| (28) | Kalbant apie bet kuriuos metus, kuriems taikomas tonažo mokestis, apskaita turi būti aiškiai atskirta atskiriant laivybos organizacijos laivybos veiklos mokėjimus bei pajamas ir bet kurios kitos veiklos pajamas (29). |
| --- | --- |

(28)

Kalbant apie bet kuriuos metus, kuriems taikomas tonažo mokestis, apskaita turi būti aiškiai atskirta atskiriant laivybos organizacijos laivybos veiklos mokėjimus bei pajamas ir bet kurios kitos veiklos pajamas (29).

29

2.1.6.   Kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas

Kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas

| (29) | Kapitalo prieaugis, gaunamas pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus ir įvykdžius panašias operacijas, neapmokestinamas (30). Šiam atleidimui nuo mokesčio jokių apribojimų nėra. |
| --- | --- |

(29)

Kapitalo prieaugis, gaunamas pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus ir įvykdžius panašias operacijas, neapmokestinamas (30). Šiam atleidimui nuo mokesčio jokių apribojimų nėra.

30

2.1.7.   Dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

Dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

| (30) | Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad „joks papildomas mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, netaikomas pajamoms arba nemokamas nuo pajamų, jeigu tos pajamos gaunamos iš licencijuotos laivybos organizacijos laivybos veiklos“, tačiau tik jeigu laivybos organizacija yra deramai sumokėjusi visas mokėtinas rinkliavas ir mokesčius. Šis atleidimas nuo mokesčio taikomas per visą nuosavybės grandinę (31). |
| --- | --- |

(30)

Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad „joks papildomas mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, netaikomas pajamoms arba nemokamas nuo pajamų, jeigu tos pajamos gaunamos iš licencijuotos laivybos organizacijos laivybos veiklos“, tačiau tik jeigu laivybos organizacija yra deramai sumokėjusi visas mokėtinas rinkliavas ir mokesčius. Šis atleidimas nuo mokesčio taikomas per visą nuosavybės grandinę (31).

31

| (31) | Kalbant apie bendrąją pajamų apmokestinimo sistemą, akcininkų dividendų vertinimui taikomas Pajamų mokesčio įstatymo 68 straipsnis; jame teigiama:






  „68. | 1. | a) | Bet kuris Maltos rezidentu nesantis subjektas arba bet kuris Maltos rezidentu esantis asmuo, gaunantis dividendus, išmokamus nuo pelno, priskiriamo prie bet kurios iš apmokestinamų sąskaitų, išskyrus galutinę mokesčių sąskaitą, neprivalo tokių dividendų nurodyti kurioje nors mokesčių deklaracijoje, rengiamoje pagal Pajamų mokesčio įstatymo nuostatas. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(31)

Kalbant apie bendrąją pajamų apmokestinimo sistemą, akcininkų dividendų vertinimui taikomas Pajamų mokesčio įstatymo 68 straipsnis; jame teigiama:

„68.

1.

a)

Bet kuris Maltos rezidentu nesantis subjektas arba bet kuris Maltos rezidentu esantis asmuo, gaunantis dividendus, išmokamus nuo pelno, priskiriamo prie bet kurios iš apmokestinamų sąskaitų, išskyrus galutinę mokesčių sąskaitą, neprivalo tokių dividendų nurodyti kurioje nors mokesčių deklaracijoje, rengiamoje pagal Pajamų mokesčio įstatymo nuostatas.

| b) | Nė vienam subjektui pagal šį įstatymą netaikomas joks papildomas mokestis, susijęs su a punkte nurodytomis pajamomis. |
| --- | --- |

b)

Nė vienam subjektui pagal šį įstatymą netaikomas joks papildomas mokestis, susijęs su a punkte nurodytomis pajamomis.

| c) | Jokie dividendai, mokami nuo pelno, priskiriamo prie galutinės mokesčių sąskaitos, neapmokestinami jokiais kitais mokesčiais ir netampa nė vieno subjekto apmokestinamųjų pajamų dalimi, taip pat nė vienas subjektas negali reikalauti jokio mokesčio, nuo tokio pelno sumokėto tiesiogiai arba netiesiogiai, kredito arba grąžinimo <...>.“ |
| --- | --- |

c)

Jokie dividendai, mokami nuo pelno, priskiriamo prie galutinės mokesčių sąskaitos, neapmokestinami jokiais kitais mokesčiais ir netampa nė vieno subjekto apmokestinamųjų pajamų dalimi, taip pat nė vienas subjektas negali reikalauti jokio mokesčio, nuo tokio pelno sumokėto tiesiogiai arba netiesiogiai, kredito arba grąžinimo <...>.“

| (32) | Pajamų mokesčio įstatymo 68 straipsnio praktinis poveikis toks, kad pelnas, paskirstytas dividendams, akcininkų lygmeniu daugiau neapmokestinamas. Reikia atkreipti dėmesį, kad gavėjams netaikoma prievolė atskleisti informaciją apie tokius dividendus. |
| --- | --- |

(32)

Pajamų mokesčio įstatymo 68 straipsnio praktinis poveikis toks, kad pelnas, paskirstytas dividendams, akcininkų lygmeniu daugiau neapmokestinamas. Reikia atkreipti dėmesį, kad gavėjams netaikoma prievolė atskleisti informaciją apie tokius dividendus.

2.1.8.   Kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

Kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

| (33) | Organizacijos, turinčios laivybos organizacijų kapitalo dalių, ir akcininkai nemoka pajamų mokesčio nuo kapitalo prieaugio, gaunamo perleidžiant tokias kapitalo dalis, jeigu ta bendrovė, kurios kapitalo dalis turima, vykdo tik laivybos veiklą (32). Tas atleidimas nuo mokesčio taikomas per visą nuosavybės grandinę (33). |
| --- | --- |

(33)

Organizacijos, turinčios laivybos organizacijų kapitalo dalių, ir akcininkai nemoka pajamų mokesčio nuo kapitalo prieaugio, gaunamo perleidžiant tokias kapitalo dalis, jeigu ta bendrovė, kurios kapitalo dalis turima, vykdo tik laivybos veiklą (32). Tas atleidimas nuo mokesčio taikomas per visą nuosavybės grandinę (33).

32

33

| (34) | Pajamų mokesčio įstatymu yra nustatytas mokestis, taikomas tam tikram kapitalo prieaugiui. Tos kapitalo prieaugio rūšys išsamiai nustatytos Pajamų mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalyje ir iš esmės apima prieaugį, gaunamą iš nekilnojamojo turto, vertybinių popierių ir partnerystės sandorių. Apmokestintinas kapitalo prieaugis pridedamas prie kitų mokesčių mokėtojo pajamų ir jam taikomas įmonėms taikomas vienodo tarifo (35 %) mokestis. |
| --- | --- |

(34)

Pajamų mokesčio įstatymu yra nustatytas mokestis, taikomas tam tikram kapitalo prieaugiui. Tos kapitalo prieaugio rūšys išsamiai nustatytos Pajamų mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalyje ir iš esmės apima prieaugį, gaunamą iš nekilnojamojo turto, vertybinių popierių ir partnerystės sandorių. Apmokestintinas kapitalo prieaugis pridedamas prie kitų mokesčių mokėtojo pajamų ir jam taikomas įmonėms taikomas vienodo tarifo (35 %) mokestis.

| (35) | Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje nustatyta, kad nuo mokesčio atleidžiami subjektai, nesantys Maltos rezidentais. Konkrečiai, bet koks prieaugis arba pelnas, Maltos rezidentu nesančių subjektų gaunamas perleidus bendrovės, nesančios nekilnojamojo turto bendrove, akcijas arba vertybinius popierius, yra neapmokestinamas, jeigu tikrasis prieaugio gavėjas yra subjektas, nesantis Maltos rezidentu, ir toks subjektas nepriklauso jokiam asmeniui arba asmenims, įprastai esantiems Maltos rezidentais, arba nėra jo (jų) kontroliuojamas. |
| --- | --- |

(35)

Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje nustatyta, kad nuo mokesčio atleidžiami subjektai, nesantys Maltos rezidentais. Konkrečiai, bet koks prieaugis arba pelnas, Maltos rezidentu nesančių subjektų gaunamas perleidus bendrovės, nesančios nekilnojamojo turto bendrove, akcijas arba vertybinius popierius, yra neapmokestinamas, jeigu tikrasis prieaugio gavėjas yra subjektas, nesantis Maltos rezidentu, ir toks subjektas nepriklauso jokiam asmeniui arba asmenims, įprastai esantiems Maltos rezidentais, arba nėra jo (jų) kontroliuojamas.

2.1.9.   Palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas

Palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas

| (36) | Prekybinės laivybos įstatyme nustatyta, kad be Maltoje registruoto arba su kitos valstybės vėliava plaukiojančio laivo arba laivų turėjimo nuosavybės teise, eksploatavimo, administravimo ir valdymo, taip pat visos su tuo susijusios papildomos finansinės, užtikrinimo ir komercinės veiklos vykdymo (34), organizacija laikoma laivybos organizacija, jeigu jos pagrindinis tikslas yra (tačiau turi būti turima Laivybos generalinio direktoriaus išduota licencija) „kapitalo didinimas paskolomis, garantijų suteikimas arba vertybinių popierių išleidimas, kai tai skirta pačiai laivybos organizacijai arba kitoms tos pačios grupės laivybos organizacijoms“ (35) arba „tokios kitos jūrų laivybos sektoriaus veiklos, kurią ministras institucijos rekomendacija nuostatais kartkartėmis gali nustatyti kaip atitinkančią pirmiau minėtą paskirtį, vykdymas“ (36). |
| --- | --- |

(36)

Prekybinės laivybos įstatyme nustatyta, kad be Maltoje registruoto arba su kitos valstybės vėliava plaukiojančio laivo arba laivų turėjimo nuosavybės teise, eksploatavimo, administravimo ir valdymo, taip pat visos su tuo susijusios papildomos finansinės, užtikrinimo ir komercinės veiklos vykdymo (34), organizacija laikoma laivybos organizacija, jeigu jos pagrindinis tikslas yra (tačiau turi būti turima Laivybos generalinio direktoriaus išduota licencija) „kapitalo didinimas paskolomis, garantijų suteikimas arba vertybinių popierių išleidimas, kai tai skirta pačiai laivybos organizacijai arba kitoms tos pačios grupės laivybos organizacijoms“ (35) arba „tokios kitos jūrų laivybos sektoriaus veiklos, kurią ministras institucijos rekomendacija nuostatais kartkartėmis gali nustatyti kaip atitinkančią pirmiau minėtą paskirtį, vykdymas“ (36).

34

35

36

| (37) | Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad joks pagal Pajamų mokesčio įstatymą mokėtinas mokestis neturi būti mokamas nuo palūkanų arba kitų mokėtinų pajamų, susijusių su licencijuotų laivybos organizacijų, nustatytų Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje, operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo finansavimu. Remiantis ta nuostata, šis atleidimas nuo mokesčio taikytinas tik Maltos rezidentais esantiems licencijuotiems bankams ir kredito arba finansų įstaigoms, ir jis taikomas tik tada, kai kompetentingoms institucijoms pateikiamas aiškus prašymas. |
| --- | --- |

(37)

Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad joks pagal Pajamų mokesčio įstatymą mokėtinas mokestis neturi būti mokamas nuo palūkanų arba kitų mokėtinų pajamų, susijusių su licencijuotų laivybos organizacijų, nustatytų Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje, operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo finansavimu. Remiantis ta nuostata, šis atleidimas nuo mokesčio taikytinas tik Maltos rezidentais esantiems licencijuotiems bankams ir kredito arba finansų įstaigoms, ir jis taikomas tik tada, kai kompetentingoms institucijoms pateikiamas aiškus prašymas.

| (38) | Todėl finansų įstaigų paskoloms ir garantijoms, suteiktoms laivų savininkams ir laivų eksploatuotojams, valdytojams arba administratoriams, galėtų būti netaikomas pajamų mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, kai pelnas gaunamas iš atitinkamos veiklos (37). |
| --- | --- |

(38)

Todėl finansų įstaigų paskoloms ir garantijoms, suteiktoms laivų savininkams ir laivų eksploatuotojams, valdytojams arba administratoriams, galėtų būti netaikomas pajamų mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, kai pelnas gaunamas iš atitinkamos veiklos (37).

37

| (39) | Maltos institucijos patvirtino, kad nuo Maltos įstojimo į Europos Sąjungą nė vienai organizacijai, išskyrus organizacijas, kurių veikla susijusi su laivo arba laivų turėjimu nuosavybės teise, eksploatavimu (pagal laivo frachtavimo sutartį arba kitaip), administravimu ir valdymu, nesuteikta licencija ir kad nė vienas bankas, kredito arba finansų įstaiga, kaip nustatyta Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje, tokia galimybe nepasinaudojo. |
| --- | --- |

(39)

Maltos institucijos patvirtino, kad nuo Maltos įstojimo į Europos Sąjungą nė vienai organizacijai, išskyrus organizacijas, kurių veikla susijusi su laivo arba laivų turėjimu nuosavybės teise, eksploatavimu (pagal laivo frachtavimo sutartį arba kitaip), administravimu ir valdymu, nesuteikta licencija ir kad nė vienas bankas, kredito arba finansų įstaiga, kaip nustatyta Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje, tokia galimybe nepasinaudojo.

susijusi su laivo arba laivų turėjimu nuosavybės teise, eksploatavimu (pagal laivo frachtavimo sutartį arba kitaip), administravimu ir valdymu

2.1.10.   Atleidimas nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio

Atleidimas nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio

| (40) | Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymas (38) taikomas perleidžiant perleidžiamąsias priemones, nekilnojamąjį turtą, aukcione įsigytą turtą ir draudimo liudijimus. Perleidžiamosios priemonės apibrėžiamos kaip „bet kurios bendrovės akcinio kapitalo turėjimas ir tą patvirtinantis dokumentas“ (39). |
| --- | --- |

(40)

Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymas (38) taikomas perleidžiant perleidžiamąsias priemones, nekilnojamąjį turtą, aukcione įsigytą turtą ir draudimo liudijimus. Perleidžiamosios priemonės apibrėžiamos kaip „bet kurios bendrovės akcinio kapitalo turėjimas ir tą patvirtinantis dokumentas“ (39).

38

39

| (41) | Mokesčių nuostatuose (40) nustatyta, kad joks žyminis mokestis neturi būti taikomas i) tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo registravimui pagal Prekybinės laivybos įstatymą; ii) bet kokių licencijuotos laivybos organizacijos vertybinių popierių arba nuosavybės dalies išleidimui arba paskirstymui; iii) bet kokių licencijuotos laivybos bendrovės vertybinių popierių arba nuosavybės dalies pirkimui, perleidimui arba paskyrimui; iv) tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo pardavimui arba perdavimui; v) bet kurio laivo arba laivybos organizacijos (arba kai tai susiję su bet kuriuo laivu ar laivybos organizacija) bet kurios hipotekos sutarties arba kitokio turto suvaržymo registravimui, perleidimui arba nutraukimui; vi) bet kokių su bet kuriuo laivu susijusių teisių ir nuosavybės dalių paskyrimui arba prievolių prisiėmimui. |
| --- | --- |

(41)

Mokesčių nuostatuose (40) nustatyta, kad joks žyminis mokestis neturi būti taikomas i) tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo registravimui pagal Prekybinės laivybos įstatymą; ii) bet kokių licencijuotos laivybos organizacijos vertybinių popierių arba nuosavybės dalies išleidimui arba paskirstymui; iii) bet kokių licencijuotos laivybos bendrovės vertybinių popierių arba nuosavybės dalies pirkimui, perleidimui arba paskyrimui; iv) tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo pardavimui arba perdavimui; v) bet kurio laivo arba laivybos organizacijos (arba kai tai susiję su bet kuriuo laivu ar laivybos organizacija) bet kurios hipotekos sutarties arba kitokio turto suvaržymo registravimui, perleidimui arba nutraukimui; vi) bet kokių su bet kuriuo laivu susijusių teisių ir nuosavybės dalių paskyrimui arba prievolių prisiėmimui.

40

| (42) | Pagal Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymą (41) su vertybiniais popieriais susijusiems sandoriams taikomas dviejų eurų žyminis mokestis, mokėtinas už kiekvieną šimtą atlygio sumos ar vertės arba perleidžiamosios priemonės tikrosios vertės, atsižvelgiant į tai, kuri suma yra didesnė, eurų. |
| --- | --- |

(42)

Pagal Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymą (41) su vertybiniais popieriais susijusiems sandoriams taikomas dviejų eurų žyminis mokestis, mokėtinas už kiekvieną šimtą atlygio sumos ar vertės arba perleidžiamosios priemonės tikrosios vertės, atsižvelgiant į tai, kuri suma yra didesnė, eurų.

41

| (43) | Tačiau žyminis mokestis netaikomas sandoriams, susijusiems su bendrovės, kurios daugiau kaip pusę įstatinio kapitalo, sudaryto iš paprastųjų akcijų, balsavimo teisių ir teisių į pelną, turi subjektai, kurie nėra Maltos rezidentai ir nėra tiesiogiai arba netiesiogiai nuosavybės teise turimi arba kontroliuojami subjektų, esančių Maltos rezidentais, vertybiniais popieriais, jeigu didžioji dalis tokios bendrovės verslo interesų yra ne Maltoje (42). |
| --- | --- |

(43)

Tačiau žyminis mokestis netaikomas sandoriams, susijusiems su bendrovės, kurios daugiau kaip pusę įstatinio kapitalo, sudaryto iš paprastųjų akcijų, balsavimo teisių ir teisių į pelną, turi subjektai, kurie nėra Maltos rezidentai ir nėra tiesiogiai arba netiesiogiai nuosavybės teise turimi arba kontroliuojami subjektų, esančių Maltos rezidentais, vertybiniais popieriais, jeigu didžioji dalis tokios bendrovės verslo interesų yra ne Maltoje (42).

42

| (44) | Mokesčiai paprastai netaikomi ir perleidimui grupės viduje, kai tai susiję su grupės restruktūrizavimo veiksmais (43). Taip pat esama daug kitų atleidimo nuo mokesčių atvejų, daugiausia susijusių su įvairiais juridiniais asmenimis, turinčiais didelių tarptautinių interesų, taip pat su kitomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, kolektyvinio investavimo subjektais. |
| --- | --- |

(44)

Mokesčiai paprastai netaikomi ir perleidimui grupės viduje, kai tai susiję su grupės restruktūrizavimo veiksmais (43). Taip pat esama daug kitų atleidimo nuo mokesčių atvejų, daugiausia susijusių su įvairiais juridiniais asmenimis, turinčiais didelių tarptautinių interesų, taip pat su kitomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, kolektyvinio investavimo subjektais.

43

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (45) | Sprendime pradėti tyrimą išdėstytos abejonės dėl 2.1–2.8 skirsniuose aprašytų priemonių suderinamumo su vidaus rinka ir visų pirma su Jūrų transporto gairėmis (44). |
| --- | --- |

(45)

Sprendime pradėti tyrimą išdėstytos abejonės dėl 2.1–2.8 skirsniuose aprašytų priemonių suderinamumo su vidaus rinka ir visų pirma su Jūrų transporto gairėmis (44).

44

| (46) | Dėl tonažo mokesčio priemonių Komisijai kilo šių abejonių:






  a) | Jūrų transporto gairėse nustatyta, kad tonažo mokestis gali būti taikomas tik laivams, naudojamiems jūrų transporto tikslais, t. y. veiklai, apibrėžiamai kaip „krovinių ir asmenų vežimas jūra“ (45). Tačiau neatrodo, kad ta apibrėžtis būtų atspindėta Prekybinės laivybos įstatyme. Be to, įgyvendinant Maltos schemą, ministrui suteikta veiksmų laisvė nukrypti nuo Prekybinės laivybos įstatyme nustatytų plačių reikalavimų. Komisija laikėsi nuomonės, kad tonažo mokestis neturėtų būti taikomas pelnui, gautam iš laivų, nesusijusių su jūrų transporto veikla. Šiomis aplinkybėmis Komisija laikėsi nuomonės, kad žvejybos laivai, pontonai, baržos, jachtos, kruiziniai laivai, pontonai ir naftos bokštai, atrodytų, atitinka Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus, bet abejojo, ar tai būtų pagrįsta. |
| --- | --- | --- |

(46)

Dėl tonažo mokesčio priemonių Komisijai kilo šių abejonių:

a)

Jūrų transporto gairėse nustatyta, kad tonažo mokestis gali būti taikomas tik laivams, naudojamiems jūrų transporto tikslais, t. y. veiklai, apibrėžiamai kaip „krovinių ir asmenų vežimas jūra“ (45). Tačiau neatrodo, kad ta apibrėžtis būtų atspindėta Prekybinės laivybos įstatyme. Be to, įgyvendinant Maltos schemą, ministrui suteikta veiksmų laisvė nukrypti nuo Prekybinės laivybos įstatyme nustatytų plačių reikalavimų. Komisija laikėsi nuomonės, kad tonažo mokestis neturėtų būti taikomas pelnui, gautam iš laivų, nesusijusių su jūrų transporto veikla. Šiomis aplinkybėmis Komisija laikėsi nuomonės, kad žvejybos laivai, pontonai, baržos, jachtos, kruiziniai laivai, pontonai ir naftos bokštai, atrodytų, atitinka Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus, bet abejojo, ar tai būtų pagrįsta.

45

| b) | Tai, kad nėra aiškių nuostatų dėl paslaugas teikiančių arba aptarnaujančių laivų, vilkikų ir žemsemių, Komisijai kelia dar daugiau abejonių, ar užtikrintas suderinamumas su Jūrų transporto gairių nuostatomis. |
| --- | --- |

b)

Tai, kad nėra aiškių nuostatų dėl paslaugas teikiančių arba aptarnaujančių laivų, vilkikų ir žemsemių, Komisijai kelia dar daugiau abejonių, ar užtikrintas suderinamumas su Jūrų transporto gairių nuostatomis.

| c) | Kalbant apie kapitalo prieaugį, gaunamą pardavus laivus, Komisijai kyla abejonių, ar sandoriai, kuriems mokesčiai netaikomi, buvo susiję tik su laivais, perkamais ir parduodamais laivybos bendrovių, kol jiems buvo taikomas tonažo mokestis. |
| --- | --- |

c)

Kalbant apie kapitalo prieaugį, gaunamą pardavus laivus, Komisijai kyla abejonių, ar sandoriai, kuriems mokesčiai netaikomi, buvo susiję tik su laivais, perkamais ir parduodamais laivybos bendrovių, kol jiems buvo taikomas tonažo mokestis.

| d) | Komisija laikėsi nuomonės, kad, dėl to, kad nėra aiškiai nustatytų papildomos veiklos atitikties reikalavimams ribų, gali būti teikiama nesuderinama pagalba, visų pirma, kruiziniuose laivuose parduodant tam tikras prekes. |
| --- | --- |

d)

Komisija laikėsi nuomonės, kad, dėl to, kad nėra aiškiai nustatytų papildomos veiklos atitikties reikalavimams ribų, gali būti teikiama nesuderinama pagalba, visų pirma, kruiziniuose laivuose parduodant tam tikras prekes.

| e) | Kalbant apie laivus, kurių atžvilgiu aišku, kad jais vykdoma reikalavimus atitinkanti veikla, Komisija laikėsi nuomonės, kad mokesčių lengvatos neturėtų būti taikomos visiems rinkos dalyviams, kaip nors susijusiems su tais laivais. Laivų nuomotojams, kurie patys nevykdo jokios jūrų transporto veiklos, neturėtų būti taikomas tonažo mokestis. Be to, Komisijai kilo abejonių dėl neribotos frachtuotojų, kai laivas nuomojamas tam tikram laikui, ir panašių bendrovių atitikties tonažo mokesčio taikymo reikalavimams. |
| --- | --- |

e)

Kalbant apie laivus, kurių atžvilgiu aišku, kad jais vykdoma reikalavimus atitinkanti veikla, Komisija laikėsi nuomonės, kad mokesčių lengvatos neturėtų būti taikomos visiems rinkos dalyviams, kaip nors susijusiems su tais laivais. Laivų nuomotojams, kurie patys nevykdo jokios jūrų transporto veiklos, neturėtų būti taikomas tonažo mokestis. Be to, Komisijai kilo abejonių dėl neribotos frachtuotojų, kai laivas nuomojamas tam tikram laikui, ir panašių bendrovių atitikties tonažo mokesčio taikymo reikalavimams.

| f) | Komisija abejojo, ar visais atvejais apmokestinimo lygis atitiko Komisijos anksčiau patvirtintą kitų valstybių narių praktiką. |
| --- | --- |

f)

Komisija abejojo, ar visais atvejais apmokestinimo lygis atitiko Komisijos anksčiau patvirtintą kitų valstybių narių praktiką.

| g) | Komisijai kilo abejonių, ar ryšio su vėliava reikalavimai ir veiklos atskyrimo priemonės buvo pakankami. |
| --- | --- |

g)

Komisijai kilo abejonių, ar ryšio su vėliava reikalavimai ir veiklos atskyrimo priemonės buvo pakankami.

| h) | Komisijai kilo abejonių dėl laivybos bendrovių akcijų dividendų apmokestinimo tvarkos. |
| --- | --- |

h)

Komisijai kilo abejonių dėl laivybos bendrovių akcijų dividendų apmokestinimo tvarkos.

| i) | Komisijai taip pat kilo abejonių dėl kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimo suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

i)

Komisijai taip pat kilo abejonių dėl kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimo suderinamumo su vidaus rinka.

| j) | Komisijai kilo abejonių dėl laivų atleidimo nuo Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymo taikymo suderinamumo su vidaus rinka. Tie atleidimo nuo mokesčio atvejai, atrodo, gali būti naudingi ekonominės veiklos vykdytojams, kurie nebūtinai yra tikros laivybos bendrovės (visų pirma akcininkai). |
| --- | --- |

j)

Komisijai kilo abejonių dėl laivų atleidimo nuo Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymo taikymo suderinamumo su vidaus rinka. Tie atleidimo nuo mokesčio atvejai, atrodo, gali būti naudingi ekonominės veiklos vykdytojams, kurie nebūtinai yra tikros laivybos bendrovės (visų pirma akcininkai).

| k) | Galiausiai, Komisija manė, kad pajamų mokesčio netaikymas pelnui, gaunamam pardavus laivus ir finansuojant laivybos bendroves, neatitinka Jūrų transporto gairių. |
| --- | --- |

k)

Galiausiai, Komisija manė, kad pajamų mokesčio netaikymas pelnui, gaunamam pardavus laivus ir finansuojant laivybos bendroves, neatitinka Jūrų transporto gairių.

4.   MALTOS PASTABOS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

MALTOS PASTABOS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

4.1.   Įvadas

Įvadas

| (47) | Malta pabrėžia, kad taikydama tonažo mokestį visada paisė sąžiningos konkurencijos ir laikėsi Jūrų transporto gairių. |
| --- | --- |

(47)

Malta pabrėžia, kad taikydama tonažo mokestį visada paisė sąžiningos konkurencijos ir laikėsi Jūrų transporto gairių.

| (48) | Praktiškai, Maltos schema visada buvo taikoma tik laivams, Komisijos pripažintiems kaip laivai, atitinkantys tonažo mokesčio taikymo reikalavimus (visų pirma laivams, naudojamiems tarptautiniam krovinių ir keleivių vežimui). Papildomoms paslaugoms, pavyzdžiui finansavimo arba tarpininkavimo paslaugoms, tonažo mokestis nebuvo taikomas. |
| --- | --- |

(48)

Praktiškai, Maltos schema visada buvo taikoma tik laivams, Komisijos pripažintiems kaip laivai, atitinkantys tonažo mokesčio taikymo reikalavimus (visų pirma laivams, naudojamiems tarptautiniam krovinių ir keleivių vežimui). Papildomoms paslaugoms, pavyzdžiui finansavimo arba tarpininkavimo paslaugoms, tonažo mokestis nebuvo taikomas.

| (49) | 2015 m. gruodžio mėn. pabaigoje su Maltos vėliava plaukiojančių laivų bendroji registrinė talpa buvo 66,2 mln. tonų (daugiau kaip 3 000 laivų). Su Maltos vėliava plaukiojančių laivų laivynas yra pagrindinė Maltos jūrinės veiklos sudedamoji dalis; šis laivynas daro didžiulį poveikį viso Maltos jūrų transporto sektoriaus gyvybingumui, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad Malta yra maža sala Sąjungos periferijoje, taip pat į laivyno nulemiamą daugiklio efektą Maltos ekonomikai. |
| --- | --- |

(49)

2015 m. gruodžio mėn. pabaigoje su Maltos vėliava plaukiojančių laivų bendroji registrinė talpa buvo 66,2 mln. tonų (daugiau kaip 3 000 laivų). Su Maltos vėliava plaukiojančių laivų laivynas yra pagrindinė Maltos jūrinės veiklos sudedamoji dalis; šis laivynas daro didžiulį poveikį viso Maltos jūrų transporto sektoriaus gyvybingumui, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad Malta yra maža sala Sąjungos periferijoje, taip pat į laivyno nulemiamą daugiklio efektą Maltos ekonomikai.

| (50) | Tai reikėtų lyginti su 462 laivais, kuriems taikoma Maltos tonažo mokesčio schema ir kurių visa talpa 2015 m. pabaigoje buvo 10,4 mln. bendrųjų tonų. |
| --- | --- |

(50)

Tai reikėtų lyginti su 462 laivais, kuriems taikoma Maltos tonažo mokesčio schema ir kurių visa talpa 2015 m. pabaigoje buvo 10,4 mln. bendrųjų tonų.

| (51) | Laivai, kuriems taikoma Maltos tonažo mokesčio schema, plaukioja su Maltos vėliava, išskyrus du laivus, plaukiojančius su Norvegijos vėliava. Nė vienas iš tų laivų nėra eksploatuojamas juos išnuomojant be įgulos trečiosioms šalims arba nuomojant tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei. |
| --- | --- |

(51)

Laivai, kuriems taikoma Maltos tonažo mokesčio schema, plaukioja su Maltos vėliava, išskyrus du laivus, plaukiojančius su Norvegijos vėliava. Nė vienas iš tų laivų nėra eksploatuojamas juos išnuomojant be įgulos trečiosioms šalims arba nuomojant tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei.

| (52) | Laivams, komerciniu pagrindu eksploatuojamiems Maltos teritorinėje jūroje, tonažo mokesčio schema netaikoma. Jie daugiausia naudojami uosto operacijoms, pavyzdžiui, laivų bunkeriavimui, vežimui ir turistų kruizams, juose dirba daug Maltos jūrininkų. |
| --- | --- |

(52)

Laivams, komerciniu pagrindu eksploatuojamiems Maltos teritorinėje jūroje, tonažo mokesčio schema netaikoma. Jie daugiausia naudojami uosto operacijoms, pavyzdžiui, laivų bunkeriavimui, vežimui ir turistų kruizams, juose dirba daug Maltos jūrininkų.

| (53) | Reikia skirti laivus, komerciniu pagrindu eksploatuojamus turistams arba kroviniams Maltos teritorinėje jūroje vežti, ir laivus, kurių veikla susijusi su tarptautine prekyba. Tik pastarieji atitinka Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus. |
| --- | --- |

(53)

Reikia skirti laivus, komerciniu pagrindu eksploatuojamus turistams arba kroviniams Maltos teritorinėje jūroje vežti, ir laivus, kurių veikla susijusi su tarptautine prekyba. Tik pastarieji atitinka Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus.

4.2.   Tonažo mokesčio schema

Tonažo mokesčio schema

4.2.1.   Laivai, atitinkantys tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

Laivai, atitinkantys tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

4.2.1.1.   Bendrosios pastabos

| (54) | Remiantis Prekybinės laivybos įstatymo pirmu priedu, tonažo mokestis mokamas už visus Maltoje registruotus laivus, įskaitant žvejybos laivus ir pramogines jachtas. |
| --- | --- |

(54)

Remiantis Prekybinės laivybos įstatymo pirmu priedu, tonažo mokestis mokamas už visus Maltoje registruotus laivus, įskaitant žvejybos laivus ir pramogines jachtas.

| (55) | Tačiau Malta pabrėžia, kad ne visų rūšių laivai atitinka reikalavimus, kad juos būtų galima apmokestinti tonažo mokesčiu ir jiems galėtų būti taikoma tonažo mokesčio schema. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie žvejybos laivus ir pramogines jachtas. Taip pat, licencijuotos laivybos organizacijos, nuosavybės teise turinčios, eksploatuojančios arba valdančios tokius laivus, neturi teisės pelnui, tokios licencijuotos organizacijos gaunamam iš tokių laivų, taikyti tonažo mokesčio schemos. |
| --- | --- |

(55)

Tačiau Malta pabrėžia, kad ne visų rūšių laivai atitinka reikalavimus, kad juos būtų galima apmokestinti tonažo mokesčiu ir jiems galėtų būti taikoma tonažo mokesčio schema. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie žvejybos laivus ir pramogines jachtas. Taip pat, licencijuotos laivybos organizacijos, nuosavybės teise turinčios, eksploatuojančios arba valdančios tokius laivus, neturi teisės pelnui, tokios licencijuotos organizacijos gaunamam iš tokių laivų, taikyti tonažo mokesčio schemos.

| (56) | Laivai, nenaudojami laivybos veiklai, pavyzdžiui, žvejybos laivai ir pramoginės jachtos, Maltoje privalo nuo savo apmokestinamų pajamų mokėti pajamų mokestį, taip pat registracijos mokesčius bei metinius mokesčius, pagrįstus tonažu ir mokėtinus pagal Prekybinės laivybos įstatymą. Pastarieji mokesčiai Maltoje taip pat vadinami tonažo mokesčiu, tačiau tik laivai, kuriuos Malta anksčiau yra įvardijusi kaip tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, vietoj pajamų mokesčio, mokėtino pagal Pajamų mokesčio įstatymą, turi mokėti tik tonažo mokestį pagal tonažo mokesčio schemą. |
| --- | --- |

(56)

Laivai, nenaudojami laivybos veiklai, pavyzdžiui, žvejybos laivai ir pramoginės jachtos, Maltoje privalo nuo savo apmokestinamų pajamų mokėti pajamų mokestį, taip pat registracijos mokesčius bei metinius mokesčius, pagrįstus tonažu ir mokėtinus pagal Prekybinės laivybos įstatymą. Pastarieji mokesčiai Maltoje taip pat vadinami tonažo mokesčiu, tačiau tik laivai, kuriuos Malta anksčiau yra įvardijusi kaip tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, vietoj pajamų mokesčio, mokėtino pagal Pajamų mokesčio įstatymą, turi mokėti tik tonažo mokestį pagal tonažo mokesčio schemą.

| (57) | Mokesčių nuostatuose nustatyta, kad pajamų mokestis netaikomas tik pajamoms, gaunamoms iš laivybos veiklos. 2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros nurodyti laivai, neatitinkantys reikalavimų, kad jiems būtų galima taikyti tonažo mokestį ir netaikyti įprasto pajamų mokesčio, nes pajamos, gaunamos naudojant tuos laivus, nelaikomos pajamomis iš laivybos veiklos. Mokesčio lengvata visų pirma netaikoma žvejybos laivams, pramoginėms jachtoms, jūroje esantiems fiksuotiesiems įrenginiams, įskaitant naftos bokštus, nenaudojamus kaip jūros transportas, vandenynais neplaukiojantiems vilkikams, nesavaeigiams plūduriuojantiems kranams ir laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra teikti lošimų ir (arba) kazino paslaugas. Be to, atleidimo nuo įprasto pajamų mokesčio reikalavimų neatitinka ir judžiosios platformos bei pontonai. Už visus šiuos laivus tiesiog mokamas registracijos mokestis ir metinis mokestis, pagrįstas jų tonažu, – tai vadinama tonažo apmokestinimu arba tonažo mokesčiu, bet nuo įprasto pajamų mokesčio dėl to neatleidžiama. |
| --- | --- |

(57)

Mokesčių nuostatuose nustatyta, kad pajamų mokestis netaikomas tik pajamoms, gaunamoms iš laivybos veiklos. 2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros nurodyti laivai, neatitinkantys reikalavimų, kad jiems būtų galima taikyti tonažo mokestį ir netaikyti įprasto pajamų mokesčio, nes pajamos, gaunamos naudojant tuos laivus, nelaikomos pajamomis iš laivybos veiklos. Mokesčio lengvata visų pirma netaikoma žvejybos laivams, pramoginėms jachtoms, jūroje esantiems fiksuotiesiems įrenginiams, įskaitant naftos bokštus, nenaudojamus kaip jūros transportas, vandenynais neplaukiojantiems vilkikams, nesavaeigiams plūduriuojantiems kranams ir laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra teikti lošimų ir (arba) kazino paslaugas. Be to, atleidimo nuo įprasto pajamų mokesčio reikalavimų neatitinka ir judžiosios platformos bei pontonai. Už visus šiuos laivus tiesiog mokamas registracijos mokestis ir metinis mokestis, pagrįstas jų tonažu, – tai vadinama tonažo apmokestinimu arba tonažo mokesčiu, bet nuo įprasto pajamų mokesčio dėl to neatleidžiama.

| (58) | Malta teigia, kad ateityje žvejybos laivų ir reikalavimų neatitinkančių panašių laivų registracijos mokestis ir metinis mokestis nebebus vadinami tonažo mokesčiu, kad būtų išvengta nesusipratimų. |
| --- | --- |

(58)

Malta teigia, kad ateityje žvejybos laivų ir reikalavimų neatitinkančių panašių laivų registracijos mokestis ir metinis mokestis nebebus vadinami tonažo mokesčiu, kad būtų išvengta nesusipratimų.

| (59) | Tai, kad atsakingas ministras turi veiksmų laisvę patvirtinti laivus iki 1 000 grynųjų tonų, nereiškia, kad tonažo mokestis galėtų būti taikomas laivybos veiklai nenaudojamiems laivams. Naudojantis tokia veiksmų laisve negalima nereikalauti, kad laivas būtų naudojamas tarptautiniam krovinių arba keleivių vežimui. |
| --- | --- |

(59)

Tai, kad atsakingas ministras turi veiksmų laisvę patvirtinti laivus iki 1 000 grynųjų tonų, nereiškia, kad tonažo mokestis galėtų būti taikomas laivybos veiklai nenaudojamiems laivams. Naudojantis tokia veiksmų laisve negalima nereikalauti, kad laivas būtų naudojamas tarptautiniam krovinių arba keleivių vežimui.

| (60) | Siekiant aiškumo, Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio 1 dalis bus išdėstyta kitaip: „[m]inistras, už finansus atsakingam ministrui pritarus ir laikydamasis sąlygų, kurios būtų laikomos tinkamomis pagal šiuos nuostatus, paskelbia, kad tonažo mokesčiu apmokestinamas laivas yra bet kokios naudingosios talpos laivas, naudojamas laivybos veiklai“. |
| --- | --- |

(60)

Siekiant aiškumo, Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio 1 dalis bus išdėstyta kitaip: „[m]inistras, už finansus atsakingam ministrui pritarus ir laikydamasis sąlygų, kurios būtų laikomos tinkamomis pagal šiuos nuostatus, paskelbia, kad tonažo mokesčiu apmokestinamas laivas yra bet kokios naudingosios talpos laivas, naudojamas laivybos veiklai“.

| (61) | Tik 2 lentelėje nurodytų kategorijų laivai visą laiką buvo laikomi atitinkantys reikalavimus, kad Maltoje jiems būtų taikomas tonažo mokestis (kartu atleidžiant nuo įprasto pajamų mokesčio). 2 lentelėje taip pat pateikti duomenys apie laivyno sudėtį 2015 m.

  2 lentelė







  Laivo tipas | Bendras tonažo mokesčio laivų skaičius
  (2015 m. gruodžio mėn.) |
| --- | --- | --- |
| Barža | 7 |
| Biriųjų krovinių laivas | 113 |
| Automobilius vežantis laivas | 5 |
| Cementą vežantis laivas | 2 |
| Komercinė jachta (46) | 29 |
| Konteineris | 12 |
| Įvairių krovinių laivas | 120 |
| Keleivinis laivas | 24 |
| Ro-ro laivas | 5 |
| Aptarnaujantis laivas (47) | 3 |
| Tanklaivis | 155 |
| Vilkikas | 2 |
| IŠ VISO | 477 |

(61)

Tik 2 lentelėje nurodytų kategorijų laivai visą laiką buvo laikomi atitinkantys reikalavimus, kad Maltoje jiems būtų taikomas tonažo mokestis (kartu atleidžiant nuo įprasto pajamų mokesčio). 2 lentelėje taip pat pateikti duomenys apie laivyno sudėtį 2015 m.

2 lentelė

2 lentelė

Laivo tipas

Bendras tonažo mokesčio laivų skaičius

(2015 m. gruodžio mėn.)

Barža

7

Biriųjų krovinių laivas

113

Automobilius vežantis laivas

5

Cementą vežantis laivas

2

Komercinė jachta (46)

46

29

Konteineris

12

Įvairių krovinių laivas

120

Keleivinis laivas

24

Ro-ro laivas

5

Aptarnaujantis laivas (47)

47

3

Tanklaivis

155

Vilkikas

2

IŠ VISO

IŠ VISO

477

477

| (62) | Malta patvirtino, kad 100 % laivų, kuriems netaikomas įprastas pajamų mokestis (toliau – Maltos laivynas, kuriam taikomas tonažo mokestis), yra su ES arba EEE valstybių vėliavomis plaukiojantys arba jose registruoti (48) laivai, ir nuo 2004 m. laivyne, kuriam taikomas tonažo mokestis, nebuvo nė vieno su ne ES arba EEE valstybės vėliava plaukiojančio laivo. |
| --- | --- |

(62)

Malta patvirtino, kad 100 % laivų, kuriems netaikomas įprastas pajamų mokestis (toliau – Maltos laivynas, kuriam taikomas tonažo mokestis), yra su ES arba EEE valstybių vėliavomis plaukiojantys arba jose registruoti (48) laivai, ir nuo 2004 m. laivyne, kuriam taikomas tonažo mokestis, nebuvo nė vieno su ne ES arba EEE valstybės vėliava plaukiojančio laivo.

48

| (63) | Kalbant apie tonažą, Maltos laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis, talpa 2015 m. pabaigoje buvo maždaug 10,4 mln. bendrųjų tonų, o tai mažiau nei 20 % Maltoje registruotų laivų. |
| --- | --- |

(63)

Kalbant apie tonažą, Maltos laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis, talpa 2015 m. pabaigoje buvo maždaug 10,4 mln. bendrųjų tonų, o tai mažiau nei 20 % Maltoje registruotų laivų.

| (64) | Malta įsipareigojo ir toliau taikyti apribojimą, kad laivai, atitinkantys tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus, yra laivai, naudojami tarptautiniam krovinių arba keleivių vežimui jūra ir tam tikrai kitai laivybos veiklai, kurią Komisija anksčiau patvirtino kaip tonažo mokesčio taikymo kitose valstybėse narėse tikslais atitinkančią reikalavimus pagal Jūrų transporto gaires. |
| --- | --- |

(64)

Malta įsipareigojo ir toliau taikyti apribojimą, kad laivai, atitinkantys tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus, yra laivai, naudojami tarptautiniam krovinių arba keleivių vežimui jūra ir tam tikrai kitai laivybos veiklai, kurią Komisija anksčiau patvirtino kaip tonažo mokesčio taikymo kitose valstybėse narėse tikslais atitinkančią reikalavimus pagal Jūrų transporto gaires.

| (65) | Be to, Malta patikslins, kad tik tikros laivybos organizacijos galės naudotis tonažo apmokestinimu pagal schemą, t. y. organizacijos, prisiėmusios riziką ir atsakomybę, kurios yra susijusios su i) laivo, teikiančio jūrų transporto paslaugas, eksploatavimu, kaip apibrėžta Jūrų transporto gairėse (49) (tokia atsakomybė yra susijusi su techniniu valdymu ir įgulos įdarbinimu), arba ii) su jūrų transporto paslaugų teikimu, kaip apibrėžta Jūrų transporto gairėse (įskaitant laivus, tam tikromis sąlygomis išsinuomotus su įgula (50)). |
| --- | --- |

(65)

Be to, Malta patikslins, kad tik tikros laivybos organizacijos galės naudotis tonažo apmokestinimu pagal schemą, t. y. organizacijos, prisiėmusios riziką ir atsakomybę, kurios yra susijusios su i) laivo, teikiančio jūrų transporto paslaugas, eksploatavimu, kaip apibrėžta Jūrų transporto gairėse (49) (tokia atsakomybė yra susijusi su techniniu valdymu ir įgulos įdarbinimu), arba ii) su jūrų transporto paslaugų teikimu, kaip apibrėžta Jūrų transporto gairėse (įskaitant laivus, tam tikromis sąlygomis išsinuomotus su įgula (50)).

49

50

4.2.1.2.   Tonažo mokesčio taikymas baržoms

| (66) | Baržos, nenaudojamos tarptautiniam krovinių vežimui, neatitinka Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimų, neatsižvelgiant į tai, ar jos savaeigės, ar kitokios. Baržos, suprojektuotos ir įprastai naudojamos atviros jūros laivybai, taip pat naudojamos tarptautinėms jūrų transporto paslaugoms teikti, gali atitikti Maltos tonažo mokesčio schemos reikalavimus. Tai laikoma būtina, kai vežami kroviniai, kurių negalima vežti įprastais laivais. |
| --- | --- |

(66)

Baržos, nenaudojamos tarptautiniam krovinių vežimui, neatitinka Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimų, neatsižvelgiant į tai, ar jos savaeigės, ar kitokios. Baržos, suprojektuotos ir įprastai naudojamos atviros jūros laivybai, taip pat naudojamos tarptautinėms jūrų transporto paslaugoms teikti, gali atitikti Maltos tonažo mokesčio schemos reikalavimus. Tai laikoma būtina, kai vežami kroviniai, kurių negalima vežti įprastais laivais.

| (67) | Energetikos pramonėje baržos naudojamos tokioms sudedamosioms dalims, kaip inkarai, vamzdžiai ir grandinės, vežti, nes jų negalima vežti įprastais laivais. Baržomis taip pat vežami naujų platformų, naudojamų gręžybai ir gavybai, moduliai ir gręžimo bokštai. Kitos baržos veža įrangą, skirtą giliavandeniams vamzdynams tiesti, taip pat labai didelio pajėgumo kranus ir derikus. Nevaromos baržos taip pat naudojamos anglims elektrinėms tiekti. |
| --- | --- |

(67)

Energetikos pramonėje baržos naudojamos tokioms sudedamosioms dalims, kaip inkarai, vamzdžiai ir grandinės, vežti, nes jų negalima vežti įprastais laivais. Baržomis taip pat vežami naujų platformų, naudojamų gręžybai ir gavybai, moduliai ir gręžimo bokštai. Kitos baržos veža įrangą, skirtą giliavandeniams vamzdynams tiesti, taip pat labai didelio pajėgumo kranus ir derikus. Nevaromos baržos taip pat naudojamos anglims elektrinėms tiekti.

4.2.1.3.   Tonažo mokesčio taikymas kruiziniams laivams

| (68) | Kruiziniai (keleiviniai) laivai atitinka Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus. Malta pabrėžė, kad Airija, Danija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Nyderlandai, Norvegija, Prancūzija ir Vokietija laiko, kad kruiziniai laivai yra reikalavimus atitinkantys laivai, jeigu tokie laivai nėra naudojami daugiausia lošimų ir (arba) kazino paslaugoms teikti arba nėra panašios su laivyba nesusijusios paskirties. |
| --- | --- |

(68)

Kruiziniai (keleiviniai) laivai atitinka Maltos tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus. Malta pabrėžė, kad Airija, Danija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Nyderlandai, Norvegija, Prancūzija ir Vokietija laiko, kad kruiziniai laivai yra reikalavimus atitinkantys laivai, jeigu tokie laivai nėra naudojami daugiausia lošimų ir (arba) kazino paslaugoms teikti arba nėra panašios su laivyba nesusijusios paskirties.

| (69) | Kuriant Sąjungos jūrų pramonės kompleksą šis sektorius labai naudingas ir daugeliui valstybių narių teikia didelę pridėtinę vertę. Šiame pramonės sektoriuje juntama didžiulė tarptautinė konkurencija, be to, jame dirba daug kvalifikuotų darbuotojų ir specialistų. |
| --- | --- |

(69)

Kuriant Sąjungos jūrų pramonės kompleksą šis sektorius labai naudingas ir daugeliui valstybių narių teikia didelę pridėtinę vertę. Šiame pramonės sektoriuje juntama didžiulė tarptautinė konkurencija, be to, jame dirba daug kvalifikuotų darbuotojų ir specialistų.

4.2.1.4.   Tonažo mokesčio taikymas komercinėms jachtoms

| (70) | Komercinės jachtos, naudojamos tarptautiniam keleivių vežimui, gali atitikti tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus, jeigu jos registruotos Maltoje kaip komercinės jachtos. Jos turėtų būti naudojamos komerciniam iki 12 keleivių vežimui (51) ir privalo atitikti griežtų saugos ir eksploatavimo standartų rinkinį. Jachtos, patvirtintos kaip komercinės jachtos, laikomos lygiavertėmis mažiems keleiviniams laivams, nes gali plaukioti tarptautiniuose vandenyse. Maltos komercinių jachtų kodekse (52) nustatyti techniniai standartai, kuriuos tos komercinės jachtos privalo atitikti, kad jas būtų galima laikyti tonažo mokesčiu apmokestinamais laivais. Tie standartai yra lygiaverčiai standartams, kuriais reglamentuojamas prekybos laivų statymas ir eksploatavimas ir kurie nustatyti tarptautinėse konvencijose, pavyzdžiui, SOLAS ir MARPOL (53). Kiti komercinėms jachtoms taikytini tinkamumo kriterijai yra tokie pat, kaip ir kriterijai, taikytini kitų tipų laivams. |
| --- | --- |

(70)

Komercinės jachtos, naudojamos tarptautiniam keleivių vežimui, gali atitikti tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus, jeigu jos registruotos Maltoje kaip komercinės jachtos. Jos turėtų būti naudojamos komerciniam iki 12 keleivių vežimui (51) ir privalo atitikti griežtų saugos ir eksploatavimo standartų rinkinį. Jachtos, patvirtintos kaip komercinės jachtos, laikomos lygiavertėmis mažiems keleiviniams laivams, nes gali plaukioti tarptautiniuose vandenyse. Maltos komercinių jachtų kodekse (52) nustatyti techniniai standartai, kuriuos tos komercinės jachtos privalo atitikti, kad jas būtų galima laikyti tonažo mokesčiu apmokestinamais laivais. Tie standartai yra lygiaverčiai standartams, kuriais reglamentuojamas prekybos laivų statymas ir eksploatavimas ir kurie nustatyti tarptautinėse konvencijose, pavyzdžiui, SOLAS ir MARPOL (53). Kiti komercinėms jachtoms taikytini tinkamumo kriterijai yra tokie pat, kaip ir kriterijai, taikytini kitų tipų laivams.

51

52

53

| (71) | Tokių komercinių jachtų savininkai sudaro valdymo susitarimus su trečiosiomis šalimis – jachtų valdymo bendrovėmis. Mokesčių nuostatuose nustatyta, kad tonažo mokesčio schemos reikalavimus gali atitikti ir savininkai, ir valdytojai. Lig šiol nebuvo atvejų, kai schema naudotųsi ir komercinės jachtos, registruotos pagal Prekybinės laivybos įstatymą, savininkas, ir jos valdytojas. |
| --- | --- |

(71)

Tokių komercinių jachtų savininkai sudaro valdymo susitarimus su trečiosiomis šalimis – jachtų valdymo bendrovėmis. Mokesčių nuostatuose nustatyta, kad tonažo mokesčio schemos reikalavimus gali atitikti ir savininkai, ir valdytojai. Lig šiol nebuvo atvejų, kai schema naudotųsi ir komercinės jachtos, registruotos pagal Prekybinės laivybos įstatymą, savininkas, ir jos valdytojas.

| (72) | Tarptautinis komercinių jachtų sektorius labai konkurencingas, ir Sąjungoje arba EEE registruotos jachtos susiduria su vis didėjančia ne EEE įsisteigusių komercinių jachtų eksploatuotojų konkurencija. Trečiosios valstybės pelno mokesčiu skatina jachtas registruoti jose. |
| --- | --- |

(72)

Tarptautinis komercinių jachtų sektorius labai konkurencingas, ir Sąjungoje arba EEE registruotos jachtos susiduria su vis didėjančia ne EEE įsisteigusių komercinių jachtų eksploatuotojų konkurencija. Trečiosios valstybės pelno mokesčiu skatina jachtas registruoti jose.

4.2.1.5.   Tonažo mokesčio taikymas vilkikams ir žemsemėms

| (73) | Kai licencijuota laivybos organizacija pajamas gauna iš vilkikų, kurie yra tonažo mokesčiu apmokestinami laivai, organizacija turi teisę tonažo schemą taikyti tik toms pajamoms, kurias ji gauna iš laivybos veiklos. Tonažo mokesčio schema vilkimo uoste paslaugoms netaikoma. Vilkikai reikalavimus atitinka tik tada, kai patvirtinta, kad didžioji dauguma jų darbo laiko skiriama tarptautiniam krovinių vežimui, laikantis 50 % ribos, nustatytos Jūrų transporto gairėse (54). |
| --- | --- |

(73)

Kai licencijuota laivybos organizacija pajamas gauna iš vilkikų, kurie yra tonažo mokesčiu apmokestinami laivai, organizacija turi teisę tonažo schemą taikyti tik toms pajamoms, kurias ji gauna iš laivybos veiklos. Tonažo mokesčio schema vilkimo uoste paslaugoms netaikoma. Vilkikai reikalavimus atitinka tik tada, kai patvirtinta, kad didžioji dauguma jų darbo laiko skiriama tarptautiniam krovinių vežimui, laikantis 50 % ribos, nustatytos Jūrų transporto gairėse (54).

54

| (74) | 2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros nustatyta, kad vandenynais neplaukiojantiems vilkikams tonažo mokesčio schema netaikoma, ir aiškiai nurodyta, kad laivai, kurie nėra laikomi atitinkančiais schemos reikalavimus, paprasčiausiai neatitinka tonažo mokesčio schemos reikalavimų, bet turi laikytis Mokesčių nuostatų reikalavimų. Naujame Prekybinės laivybos mokesčių nuostatų projekte bus aiškiai nurodyta, jog vilkikai ir žemsemės turi būti registruoti ES arba EEE registre, kad būtų laikomi atitinkantys reikalavimus. Nors anksčiau tai nebuvo aiškiai nurodyta, pastarojo reikalavimo visada laikytasi. |
| --- | --- |

(74)

2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros nustatyta, kad vandenynais neplaukiojantiems vilkikams tonažo mokesčio schema netaikoma, ir aiškiai nurodyta, kad laivai, kurie nėra laikomi atitinkančiais schemos reikalavimus, paprasčiausiai neatitinka tonažo mokesčio schemos reikalavimų, bet turi laikytis Mokesčių nuostatų reikalavimų. Naujame Prekybinės laivybos mokesčių nuostatų projekte bus aiškiai nurodyta, jog vilkikai ir žemsemės turi būti registruoti ES arba EEE registre, kad būtų laikomi atitinkantys reikalavimus. Nors anksčiau tai nebuvo aiškiai nurodyta, pastarojo reikalavimo visada laikytasi.

| (75) | Malta įsipareigojo tai, kas Jūrų transporto gairėse nustatyta dėl vilkikų ir žemsemių veiklos, tiksliai perkelti į atitinkamus tekstus. |
| --- | --- |

(75)

Malta įsipareigojo tai, kas Jūrų transporto gairėse nustatyta dėl vilkikų ir žemsemių veiklos, tiksliai perkelti į atitinkamus tekstus.

4.2.1.6.   Tonažo mokesčio taikymas aptarnaujantiems laivams

| (76) | Malta paaiškino, kad tonažo mokesčio schema taikyta tik keliems paslaugas teikiantiems arba aptarnaujantiems laivams. Tai universalieji arba palaidų birių kovinių laivai (55). |
| --- | --- |

(76)

Malta paaiškino, kad tonažo mokesčio schema taikyta tik keliems paslaugas teikiantiems arba aptarnaujantiems laivams. Tai universalieji arba palaidų birių kovinių laivai (55).

55

| (77) | Malta tvirtina, kad paslaugas teikiantiems arba aptarnaujantiems laivams taikoma tokia pat veiklos ir reglamentavimo sistema, kokia taikoma laivams, teikiantiems jūrų transporto paslaugas (kaip nustatyta Jūrų transporto gairėse), t. y. sistema, susijusi su:






  a) | techniniais reikalavimais, įskaitant visus atitinkamus tarptautinius dokumentus ir nuostatus, kuriais reglamentuojama laivo struktūra, sauga ir aplinkos apsauga, taip pat klasifikavimo taisyklėmis; |
| --- | --- | --- |

(77)

Malta tvirtina, kad paslaugas teikiantiems arba aptarnaujantiems laivams taikoma tokia pat veiklos ir reglamentavimo sistema, kokia taikoma laivams, teikiantiems jūrų transporto paslaugas (kaip nustatyta Jūrų transporto gairėse), t. y. sistema, susijusi su:

a)

techniniais reikalavimais, įskaitant visus atitinkamus tarptautinius dokumentus ir nuostatus, kuriais reglamentuojama laivo struktūra, sauga ir aplinkos apsauga, taip pat klasifikavimo taisyklėmis;

| b) | įgulos įdarbinimu; šių laivų įgula įdarbinama laikantis tarptautinės teisės aktų, taikomų ir prekybos laivams, visų pirma Tarptautinės jūrų organizacijos tarptautinės konvencijos dėl jūreivių parengimo, jų diplomavimo ir budėjimo laive (STCW konvencija) ir Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje; šiuose laivuose įdarbintiems jūreiviams taikomi tokie pat parengimo reikalavimai ir tokios pat darbo ir gyvenimo sąlygos, kaip ir tradiciniuose prekybos laivuose įdarbintiems jūreiviams; |
| --- | --- |

b)

įgulos įdarbinimu; šių laivų įgula įdarbinama laikantis tarptautinės teisės aktų, taikomų ir prekybos laivams, visų pirma Tarptautinės jūrų organizacijos tarptautinės konvencijos dėl jūreivių parengimo, jų diplomavimo ir budėjimo laive (STCW konvencija) ir Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje; šiuose laivuose įdarbintiems jūreiviams taikomi tokie pat parengimo reikalavimai ir tokios pat darbo ir gyvenimo sąlygos, kaip ir tradiciniuose prekybos laivuose įdarbintiems jūreiviams;

| c) | teisinė aplinka: tuos laivus eksploatuojantiems laivų savininkams taikomi tokie pat teisiniai apribojimai, susiję su saugumu, atsakomybe įvykus avarijai ar atsiradus taršai, taip pat konkurencijos taisyklės. |
| --- | --- |

c)

teisinė aplinka: tuos laivus eksploatuojantiems laivų savininkams taikomi tokie pat teisiniai apribojimai, susiję su saugumu, atsakomybe įvykus avarijai ar atsiradus taršai, taip pat konkurencijos taisyklės.

| (78) | Paslaugas teikiantys laivai konkuruoja su tarptautiniais konkurentais, su konkurentais, įgulai mokančiais mažesnį darbo užmokestį, mokančiais mažesnius mokesčius, besilaikančiais paprastesnės techninės priežiūros programų ir pan. |
| --- | --- |

(78)

Paslaugas teikiantys laivai konkuruoja su tarptautiniais konkurentais, su konkurentais, įgulai mokančiais mažesnį darbo užmokestį, mokančiais mažesnius mokesčius, besilaikančiais paprastesnės techninės priežiūros programų ir pan.

| (79) | Be to, paslaugas teikiantys laivai, kaip ir kiti (prekybos) laivai, padeda siekti Jūrų transporto gairių tikslų. Jie padeda plėtoti jūrų pramonės kompleksą ir daro teigiamą poveikį užimtumui ir praktinei patirčiai Sąjungoje. |
| --- | --- |

(79)

Be to, paslaugas teikiantys laivai, kaip ir kiti (prekybos) laivai, padeda siekti Jūrų transporto gairių tikslų. Jie padeda plėtoti jūrų pramonės kompleksą ir daro teigiamą poveikį užimtumui ir praktinei patirčiai Sąjungoje.

| (80) | Malta įsipareigojo riboti tai, kurie laivai atitinka reikalavimus, ir įtraukti tik laivus, naudojamus tarptautiniam krovinių ir keleivių vežimui jūra, kaip nustatyta Jūrų transporto gairėse. |
| --- | --- |

(80)

Malta įsipareigojo riboti tai, kurie laivai atitinka reikalavimus, ir įtraukti tik laivus, naudojamus tarptautiniam krovinių ir keleivių vežimui jūra, kaip nustatyta Jūrų transporto gairėse.

| (81) | Malta atkreipė dėmesį, jog Komisija jau sutiko, kad kabelių tiesimo laivai, vamzdynų tiesimo laivai, mokslinių tyrimų laivai ir plaukiojantys kranai atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus (56). |
| --- | --- |

(81)

Malta atkreipė dėmesį, jog Komisija jau sutiko, kad kabelių tiesimo laivai, vamzdynų tiesimo laivai, mokslinių tyrimų laivai ir plaukiojantys kranai atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus (56).

56

4.2.2.   Pajamos, atitinkančios tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

Pajamos, atitinkančios tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

4.2.2.1.   Su jūrų transportu susijusių papildomų paslaugų atitiktis reikalavimams

| (82) | Mokesčių nuostatų 85 straipsnio 1 dalyje pateiktoje laivybos veiklos apibrėžtyje paminėta sąvoka „papildoma veikla“ visada buvo aiškinama, kaip veikla, kuriai turi būti būdingas tvirtas tarptautinio krovinių ir keleivių vežimo ir papildomos veiklos ryšys. Ar konkreti veikla laikoma papildoma veikla, nagrinėjama kiekvienu konkrečiu atveju. |
| --- | --- |

(82)

Mokesčių nuostatų 85 straipsnio 1 dalyje pateiktoje laivybos veiklos apibrėžtyje paminėta sąvoka „papildoma veikla“ visada buvo aiškinama, kaip veikla, kuriai turi būti būdingas tvirtas tarptautinio krovinių ir keleivių vežimo ir papildomos veiklos ryšys. Ar konkreti veikla laikoma papildoma veikla, nagrinėjama kiekvienu konkrečiu atveju.

| (83) | Nustatant, ar veikla yra papildoma, atsižvelgiama į EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 8 straipsnio pastabų dokumentą (toliau – Pastabų dokumentas), įskaitant Pastabų dokumento 4.2 punktą – jame teigiama, kad tarptautinio transporto srityje pajamos, gaunamos iš papildomos veiklos, yra pajamos, gaunamos iš veiklos, kuria „šiek tiek prisidedama prie [tarptautiniais maršrutais plaukiojančio laivo eksploatavimo] ir kuri taip glaudžiai susijusi su tokiu eksploatavimu, kad neturėtų būti laikoma atskira įmonės veikla arba pajamų šaltiniu“. |
| --- | --- |

(83)

Nustatant, ar veikla yra papildoma, atsižvelgiama į EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 8 straipsnio pastabų dokumentą (toliau – Pastabų dokumentas), įskaitant Pastabų dokumento 4.2 punktą – jame teigiama, kad tarptautinio transporto srityje pajamos, gaunamos iš papildomos veiklos, yra pajamos, gaunamos iš veiklos, kuria „šiek tiek prisidedama prie [tarptautiniais maršrutais plaukiojančio laivo eksploatavimo] ir kuri taip glaudžiai susijusi su tokiu eksploatavimu, kad neturėtų būti laikoma atskira įmonės veikla arba pajamų šaltiniu“.

| (84) | Malta pabrėžia, kad keleivių vežimas paprastai apima įvairias papildomas paslaugas, įtrauktas į bilieto kainą. Tos paslaugos apima nakvynę ir aprūpinimą maistu ir gėrimais, taip pat kitas paslaugas, kurių keleivis tikisi per tą pačią kelionę, pavyzdžiui įlaipinimo ir išlaipinimo paslaugas. Didelių keleivinių laivų keleiviai taip pat tikėtųsi, kad bus kino teatras, vandens procedūros, kirpykla ir panašios paslaugos. Tokios paslaugos ir vietos ekskursijų paslaugos turi būti laikomos papildoma laivybos veiklos veikla, jeigu atitinkama paslauga sudaro rinkos sąlygomis įsigytų paslaugų dalį. Malta taip pat pabrėžė, jog teisiškai reikalaujama, kad kruiziniame laive esančios parduotuvės laivams esant uoste būtų uždarytos. |
| --- | --- |

(84)

Malta pabrėžia, kad keleivių vežimas paprastai apima įvairias papildomas paslaugas, įtrauktas į bilieto kainą. Tos paslaugos apima nakvynę ir aprūpinimą maistu ir gėrimais, taip pat kitas paslaugas, kurių keleivis tikisi per tą pačią kelionę, pavyzdžiui įlaipinimo ir išlaipinimo paslaugas. Didelių keleivinių laivų keleiviai taip pat tikėtųsi, kad bus kino teatras, vandens procedūros, kirpykla ir panašios paslaugos. Tokios paslaugos ir vietos ekskursijų paslaugos turi būti laikomos papildoma laivybos veiklos veikla, jeigu atitinkama paslauga sudaro rinkos sąlygomis įsigytų paslaugų dalį. Malta taip pat pabrėžė, jog teisiškai reikalaujama, kad kruiziniame laive esančios parduotuvės laivams esant uoste būtų uždarytos.

| (85) | Bilietų pardavimas yra pirminis kruizinių laivų eksploatuotojų pajamų šaltinis, o laive gaunamos pajamos yra papildomas, bet pagrindinis keleivių vežimo veiklos tvarumo komponentas. Šio pramonės sektoriaus ataskaitose apskaičiuota, kad didžioji dalis kruizinių laivų pajamų (60 % arba daugiau) gaunama iš bilietų pardavimo. |
| --- | --- |

(85)

Bilietų pardavimas yra pirminis kruizinių laivų eksploatuotojų pajamų šaltinis, o laive gaunamos pajamos yra papildomas, bet pagrindinis keleivių vežimo veiklos tvarumo komponentas. Šio pramonės sektoriaus ataskaitose apskaičiuota, kad didžioji dalis kruizinių laivų pajamų (60 % arba daugiau) gaunama iš bilietų pardavimo.

| (86) | 2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros konkrečiai nurodyta, kad tonažo mokesčio sistema netaikoma „laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra tiekti prekes arba teikti paslaugas, paprastai tiekiamas arba teikiamas sausumoje (pvz., laive esantis viešbutis, prekybos centras arba restoranas)“, taip pat plaukiojantiesiems arba kruiziniams kazino. Iš 26 keleivinių laivų, kuriems taikyta tonažo mokesčio schemos lengvata, 17 neteikia kazino paslaugų arba neparduoda prabangos prekių. |
| --- | --- |

(86)

2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros konkrečiai nurodyta, kad tonažo mokesčio sistema netaikoma „laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra tiekti prekes arba teikti paslaugas, paprastai tiekiamas arba teikiamas sausumoje (pvz., laive esantis viešbutis, prekybos centras arba restoranas)“, taip pat plaukiojantiesiems arba kruiziniams kazino. Iš 26 keleivinių laivų, kuriems taikyta tonažo mokesčio schemos lengvata, 17 neteikia kazino paslaugų arba neparduoda prabangos prekių.

| (87) | Malta įsipareigojo, kad, įsigaliojus naujoms Prekybinės laivybos mokesčių taisyklėms, bus aiškiai neįtraukta tam tikrų rūšių veikla, galinti konkuruoti su sausumoje veikiančių bendrovių veikla ir dėl to neatitinkanti tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimų. Ta veikla apims prekių arba paslaugų, paprastai netiekiamų ir neteikiamų būtent keleiviams, pavyzdžiui, automobilių, buities prietaisų arba gyvulių pardavimą laivuose, taip pat atostogas laivuose, kai laivas visą laiką būna prišvartuotas ir nesama vežimo jūra elemento. |
| --- | --- |

(87)

Malta įsipareigojo, kad, įsigaliojus naujoms Prekybinės laivybos mokesčių taisyklėms, bus aiškiai neįtraukta tam tikrų rūšių veikla, galinti konkuruoti su sausumoje veikiančių bendrovių veikla ir dėl to neatitinkanti tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimų. Ta veikla apims prekių arba paslaugų, paprastai netiekiamų ir neteikiamų būtent keleiviams, pavyzdžiui, automobilių, buities prietaisų arba gyvulių pardavimą laivuose, taip pat atostogas laivuose, kai laivas visą laiką būna prišvartuotas ir nesama vežimo jūra elemento.

| (88) | Be to, Malta įsipareigojo nustatyti viršutinę pajamų iš papildomos veiklos ribą – jos neturi viršyti 50 % kiekvieno laivo bendrųjų pajamų. Mokesčių institucijos tikrins kiekvieno grupės laivo atitiktį reikalavimams. |
| --- | --- |

(88)

Be to, Malta įsipareigojo nustatyti viršutinę pajamų iš papildomos veiklos ribą – jos neturi viršyti 50 % kiekvieno laivo bendrųjų pajamų. Mokesčių institucijos tikrins kiekvieno grupės laivo atitiktį reikalavimams.

| (89) | Pagalbinė veikla, kuriai nustatyta viršutinė riba ir kuriai galima taikyti tonažo mokestį, bus ši:






  „a) | keleivių arba krovinių vežimas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu, eksploatuojamu licencijuotos laivybos organizacijos, kai






  i) | su klientu sudaryta viena sutartis dėl kelionės ir įtraukta kelionė tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu ir |
| --- | --- | --- | --- |

(89)

Pagalbinė veikla, kuriai nustatyta viršutinė riba ir kuriai galima taikyti tonažo mokestį, bus ši:

„a)

keleivių arba krovinių vežimas tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu, eksploatuojamu licencijuotos laivybos organizacijos, kai

i)

su klientu sudaryta viena sutartis dėl kelionės ir įtraukta kelionė tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu ir

| ii) | transportą likusiai kelionės daliai licencijuota laivybos organizacija įsigijo arba gavo pagal susitarimą, sudarytą taip, tarsi jis būtų sudarytas tarp savarankiškų įmonių; |
| --- | --- |

ii)

transportą likusiai kelionės daliai licencijuota laivybos organizacija įsigijo arba gavo pagal susitarimą, sudarytą taip, tarsi jis būtų sudarytas tarp savarankiškų įmonių;

| b) | prekyba ir infrastruktūra, paprastai keleiviams užtikrinamos keleiviniuose jūrų laivuose, įskaitant:






  i) | prekybą alkoholiniais gėrimais, kvepalais ir tabaku; |
| --- | --- | --- |

b)

prekyba ir infrastruktūra, paprastai keleiviams užtikrinamos keleiviniuose jūrų laivuose, įskaitant:

i)

prekybą alkoholiniais gėrimais, kvepalais ir tabaku;

| ii) | asmeninėms išlaidoms skirtos įvairios valiutos keitimą; |
| --- | --- |

ii)

asmeninėms išlaidoms skirtos įvairios valiutos keitimą;

| iii) | sveikatos priežiūros ir grožio paslaugas, vandens procedūras ir sveikatingumo paslaugas; |
| --- | --- |

iii)

sveikatos priežiūros ir grožio paslaugas, vandens procedūras ir sveikatingumo paslaugas;

| c) | administracinės ir draudimo paslaugos, tiesiogiai susijusios su keleivių arba krovinių vežimu, įskaitant ir paslaugas, teikiamas pagal vieną kelionės sutartį, kai įtraukta kelionė tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu; |
| --- | --- |

c)

administracinės ir draudimo paslaugos, tiesiogiai susijusios su keleivių arba krovinių vežimu, įskaitant ir paslaugas, teikiamas pagal vieną kelionės sutartį, kai įtraukta kelionė tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu;

| d) | atostogų pasiūlymai, parduodami keleiviams pagal vieną sutartį, kai






  i) | dalis atostogų yra kelionė tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu, eksploatuojamu licencijuotos laivybos organizacijos, o likusi dalis atostogų yra sausumoje (atostogų sausumoje dalis); |
| --- | --- | --- |

d)

atostogų pasiūlymai, parduodami keleiviams pagal vieną sutartį, kai

i)

dalis atostogų yra kelionė tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu, eksploatuojamu licencijuotos laivybos organizacijos, o likusi dalis atostogų yra sausumoje (atostogų sausumoje dalis);

| ii) | atostogų sausumoje dalį licencijuota laivybos organizacija perka arba gauna rinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

ii)

atostogų sausumoje dalį licencijuota laivybos organizacija perka arba gauna rinkos sąlygomis;

| e) | licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu vežamų krovinių pakrovimas ir iškrovimas, licencijuotos laivybos organizacijos teikiama infrastruktūra, naudojama tik tais tikslais; |
| --- | --- |

e)

licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu vežamų krovinių pakrovimas ir iškrovimas, licencijuotos laivybos organizacijos teikiama infrastruktūra, naudojama tik tais tikslais;

| f) | licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu vežamų krovinių sujungimas arba padalijimas prieš pat kelionę arba iškart po kelionės, kai veikla nesusijusi su vežimu; |
| --- | --- |

f)

licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu vežamų krovinių sujungimas arba padalijimas prieš pat kelionę arba iškart po kelionės, kai veikla nesusijusi su vežimu;

| g) | licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu vežamų krovinių laikinas laikymas doke arba prie doko, kai veikla nėra ilgalaikio sandėliavimo operacijos dalis; |
| --- | --- |

g)

licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu vežamų krovinių laikinas laikymas doke arba prie doko, kai veikla nėra ilgalaikio sandėliavimo operacijos dalis;

| h) | prekėms, vežtinoms licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu, skirtų konteinerių nuoma arba suteikimas; |
| --- | --- |

h)

prekėms, vežtinoms licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu, skirtų konteinerių nuoma arba suteikimas;

| i) | ekskursijų rengimas licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu vežamiems keleiviams, kai bet kuri keleivio kajutė būna skirta išskirtinai tik jam;“. |
| --- | --- |

i)

ekskursijų rengimas licencijuotos laivybos organizacijos eksploatuojamu tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu vežamiems keleiviams, kai bet kuri keleivio kajutė būna skirta išskirtinai tik jam;“.

| (90) | Be to, pajamomis, kurioms taikoma viršutinė riba, bus ir šios papildomos pajamos:






  a) | reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tonažo mokesčiu apmokestinamuose laivuose pardavimu, ir |
| --- | --- | --- |

(90)

Be to, pajamomis, kurioms taikoma viršutinė riba, bus ir šios papildomos pajamos:

a)

reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tonažo mokesčiu apmokestinamuose laivuose pardavimu, ir

| b) | lažybų arba lošimų infrastruktūros, paprastai siūlomos keleivinių laivų keleivių laisvalaikiui laive, ir tokių prabangos prekių, kokios paprastai siūlomos keleiviams, pardavimo keleivinių jūrų laivų keleiviams, jeigu tokios veiklos apyvarta sudaro mažiau kaip 25 % tonažo mokesčio laivo bendrųjų pajamų. |
| --- | --- |

b)

lažybų arba lošimų infrastruktūros, paprastai siūlomos keleivinių laivų keleivių laisvalaikiui laive, ir tokių prabangos prekių, kokios paprastai siūlomos keleiviams, pardavimo keleivinių jūrų laivų keleiviams, jeigu tokios veiklos apyvarta sudaro mažiau kaip 25 % tonažo mokesčio laivo bendrųjų pajamų.

| (91) | Pagal 2012 m. Taisykles dėl vidaus procedūros, papildoma veikla, kuri nėra susijusi su laivais ir kuriai Maltoje dabar taikomas tonažo mokestis, yra i) bilietų pardavimo infrastruktūros ir keleivių terminalų, susijusių su laivybos veikla, kuriai taikomas tonažo mokestis, eksploatavimas; ii) bet kokios palūkanos arba apyvartinio kapitalo grąža, kai palūkanos arba grąža naudojamos licencijuotai laivybos organizacijai arba jos laivybos veiklai finansuoti; iii) ir (arba) tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo įsigijimas ir techninė priežiūra. Būsimuose teisės aktuose tai veiklai ir toliau bus taikomas tonažo mokestis, ir ta veikla bus priskirta prie veiklos „kita papildoma veikla, Europos Komisijos pripažįstama, kaip atitinkanti tonažo mokesčio taikymo reikalavimus“, jeigu dėl jos visos bendrosios pajamos, gaunamos kaip papildomos pajamos (ir susijusios su laivais, ir kitokios) neviršys pagalbą gaunančiosios bendrovės 50 % tonažo mokesčiu apmokestinamų pajamų. |
| --- | --- |

(91)

Pagal 2012 m. Taisykles dėl vidaus procedūros, papildoma veikla, kuri nėra susijusi su laivais ir kuriai Maltoje dabar taikomas tonažo mokestis, yra i) bilietų pardavimo infrastruktūros ir keleivių terminalų, susijusių su laivybos veikla, kuriai taikomas tonažo mokestis, eksploatavimas; ii) bet kokios palūkanos arba apyvartinio kapitalo grąža, kai palūkanos arba grąža naudojamos licencijuotai laivybos organizacijai arba jos laivybos veiklai finansuoti; iii) ir (arba) tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo įsigijimas ir techninė priežiūra. Būsimuose teisės aktuose tai veiklai ir toliau bus taikomas tonažo mokestis, ir ta veikla bus priskirta prie veiklos „kita papildoma veikla, Europos Komisijos pripažįstama, kaip atitinkanti tonažo mokesčio taikymo reikalavimus“, jeigu dėl jos visos bendrosios pajamos, gaunamos kaip papildomos pajamos (ir susijusios su laivais, ir kitokios) neviršys pagalbą gaunančiosios bendrovės 50 % tonažo mokesčiu apmokestinamų pajamų.

| (92) | Remiantis Laivybos ir jūrininkų generalinio archyvo atlikta 2004–2016 m. apžvalga, visi subjektai, kuriems taikyta tonažo mokesčio schema, laikėsi 50 % viršutinės ribos, taikomos bendrosioms pajamoms, susijusioms su papildoma veikla. Atsižvelgiant į šių pajamų svarbą, ypatingas dėmesys buvo teikiamas kruiziniams laivams. Bendrovių, kurioms taikomas tonažo mokestis, patikrinimai, tikrinant pagal kiekvieną laivą, parodė, kad papildomos veiklos pajamos buvo gerokai mažesnės nei 50 % riba. Malta vėliau patvirtino, kad papildomos veiklos pajamoms taikomos 50 % ribos laikomasi nuo 2004 m. gegužės mėn. Malta pabrėžė, kad jokių subrangovų pelnas niekada neatitiko tonažo mokesčio taikymo reikalavimų. |
| --- | --- |

(92)

Remiantis Laivybos ir jūrininkų generalinio archyvo atlikta 2004–2016 m. apžvalga, visi subjektai, kuriems taikyta tonažo mokesčio schema, laikėsi 50 % viršutinės ribos, taikomos bendrosioms pajamoms, susijusioms su papildoma veikla. Atsižvelgiant į šių pajamų svarbą, ypatingas dėmesys buvo teikiamas kruiziniams laivams. Bendrovių, kurioms taikomas tonažo mokestis, patikrinimai, tikrinant pagal kiekvieną laivą, parodė, kad papildomos veiklos pajamos buvo gerokai mažesnės nei 50 % riba. Malta vėliau patvirtino, kad papildomos veiklos pajamoms taikomos 50 % ribos laikomasi nuo 2004 m. gegužės mėn. Malta pabrėžė, kad jokių subrangovų pelnas niekada neatitiko tonažo mokesčio taikymo reikalavimų.

4.2.2.2.   Tonažo mokesčio taikymas subjektams, reikalavimus atitinkančius laivus išnuomojantiems be įgulos

| (93) | Malta tvirtina, kad, priešingai nei finansinės nuomos teikėjų atveju, laivų savininkai, išnuomojantys savo laivus be įgulos, nėra nesusiję su laivybos sektoriumi ir prisiima tam tikro lygmens atsakomybę už savo laivus. |
| --- | --- |

(93)

Malta tvirtina, kad, priešingai nei finansinės nuomos teikėjų atveju, laivų savininkai, išnuomojantys savo laivus be įgulos, nėra nesusiję su laivybos sektoriumi ir prisiima tam tikro lygmens atsakomybę už savo laivus.

| (94) | Kai laivas naudojamas tik reikalavimus atitinkančiai veiklai ir jį eksploatuoja jo savininkas, visoms laivo pajamoms taikomas tonažo mokestis. Tokiomis aplinkybėmis Malta mano, kad tas pat principas turėtų būti taikomas ir atitinkamoms pajamoms, kurias pasidalija laivo savininkas ir eksploatuotojas, jeigu įvykdomos būtinos sąlygos (įskaitant tai, kad kiekviena šalis moka tonažo mokestį). Malta tvirtina, kad per griežtas požiūris į šį klausimą gali paskatinti laivų savininkus savo laivams rinktis ne Sąjungos valstybių vėliavas, o Sąjungos laivybos bendrovėms taikyti didesnį laivo nuomos mokestį. |
| --- | --- |

(94)

Kai laivas naudojamas tik reikalavimus atitinkančiai veiklai ir jį eksploatuoja jo savininkas, visoms laivo pajamoms taikomas tonažo mokestis. Tokiomis aplinkybėmis Malta mano, kad tas pat principas turėtų būti taikomas ir atitinkamoms pajamoms, kurias pasidalija laivo savininkas ir eksploatuotojas, jeigu įvykdomos būtinos sąlygos (įskaitant tai, kad kiekviena šalis moka tonažo mokestį). Malta tvirtina, kad per griežtas požiūris į šį klausimą gali paskatinti laivų savininkus savo laivams rinktis ne Sąjungos valstybių vėliavas, o Sąjungos laivybos bendrovėms taikyti didesnį laivo nuomos mokestį.

| (95) | Nė vienas išnuomotas be įgulos laivas, anksčiau patvirtintas kaip atitinkantis tonažo mokesčio schemos reikalavimus, nebuvo laivas, išnuomotas be įgulos trečiosioms šalims, kaip matyti iš Komisijos tarnyboms pateiktos 2004–2016 m. laikotarpio apžvalgos. |
| --- | --- |

(95)

Nė vienas išnuomotas be įgulos laivas, anksčiau patvirtintas kaip atitinkantis tonažo mokesčio schemos reikalavimus, nebuvo laivas, išnuomotas be įgulos trečiosioms šalims, kaip matyti iš Komisijos tarnyboms pateiktos 2004–2016 m. laikotarpio apžvalgos.

| (96) | Išnuomojami be įgulos laivai sudaro apie 10 % laivų, kuriems taikoma Maltos tonažo mokesčio sistema. Laivų nuomos sutartys buvo sudarytos grupės viduje (57). |
| --- | --- |

(96)

Išnuomojami be įgulos laivai sudaro apie 10 % laivų, kuriems taikoma Maltos tonažo mokesčio sistema. Laivų nuomos sutartys buvo sudarytos grupės viduje (57).

57

| (97) | Siekiant užtikrinti, kad ateityje de jure nebūtų galimybės tonažo mokesčio schema pasinaudoti tais atvejais, kai laivas paprasčiausiai išnuomojamas (įskaitant mažų jachtų nuomą fiziniams asmenims (58)), Malta įsipareigojo nustatyti, kad laivų išnuomojimo be įgulos reikalavimus atitinka tik šie sandoriai:






  a) | grupės vidaus sandoriai (59); |
| --- | --- | --- |

(97)

Siekiant užtikrinti, kad ateityje de jure nebūtų galimybės tonažo mokesčio schema pasinaudoti tais atvejais, kai laivas paprasčiausiai išnuomojamas (įskaitant mažų jachtų nuomą fiziniams asmenims (58)), Malta įsipareigojo nustatyti, kad laivų išnuomojimo be įgulos reikalavimus atitinka tik šie sandoriai:

de jure

58

a)

grupės vidaus sandoriai (59);

59

| b) | tikrų laivybos bendrovių sandoriai su trečiosiomis šalimis dėl trumpalaikio perteklinio pajėgumo, kai nuomos terminas neviršija trejų metų ir taikant sąlygą, kad trečiosioms šalims išnuomota be įgulos naudingoji talpa yra mažesnė nei 50 % visos tonažo mokesčiu apmokestinamos bendrovės arba grupės talpos; sąvoka „trumpalaikiai pertekliniai pajėgumai“ yra susijusi tik su laivais, kuriuos licencijuotos laivybos organizacijos įsigyja siekdamos vykdyti savo pačių laivybos veiklą, ir neapima jokių laivų, specialiai įsigytų siekiant juos išnuomoti be įgulos. |
| --- | --- |

b)

tikrų laivybos bendrovių sandoriai su trečiosiomis šalimis dėl trumpalaikio perteklinio pajėgumo, kai nuomos terminas neviršija trejų metų ir taikant sąlygą, kad trečiosioms šalims išnuomota be įgulos naudingoji talpa yra mažesnė nei 50 % visos tonažo mokesčiu apmokestinamos bendrovės arba grupės talpos; sąvoka „trumpalaikiai pertekliniai pajėgumai“ yra susijusi tik su laivais, kuriuos licencijuotos laivybos organizacijos įsigyja siekdamos vykdyti savo pačių laivybos veiklą, ir neapima jokių laivų, specialiai įsigytų siekiant juos išnuomoti be įgulos.

4.2.2.3.   Tonažo mokesčio taikymas transporto paslaugoms, teikiamoms iš kitų bendrovių išsinuomotais laivais su įgula (laivo nuomojimas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei)

| (98) | Malta patvirtino, kad nuo 2004 m. Maltoje nė vienas pagalbos gavėjas, kuriam taikomas tonažo mokestis, nesivertė laivo nuomojimo tam tikram laikui arba panašia veikla. |
| --- | --- |

(98)

Malta patvirtino, kad nuo 2004 m. Maltoje nė vienas pagalbos gavėjas, kuriam taikomas tonažo mokestis, nesivertė laivo nuomojimo tam tikram laikui arba panašia veikla.

| (99) | Tačiau Malta pabrėžė, kad dėl paties laivybos pobūdžio laivų savininkai turi turėti galimybę lanksčiai ir greitai priimti sprendimus, kad galėtų prisitaikyti prie rinkos pokyčių. Malta pabrėžė, kad Jūrų transporto gairėse nenustatyta didžiausios talpos, kurią organizacija gali išsinuomoti su įgula, apribojimų, kad būtų įgyta teisė gauti pagalbą, leidžiamą pagal Jūrų transporto gaires. |
| --- | --- |

(99)

Tačiau Malta pabrėžė, kad dėl paties laivybos pobūdžio laivų savininkai turi turėti galimybę lanksčiai ir greitai priimti sprendimus, kad galėtų prisitaikyti prie rinkos pokyčių. Malta pabrėžė, kad Jūrų transporto gairėse nenustatyta didžiausios talpos, kurią organizacija gali išsinuomoti su įgula, apribojimų, kad būtų įgyta teisė gauti pagalbą, leidžiamą pagal Jūrų transporto gaires.

| (100) | Laivynas, nuomojamas tam tikram laikui, turi atitikti bendruosius Maltos teisėje nustatytus ryšio su vėliava reikalavimus. Ryšio su vėliava reikalavimas taikomas visam laivynui, kuriam taikomas tonažo mokestis (60). Visi nuo 2004 m. gegužės mėn. patvirtinti laivai, kurie nuomojami tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei ir kuriems taikoma Maltos tonažo mokesčio schema, plaukioja su EEE valstybės vėliava. |
| --- | --- |

(100)

Laivynas, nuomojamas tam tikram laikui, turi atitikti bendruosius Maltos teisėje nustatytus ryšio su vėliava reikalavimus. Ryšio su vėliava reikalavimas taikomas visam laivynui, kuriam taikomas tonažo mokestis (60). Visi nuo 2004 m. gegužės mėn. patvirtinti laivai, kurie nuomojami tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei ir kuriems taikoma Maltos tonažo mokesčio schema, plaukioja su EEE valstybės vėliava.

60

| (101) | Malta paaiškino, jog naujiems schemos dalyviams ji taikys reikalavimą, kad bent 25 % jų laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis, plaukiotų su EEE valstybių vėliavomis, atsižvelgiant į modelį, Komisijos patvirtintą Prancūzijos tonažo mokesčio byloje (61). |
| --- | --- |

(101)

Malta paaiškino, jog naujiems schemos dalyviams ji taikys reikalavimą, kad bent 25 % jų laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis, plaukiotų su EEE valstybių vėliavomis, atsižvelgiant į modelį, Komisijos patvirtintą Prancūzijos tonažo mokesčio byloje (61).

61

4.2.3.   Ryšio su vėliava taisyklės taikymas

Ryšio su vėliava taisyklės taikymas

| (102) | Tonažo mokestį taikyti ir ne EEE arba ES registruotiems laivams, jeigu įvykdomos 27 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos sąlygos, Mokesčių nuostatais leidžiama tik nuo 2010 m. Todėl didžioji dauguma Maltos laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis, laivų (90 %) plaukioja su EEE arba ES valstybių vėliavomis. |
| --- | --- |

(102)

Tonažo mokestį taikyti ir ne EEE arba ES registruotiems laivams, jeigu įvykdomos 27 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos sąlygos, Mokesčių nuostatais leidžiama tik nuo 2010 m. Todėl didžioji dauguma Maltos laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis, laivų (90 %) plaukioja su EEE arba ES valstybių vėliavomis.

| (103) | Malta įsipareigojo reikalauti, kad visų naujų schemos dalyvių su EEE valstybės vėliava plaukiojantys laivai sudarytų bent 25 % jų eksploatuojamo laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis (62), ir tokią procentinę dalį jie turės išlaikyti arba didinti pagal Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnį. Vykdant šį įsipareigojimą, su EEE valstybės vėliava plaukiojančių laivų, kuriems taikomas tonažo mokestis, vidutinė dalis turi nemažėti trejų metų laikotarpį. Leisti nukrypti nuo šios prievolės bus galima, tik jeigu 60 % pagalbą gaunančios bendrovės eksploatuojamo laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis (63), plaukios su EEE valstybių vėliavomis. Bus tikrinama kaskart, kai laivas bus įtraukiamas į tonažo mokesčiu apmokestinamą laivyną, arba iš jo pašalinamas. |
| --- | --- |

(103)

Malta įsipareigojo reikalauti, kad visų naujų schemos dalyvių su EEE valstybės vėliava plaukiojantys laivai sudarytų bent 25 % jų eksploatuojamo laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis (62), ir tokią procentinę dalį jie turės išlaikyti arba didinti pagal Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnį. Vykdant šį įsipareigojimą, su EEE valstybės vėliava plaukiojančių laivų, kuriems taikomas tonažo mokestis, vidutinė dalis turi nemažėti trejų metų laikotarpį. Leisti nukrypti nuo šios prievolės bus galima, tik jeigu 60 % pagalbą gaunančios bendrovės eksploatuojamo laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis (63), plaukios su EEE valstybių vėliavomis. Bus tikrinama kaskart, kai laivas bus įtraukiamas į tonažo mokesčiu apmokestinamą laivyną, arba iš jo pašalinamas.

62

63

| (104) | Malta taip pat įsipareigojo reikalauti, kad visas strateginis ir komercinis valdymas būtų vykdomas EEE. |
| --- | --- |

(104)

Malta taip pat įsipareigojo reikalauti, kad visas strateginis ir komercinis valdymas būtų vykdomas EEE.

| (105) | Laivai, komerciniu ir strateginiu požiūriu valdomi ne EEE, kaip laivai, kuriems taikoma tonažo mokesčio sistema, bus patvirtinti tik jeigu jie plaukios su EEE valstybės vėliava, išskyrus laivus, išnuomotus be įgulos, laikantis su tam tikrais apribojimais susijusių sąlygų (64). |
| --- | --- |

(105)

Laivai, komerciniu ir strateginiu požiūriu valdomi ne EEE, kaip laivai, kuriems taikoma tonažo mokesčio sistema, bus patvirtinti tik jeigu jie plaukios su EEE valstybės vėliava, išskyrus laivus, išnuomotus be įgulos, laikantis su tam tikrais apribojimais susijusių sąlygų (64).

64

4.2.4.   Tonažo mokesčio tarifai

Tonažo mokesčio tarifai

| (106) | Malta pabrėžė, kad jos tonažo mokesčio schema yra pagrįsta panašiu principu, kaip Komisijos 2010 m. patvirtinta Kipro tonažo mokesčio sistema. Malta taiko fiksuotosios sumos metinį tonažo mokestį, priklausantį nuo laivo talpos. |
| --- | --- |

(106)

Malta pabrėžė, kad jos tonažo mokesčio schema yra pagrįsta panašiu principu, kaip Komisijos 2010 m. patvirtinta Kipro tonažo mokesčio sistema. Malta taiko fiksuotosios sumos metinį tonažo mokestį, priklausantį nuo laivo talpos.

| (107) | Maltoje mokėtino tonažo mokesčio tarifai skiriasi – tarifas priklauso nuo laivo naudingosios talpos ir amžiaus. 3 lentelėje pateiktas Maltoje mokėtino tonažo mokesčio dydžio palyginimas su Komisijos patvirtintomis Kipro ir Lenkijos tonažo mokesčio schemomis. |
| --- | --- |

(107)

Maltoje mokėtino tonažo mokesčio tarifai skiriasi – tarifas priklauso nuo laivo naudingosios talpos ir amžiaus. 3 lentelėje pateiktas Maltoje mokėtino tonažo mokesčio dydžio palyginimas su Komisijos patvirtintomis Kipro ir Lenkijos tonažo mokesčio schemomis.

| (108) | Malta pabrėžia, kad jeigu būtų laikoma, kad mokėtino mokesčio keitimasis priklauso tik nuo laivo talpos (65), apskaičiuotasis Maltoje mokėtinas metinis tonažo mokestis būtų labai panašus į mokestį, mokėtiną Kipre ir Lenkijoje.

  3 lentelė









  Naudingoji talpa | Мalta | Kipras | Lenkija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 1 000 | 830 | 711 |
| 8 000 | 3 200 | 2 537 | 2 046 |
| 10 000 | 3 580 | 3 158 | 2 531 |
| 15 000 | 4 280 | 4 161 | 3 225 |
| 20 000 | 4 880 | 5 165 | 3 918 |
| 25 000 | 5 330 | 6 169 | 4 473 |
| 30 000 | 5 780 | 6 808 | 4 820 |
| 40 000 | 6 480 | 8 086 | 5 513 |
| 50 000 | 7 180 | 8 816 | 6 207 |
| 60 000 | 7 680 | 9 546 | 6 900 |

(108)

Malta pabrėžia, kad jeigu būtų laikoma, kad mokėtino mokesčio keitimasis priklauso tik nuo laivo talpos (65), apskaičiuotasis Maltoje mokėtinas metinis tonažo mokestis būtų labai panašus į mokestį, mokėtiną Kipre ir Lenkijoje.

65

3 lentelė

3 lentelė

Naudingoji talpa

Мalta

Kipras

Lenkija

2 500

1 000

830

711

8 000

3 200

2 537

2 046

10 000

3 580

3 158

2 531

15 000

4 280

4 161

3 225

20 000

4 880

5 165

3 918

25 000

5 330

6 169

4 473

30 000

5 780

6 808

4 820

40 000

6 480

8 086

5 513

50 000

7 180

8 816

6 207

60 000

7 680

9 546

6 900

| (109) | Malta taip pat pabrėžia, kad 3 lentelėje pateiktas Lenkijos tonažo mokestis apskaičiuotas darant prielaidą, kad laivai bus eksploatuojami 365 dienas per metus. Laivams, kuriems taikoma Lenkijos tonažo mokesčio schema ir kurie nėra eksploatuojami visus metus, mokestis gali būti proporcingai sumažintas. Kipre, jeigu laivas nenaudojamas bent tris mėnesius, mokėtino tonažo mokesčio suma tokiam laivui mažinama 25 %. |
| --- | --- |

(109)

Malta taip pat pabrėžia, kad 3 lentelėje pateiktas Lenkijos tonažo mokestis apskaičiuotas darant prielaidą, kad laivai bus eksploatuojami 365 dienas per metus. Laivams, kuriems taikoma Lenkijos tonažo mokesčio schema ir kurie nėra eksploatuojami visus metus, mokestis gali būti proporcingai sumažintas. Kipre, jeigu laivas nenaudojamas bent tris mėnesius, mokėtino tonažo mokesčio suma tokiam laivui mažinama 25 %.

| (110) | Malta standartinį tonažo mokesčio tarifą sumažina, jeigu laivui dar nėra 10 metų. Kartu, Malta mokėtiną tonažo mokestį padidina, jeigu laivas yra 15 metų arba senesnis. Šia taisykle siekiama laivų savininkus ir eksploatuotojus skatinti registruoti naujesnius (taigi ir veiksmingesnius bei aplinkai palankesnius) laivus ir neskatinti registruoti senesnių laivų. Kadangi naujesni laivai paprastai būna saugesni, labiau apsaugoti, veiksmingesni ir palankesni aplinkai, palyginti su senesniais laivais, laikoma, kad šia taisykle padedama siekti pirmo tikslo, nustatyto Jūrų transporto gairių 2.2 skirsnyje, t. y. „gerinti saugų, veiksmingą, aplinkai nekenkiantį jūrų transportą“. Tuo taip pat padedama siekti ES patvirtintų 2020 m. tikslų, susijusių su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių teršalų kiekio mažinimu. |
| --- | --- |

(110)

Malta standartinį tonažo mokesčio tarifą sumažina, jeigu laivui dar nėra 10 metų. Kartu, Malta mokėtiną tonažo mokestį padidina, jeigu laivas yra 15 metų arba senesnis. Šia taisykle siekiama laivų savininkus ir eksploatuotojus skatinti registruoti naujesnius (taigi ir veiksmingesnius bei aplinkai palankesnius) laivus ir neskatinti registruoti senesnių laivų. Kadangi naujesni laivai paprastai būna saugesni, labiau apsaugoti, veiksmingesni ir palankesni aplinkai, palyginti su senesniais laivais, laikoma, kad šia taisykle padedama siekti pirmo tikslo, nustatyto Jūrų transporto gairių 2.2 skirsnyje, t. y. „gerinti saugų, veiksmingą, aplinkai nekenkiantį jūrų transportą“. Tuo taip pat padedama siekti ES patvirtintų 2020 m. tikslų, susijusių su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių teršalų kiekio mažinimu.

| (111) | Malta tvirtino, kad vertinant bendrą tarifą reikėtų atsižvelgti į tonažo mokesčio tarifo didinimą laivui senstant. Tačiau, bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į Lenkijoje ir Kipre taikomą mokesčio mažinimą, susijusį su laivų neeksploatavimu, ir net vertinant Maltoje taikomą mokesčio mažinimą, tarifai yra panašūs. Kad būtų galimas tinkamas palyginimas, Malta nurodė, jog, kai laivas Lenkijoje naudojamas 75 %, Maltos ir Lenkijos mokesčių palyginimas atrodytų taip, kaip pateikta 4 lentelėje.

  4 lentelė









  Naudingoji talpa | Lenkija | Malta (0–5 metų laivas) | Malta (5–10 metų laivas) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 533,25 | 700 | 850 |
| 8 000 | 1 535 | 2 240 | 2 720 |
| 10 000 | 1 898 | 2 506 | 3 043 |
| 15 000 | 2 419 | 2 996 | 3 638 |
| 20 000 | 2 939 | 3 416 | 4 148 |
| 25 000 | 3 355 | 3 731 | 4 530 |
| 30 000 | 3 615 | 4 046 | 4 913 |
| 40 000 | 4 135 | 4 536 | 5 508 |
| 50 000 | 4 655 | 5 026 | 6 103 |
| 60 000 | 5 175 | 5 376 | 6 528 |

(111)

Malta tvirtino, kad vertinant bendrą tarifą reikėtų atsižvelgti į tonažo mokesčio tarifo didinimą laivui senstant. Tačiau, bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į Lenkijoje ir Kipre taikomą mokesčio mažinimą, susijusį su laivų neeksploatavimu, ir net vertinant Maltoje taikomą mokesčio mažinimą, tarifai yra panašūs. Kad būtų galimas tinkamas palyginimas, Malta nurodė, jog, kai laivas Lenkijoje naudojamas 75 %, Maltos ir Lenkijos mokesčių palyginimas atrodytų taip, kaip pateikta 4 lentelėje.

4 lentelė

4 lentelė

Naudingoji talpa

Lenkija

Malta (0–5 metų laivas)

Malta (5–10 metų laivas)

2 500

2 500

533,25

700

850

8 000

8 000

1 535

2 240

2 720

10 000

10 000

1 898

2 506

3 043

15 000

15 000

2 419

2 996

3 638

20 000

20 000

2 939

3 416

4 148

25 000

25 000

3 355

3 731

4 530

30 000

30 000

3 615

4 046

4 913

40 000

40 000

4 135

4 536

5 508

50 000

50 000

4 655

5 026

6 103

60 000

60 000

5 175

5 376

6 528

| (112) | Kalbant apie ministro veiksmų laisvę „<...> tam tikromis sąlygomis, kurios, jo nuomone, yra tinkamos, bet kurį laivą arba bet kurią laivų kategoriją gali atleisti nuo visų arba dalies mokesčių, mokėtinų pagal šiuos nuostatus“, Malta paaiškino, kad ši taisyklė taikoma tik metiniam ir registravimo mokesčiams, o šie taip pat vadinami tonažo mokesčiais, ir ji taikoma tik siekiant užtikrinti lankstumą su humanitarine ir filantropine veikla susijusiais atvejais. Ši taisyklė niekada netaikyta. |
| --- | --- |

(112)

Kalbant apie ministro veiksmų laisvę „<...> tam tikromis sąlygomis, kurios, jo nuomone, yra tinkamos, bet kurį laivą arba bet kurią laivų kategoriją gali atleisti nuo visų arba dalies mokesčių, mokėtinų pagal šiuos nuostatus“, Malta paaiškino, kad ši taisyklė taikoma tik metiniam ir registravimo mokesčiams, o šie taip pat vadinami tonažo mokesčiais, ir ji taikoma tik siekiant užtikrinti lankstumą su humanitarine ir filantropine veikla susijusiais atvejais. Ši taisyklė niekada netaikyta.

| (113) | Kalbant apie kitoje valstybėje taikomą tonažo mokesčio sumažinimą, Malta paaiškino, kad atitinkama taisykle siekiama išvengti dvigubo apmokestinimo. Subjektas, kurio laivui kitoje šalyje taikomas tonažo mokestis, neturėtų ir Maltoje mokėti viso tonažo mokesčio. Maltos taikoma lengvata, kuria siekiama išvengti dvigubo tonažo mokesčio, yra pagrįsta įprastu kredito metodu, taikomu ir pajamų mokesčiams. Malta nurodė ankstesnius Komisijos pareiškimus klausimu, susijusiu su šiuo požiūriu (66). |
| --- | --- |

(113)

Kalbant apie kitoje valstybėje taikomą tonažo mokesčio sumažinimą, Malta paaiškino, kad atitinkama taisykle siekiama išvengti dvigubo apmokestinimo. Subjektas, kurio laivui kitoje šalyje taikomas tonažo mokestis, neturėtų ir Maltoje mokėti viso tonažo mokesčio. Maltos taikoma lengvata, kuria siekiama išvengti dvigubo tonažo mokesčio, yra pagrįsta įprastu kredito metodu, taikomu ir pajamų mokesčiams. Malta nurodė ankstesnius Komisijos pareiškimus klausimu, susijusiu su šiuo požiūriu (66).

66

| (114) | Dvigubo apmokestinimo išvengimo lengvata taikoma tik už ne Maltoje eksploatuojamą laivą faktiškai sumokėtam tonažo mokesčiui arba 75 % Maltos tonažo mokesčio, mokėtino prieš suteikiant bet kokį kreditą, atsižvelgiant į tai, kuri suma mažesnė. Lengvata taikoma tik tonažo mokesčiui, tos pačios licencijuotos laivybos organizacijos sumokėtam už tą patį laivą kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

(114)

Dvigubo apmokestinimo išvengimo lengvata taikoma tik už ne Maltoje eksploatuojamą laivą faktiškai sumokėtam tonažo mokesčiui arba 75 % Maltos tonažo mokesčio, mokėtino prieš suteikiant bet kokį kreditą, atsižvelgiant į tai, kuri suma mažesnė. Lengvata taikoma tik tonažo mokesčiui, tos pačios licencijuotos laivybos organizacijos sumokėtam už tą patį laivą kitoje valstybėje narėje.

4.2.5.   Veiklos atskyrimo priemonės

Veiklos atskyrimo priemonės

| (115) | Malta teigia, kad Mokesčių nuostatuose nustatytomis veiklos atskyrimo priemonėmis veiksmingai išvengiama piktnaudžiavimo ir užkertamas kelias šalutiniam poveikiui kitai, reikalavimų neatitinkančiai, veiklai. |
| --- | --- |

(115)

Malta teigia, kad Mokesčių nuostatuose nustatytomis veiklos atskyrimo priemonėmis veiksmingai išvengiama piktnaudžiavimo ir užkertamas kelias šalutiniam poveikiui kitai, reikalavimų neatitinkančiai, veiklai.

| (116) | Mokesčių nuostatais licencijuotoms laivybos organizacijoms nustatoma prievolė atskirai tvarkyti apskaitą ir atskirti pajamas bei prieaugį iš laivybos veiklos nuo pajamų iš kitų šaltinių. Be to, licencijuota laivybos organizacija taip pat privalo rengti finansines ataskaitas, atitinkančias Sąjungos patvirtintus tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus, ir užtikrinti, kad jų auditą atliktų patvirtintas viešasis apskaitininkas. |
| --- | --- |

(116)

Mokesčių nuostatais licencijuotoms laivybos organizacijoms nustatoma prievolė atskirai tvarkyti apskaitą ir atskirti pajamas bei prieaugį iš laivybos veiklos nuo pajamų iš kitų šaltinių. Be to, licencijuota laivybos organizacija taip pat privalo rengti finansines ataskaitas, atitinkančias Sąjungos patvirtintus tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus, ir užtikrinti, kad jų auditą atliktų patvirtintas viešasis apskaitininkas.

| (117) | Apskaitos atskirai netvarkanti laivybos organizacija bus iš karto laikoma neatitinkančia atleidimo nuo mokesčio reikalavimų. |
| --- | --- |

(117)

Apskaitos atskirai netvarkanti laivybos organizacija bus iš karto laikoma neatitinkančia atleidimo nuo mokesčio reikalavimų.

| (118) | Licencijuotai laivybos organizacijai, pageidaujančiai naudotis tonažo mokesčio schema, tenka prievolė užsiregistruoti už finansus atsakingoje ministerijoje. |
| --- | --- |

(118)

Licencijuotai laivybos organizacijai, pageidaujančiai naudotis tonažo mokesčio schema, tenka prievolė užsiregistruoti už finansus atsakingoje ministerijoje.

| (119) | Reikalaujama, kad licencijuota laivybos organizacija, kuriai taikoma tonažo mokesčio schema, teiktų metinę pajamų mokesčio deklaraciją, iš kurios būtų aiškiai matyti, kad reikalavimus atitinkančios pajamos ir reikalavimų neatitinkančios pajamos yra atskirtos. Tais atvejais, kai visos licencijuotos laivybos organizacijos pajamos patenka į tonažo mokesčio schemos taikymo sritį, tokia organizacija, užuot teikusi mokesčio deklaraciją, gali teikti deklaraciją, kurią turi teikti reikalavimus atitinkantis subjektas, nepriklausantis nuo licencijuotos laivybos organizacijos ir esantis patvirtintu viešuoju apskaitininku ir auditoriumi, arba subjektas, turintis įgaliojimą. Pateiktus suklastotą deklaraciją arba labai aplaidžiai vykdant tas pareigas, taikomos didelės baudos. |
| --- | --- |

(119)

Reikalaujama, kad licencijuota laivybos organizacija, kuriai taikoma tonažo mokesčio schema, teiktų metinę pajamų mokesčio deklaraciją, iš kurios būtų aiškiai matyti, kad reikalavimus atitinkančios pajamos ir reikalavimų neatitinkančios pajamos yra atskirtos. Tais atvejais, kai visos licencijuotos laivybos organizacijos pajamos patenka į tonažo mokesčio schemos taikymo sritį, tokia organizacija, užuot teikusi mokesčio deklaraciją, gali teikti deklaraciją, kurią turi teikti reikalavimus atitinkantis subjektas, nepriklausantis nuo licencijuotos laivybos organizacijos ir esantis patvirtintu viešuoju apskaitininku ir auditoriumi, arba subjektas, turintis įgaliojimą. Pateiktus suklastotą deklaraciją arba labai aplaidžiai vykdant tas pareigas, taikomos didelės baudos.

| (120) | Nuostolių, susijusių su veikla, kuriai taikomas pajamų mokestis, negalima įskaityti nustatant tonažo mokesčio prievolę. |
| --- | --- |

(120)

Nuostolių, susijusių su veikla, kuriai taikomas pajamų mokestis, negalima įskaityti nustatant tonažo mokesčio prievolę.

| (121) | Laivybos organizacija negali priimti sprendimo dėl prisijungimo prie Maltos tonažo mokesčio sistemos arba pasitraukimo iš jos remdamasi tuo, kad gauna apmokestinamą pelną arba patiria nuostolių. Išskyrus atvejus, kai licencijuota laivybos bendrovė pasirenka kitokį variantą, tonažo mokesčio schema jai yra taikoma. Organizacijai nusprendus pasitraukti iš schemos, toks sprendimas yra neatšaukiamas (67). |
| --- | --- |

(121)

Laivybos organizacija negali priimti sprendimo dėl prisijungimo prie Maltos tonažo mokesčio sistemos arba pasitraukimo iš jos remdamasi tuo, kad gauna apmokestinamą pelną arba patiria nuostolių. Išskyrus atvejus, kai licencijuota laivybos bendrovė pasirenka kitokį variantą, tonažo mokesčio schema jai yra taikoma. Organizacijai nusprendus pasitraukti iš schemos, toks sprendimas yra neatšaukiamas (67).

67

| (122) | Nė viena Maltos laivybos organizacija negali vieniems savo laivams taikyti tonažo mokesčio schemą, o kitiems – pajamų mokesčio schemą (68). |
| --- | --- |

(122)

Nė viena Maltos laivybos organizacija negali vieniems savo laivams taikyti tonažo mokesčio schemą, o kitiems – pajamų mokesčio schemą (68).

68

| (123) | Pajamų mokesčio įstatymo 51 straipsnyje pateikta įvairiausių kovos su mokesčių vengimu nuostatų, ir jomis siekiama kovoti su fiktyviais susitarimais ir schemomis, kurių tikslas – gauti bet kokią nepagrįstą mokestinę naudą. Ši bendra kovos su mokesčių vengimu nuostata atitinka 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl agresyvaus mokesčių planavimo (69). Taikant kovos su mokesčių slėpimu priemones skiriamos didelės baudos, jeigu nustatoma pažeidimų. Ir tokiais atvejais reikia sumokėti ne tik nesumokėtą mokestį, apskaičiuotas palūkanas (0,54 % per mėnesį, 6,48 % per metus), bet ir papildomas baudas, apskaičiuojamas kaip procentinė (iki 1,5 % per mėnesį, 18 % per metus) tokio nesumokėto mokesčio dalis. |
| --- | --- |

(123)

Pajamų mokesčio įstatymo 51 straipsnyje pateikta įvairiausių kovos su mokesčių vengimu nuostatų, ir jomis siekiama kovoti su fiktyviais susitarimais ir schemomis, kurių tikslas – gauti bet kokią nepagrįstą mokestinę naudą. Ši bendra kovos su mokesčių vengimu nuostata atitinka 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl agresyvaus mokesčių planavimo (69). Taikant kovos su mokesčių slėpimu priemones skiriamos didelės baudos, jeigu nustatoma pažeidimų. Ir tokiais atvejais reikia sumokėti ne tik nesumokėtą mokestį, apskaičiuotas palūkanas (0,54 % per mėnesį, 6,48 % per metus), bet ir papildomas baudas, apskaičiuojamas kaip procentinė (iki 1,5 % per mėnesį, 18 % per metus) tokio nesumokėto mokesčio dalis.

69

| (124) | Pajamų mokesčio įstatyme nustatytomis taisyklėmis dėl išlaidų atskaitymo reikalaujama, kad būtų tiesioginis patiriamų išlaidų ir dėl jų gaunamų pajamų ryšys. Pajamų mokesčio įstatymo 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad išlaidas galima atskaityti, jeigu išlaidos „visiškai ir išskirtinai patirtos gaunant pajamas“. Todėl išlaidų, patirtų gaunant pelną, kuriam mokestis netaikomas, (įskaitant pelną, kuriam taikomas tonažo mokestis) negalima atskaityti iš kitų rūšių apmokestinamų pajamų. |
| --- | --- |

(124)

Pajamų mokesčio įstatyme nustatytomis taisyklėmis dėl išlaidų atskaitymo reikalaujama, kad būtų tiesioginis patiriamų išlaidų ir dėl jų gaunamų pajamų ryšys. Pajamų mokesčio įstatymo 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad išlaidas galima atskaityti, jeigu išlaidos „visiškai ir išskirtinai patirtos gaunant pajamas“. Todėl išlaidų, patirtų gaunant pelną, kuriam mokestis netaikomas, (įskaitant pelną, kuriam taikomas tonažo mokestis) negalima atskaityti iš kitų rūšių apmokestinamų pajamų.

| (125) | Reikalaujama, kad visos licencijuotos laivybos organizacijos turėtų tinkamus ir pakankamus savo pajamų ir išlaidų registrus, kad būtų galima lengvai patvirtinti atitinkamas išlaidas ir leistinus atskaitymus. |
| --- | --- |

(125)

Reikalaujama, kad visos licencijuotos laivybos organizacijos turėtų tinkamus ir pakankamus savo pajamų ir išlaidų registrus, kad būtų galima lengvai patvirtinti atitinkamas išlaidas ir leistinus atskaitymus.

| (126) | Malta įsipareigojo reikalauti, kad subjektai, kuriems taikomas tonažo mokestis, teiktų privalomas metines atitikties deklaracijas visų kontroliuotinų parametrų, pavyzdžiui, laivo tipo, laivo vykdomos veiklos, naudingosios talpos, naudojimo dienų, vėliavos, veiklos rūšies ir pagalbos viršutinės ribos laikymosi, atžvilgiu. |
| --- | --- |

(126)

Malta įsipareigojo reikalauti, kad subjektai, kuriems taikomas tonažo mokestis, teiktų privalomas metines atitikties deklaracijas visų kontroliuotinų parametrų, pavyzdžiui, laivo tipo, laivo vykdomos veiklos, naudingosios talpos, naudojimo dienų, vėliavos, veiklos rūšies ir pagalbos viršutinės ribos laikymosi, atžvilgiu.

4.3.   Dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, apmokestinimo tvarka

Dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, apmokestinimo tvarka

| (127) | Malta paaiškino, kaip veikia bendra Maltos mokesčių sistema. Pagal šią sistemą Maltos bendrovės neprivalo deklaruoti akcininkams mokamų dividendų (70) ir mokėti mokestį (71). Ši sistema be jokios išimties taikoma visiems sektoriams. |
| --- | --- |

(127)

Malta paaiškino, kaip veikia bendra Maltos mokesčių sistema. Pagal šią sistemą Maltos bendrovės neprivalo deklaruoti akcininkams mokamų dividendų (70) ir mokėti mokestį (71). Ši sistema be jokios išimties taikoma visiems sektoriams.

70

71

4.4.   Kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas

Kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas

| (128) | Malta nurodo atitinkamus Maltos teisės aktus, kuriais reikalaujama, kad, siekiant pasinaudoti atleidimu nuo mokesčių, laivas turi būti tonažo mokesčiu apmokestinamas laivas (72). |
| --- | --- |

(128)

Malta nurodo atitinkamus Maltos teisės aktus, kuriais reikalaujama, kad, siekiant pasinaudoti atleidimu nuo mokesčių, laivas turi būti tonažo mokesčiu apmokestinamas laivas (72).

72

| (129) | Be to, Malta aiškina, kad, anksčiau nuo mokesčio buvo atleidžiama tik parduodant laivą arba vykdant sandorius, susijusius su tonažo mokesčiu apmokestinamais laivais, laivybos bendrovių įsigytais arba parduotais tuo metu, kai taikytas tonažo mokestis. Dar daugiau – Maltoje sprendimas pasitraukti iš tonažo mokesčio schemos yra neatšaukiamas. |
| --- | --- |

(129)

Be to, Malta aiškina, kad, anksčiau nuo mokesčio buvo atleidžiama tik parduodant laivą arba vykdant sandorius, susijusius su tonažo mokesčiu apmokestinamais laivais, laivybos bendrovių įsigytais arba parduotais tuo metu, kai taikytas tonažo mokestis. Dar daugiau – Maltoje sprendimas pasitraukti iš tonažo mokesčio schemos yra neatšaukiamas.

4.5.   Kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

Kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

| (130) | Malta teigė, kad, siekiant užtikrinti Europos registrų konkurencingumą ir patrauklumą, palyginti su trečiųjų valstybių laivų registrais, savininkai (t. y. akcininkai) turėtų turėti galimybių naudotis vykdomos laivybos veiklos rezultatais. |
| --- | --- |

(130)

Malta teigė, kad, siekiant užtikrinti Europos registrų konkurencingumą ir patrauklumą, palyginti su trečiųjų valstybių laivų registrais, savininkai (t. y. akcininkai) turėtų turėti galimybių naudotis vykdomos laivybos veiklos rezultatais.

| (131) | Pagal Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktį bet koks prieaugis arba pelnas, Maltos rezidentu nesančiam subjektui susidarantis arba tokio subjekto gaunamas perleidus bendrovės, nesančios nekilnojamojo turto bendrove, akcijas arba vertybinius popierius, yra neapmokestinamas, jeigu tikrasis prieaugio gavėjas yra subjektas, nesantis Maltos rezidentu, ir toks subjektas nepriklauso jokiam asmeniui arba asmenims, įprastai esantiems Maltos rezidentais, ir nėra jo (jų) kontroliuojamas. Be to, pagal Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies u punkto 1 papunktį, kuriame nustatyta, kad bet kokios pajamos ar prieaugis, Maltoje registruotos bendrovės gautas turint akcijų arba tokias akcijas perleidus, yra neapmokestinamas, neapmokestinamos ir akcijos. |
| --- | --- |

(131)

Pagal Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktį bet koks prieaugis arba pelnas, Maltos rezidentu nesančiam subjektui susidarantis arba tokio subjekto gaunamas perleidus bendrovės, nesančios nekilnojamojo turto bendrove, akcijas arba vertybinius popierius, yra neapmokestinamas, jeigu tikrasis prieaugio gavėjas yra subjektas, nesantis Maltos rezidentu, ir toks subjektas nepriklauso jokiam asmeniui arba asmenims, įprastai esantiems Maltos rezidentais, ir nėra jo (jų) kontroliuojamas. Be to, pagal Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies u punkto 1 papunktį, kuriame nustatyta, kad bet kokios pajamos ar prieaugis, Maltoje registruotos bendrovės gautas turint akcijų arba tokias akcijas perleidus, yra neapmokestinamas, neapmokestinamos ir akcijos.

| (132) | Maltos sudarytomis sutartimis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, kartu su EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 13 straipsnio 5 dalimi, teisė apmokestinti tokį kapitalo prieaugį suteikiama asmens gyvenamajai šaliai. Malta sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo yra pasirašiusi su visomis EEE valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

(132)

Maltos sudarytomis sutartimis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, kartu su EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 13 straipsnio 5 dalimi, teisė apmokestinti tokį kapitalo prieaugį suteikiama asmens gyvenamajai šaliai. Malta sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo yra pasirašiusi su visomis EEE valstybėmis narėmis.

| (133) | Nuo Maltos įstojimo į Sąjungą vienintelis akcijų perleidimo sandoris, susijęs su Maltos akcininku, buvo 2006 m. įvykdytas sandoris. Šis sandoris buvo susijęs su [...] akcijų perleidimu. Atitinkamo atleidimo nuo mokesčio nauda buvo gerokai mažesnė nei de minimis riba (73) – maksimali (teorinė) pagalbos suma nesiekė 1 400 EUR, atsižvelgiant į pardavimo kainą, net skaičiuojant kartu su nauda, gauta su laivais susijusiems sandoriams netaikant žyminio mokesčio. Akcininkas jokios kitos pagalbos per atitinkamą laikotarpį negavo ir tonažo mokesčio lengvata nepasinaudojo (74). |
| --- | --- |

(133)

Nuo Maltos įstojimo į Sąjungą vienintelis akcijų perleidimo sandoris, susijęs su Maltos akcininku, buvo 2006 m. įvykdytas sandoris. Šis sandoris buvo susijęs su [...] akcijų perleidimu. Atitinkamo atleidimo nuo mokesčio nauda buvo gerokai mažesnė nei de minimis riba (73) – maksimali (teorinė) pagalbos suma nesiekė 1 400 EUR, atsižvelgiant į pardavimo kainą, net skaičiuojant kartu su nauda, gauta su laivais susijusiems sandoriams netaikant žyminio mokesčio. Akcininkas jokios kitos pagalbos per atitinkamą laikotarpį negavo ir tonažo mokesčio lengvata nepasinaudojo (74).

de minimis

73

74

| (134) | Visiems su akcijomis susijusiems sandoriams, vykdytiems kitais būdais nuo 2004 m., būtų taikomas atleidimas nuo kapitalo prieaugio mokesčio, kai sandorius vykdo nerezidentai, kaip nustatyta Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje. |
| --- | --- |

(134)

Visiems su akcijomis susijusiems sandoriams, vykdytiems kitais būdais nuo 2004 m., būtų taikomas atleidimas nuo kapitalo prieaugio mokesčio, kai sandorius vykdo nerezidentai, kaip nustatyta Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje.

| (135) | Malta įsipareigojo panaikinti dabar esamą konkrečiam sektoriui skirtą ir Maltos rezidentams taikomą kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivybos bendrovių akcijas, neapmokestinimą. |
| --- | --- |

(135)

Malta įsipareigojo panaikinti dabar esamą konkrečiam sektoriui skirtą ir Maltos rezidentams taikomą kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivybos bendrovių akcijas, neapmokestinimą.

4.6.   Palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas

Palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas

| (136) | Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „pagal įstatymą [Pajamų mokesčio įstatymą] joks subjektas neturi mokėti mokesčio nuo palūkanų arba kitų jam mokėtinų pajamų, susijusių su licencijuotos laivybos organizacijų <...> operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo finansavimu <...>“. Nuo šio mokesčio neatleidžiama savaime – reikia pateikti prašymą, kad nuo jo būtų atleista. Malta patvirtino, kad nė viena įmonė niekada nebuvo atleista nuo šio mokesčio. Maltos institucijos patvirtino, kad toks atleidimas nuo mokesčio niekada nebuvo suteiktas, įskaitant ir laikotarpį iki Maltos įstojimo į Europos Sąjungą, ir kad „nė viena bendrovė tokios lengvatos nėra gavusi“. |
| --- | --- |

(136)

Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „pagal įstatymą [Pajamų mokesčio įstatymą] joks subjektas neturi mokėti mokesčio nuo palūkanų arba kitų jam mokėtinų pajamų, susijusių su licencijuotos laivybos organizacijų <...> operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo finansavimu <...>“. Nuo šio mokesčio neatleidžiama savaime – reikia pateikti prašymą, kad nuo jo būtų atleista. Malta patvirtino, kad nė viena įmonė niekada nebuvo atleista nuo šio mokesčio. Maltos institucijos patvirtino, kad toks atleidimas nuo mokesčio niekada nebuvo suteiktas, įskaitant ir laikotarpį iki Maltos įstojimo į Europos Sąjungą, ir kad „nė viena bendrovė tokios lengvatos nėra gavusi“.

| (137) | Malta įsipareigojo išbraukti Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(137)

Malta įsipareigojo išbraukti Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalį.

4.7.   Žyminio mokesčio netaikymas su laivais susijusiems sandoriams

Žyminio mokesčio netaikymas su laivais susijusiems sandoriams

| (138) | Malta teigė, kad Mokesčių nuostatuose pateiktos nuostatos dėl to, kad tam tikriems su laivais susijusiems sandoriams netaikomas žyminis mokestis (75), yra informacinio pobūdžio. Jomis nenustatyta jokia nauda laivybos bendrovėms, nes tokiems su laivais susijusiems sandoriams netaikomas žyminis mokestis, taikytinas pagal Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymą, nes žyminis mokestis apskritai taikomas tik perleidžiant perleidžiamąsias priemones, nekilnojamąjį turtą, aukcionuose įsigytą turtą ir draudimo liudijimus. |
| --- | --- |

(138)

Malta teigė, kad Mokesčių nuostatuose pateiktos nuostatos dėl to, kad tam tikriems su laivais susijusiems sandoriams netaikomas žyminis mokestis (75), yra informacinio pobūdžio. Jomis nenustatyta jokia nauda laivybos bendrovėms, nes tokiems su laivais susijusiems sandoriams netaikomas žyminis mokestis, taikytinas pagal Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymą, nes žyminis mokestis apskritai taikomas tik perleidžiant perleidžiamąsias priemones, nekilnojamąjį turtą, aukcionuose įsigytą turtą ir draudimo liudijimus.

75

4.8.   Atleidimas nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio

Atleidimas nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio

| (139) | Panašiai, kaip ir tuo atveju, kai pardavus akcijas gaunamas kapitalo prieaugis, Malta paaiškino, kad atleidimu nuo žyminio mokesčio (76), nustatytu Mokesčių nuostatų 5 straipsnyje, nepadarytas didelis poveikis laikotarpiu nuo 2004 m., atsižvelgiant į bendrovių, turinčių mokėti tonažo mokestį, akcininkų struktūrą ir bendrą atleidimą nuo žyminių mokesčių, taikytinų pagal Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymą. |
| --- | --- |

(139)

Panašiai, kaip ir tuo atveju, kai pardavus akcijas gaunamas kapitalo prieaugis, Malta paaiškino, kad atleidimu nuo žyminio mokesčio (76), nustatytu Mokesčių nuostatų 5 straipsnyje, nepadarytas didelis poveikis laikotarpiu nuo 2004 m., atsižvelgiant į bendrovių, turinčių mokėti tonažo mokestį, akcininkų struktūrą ir bendrą atleidimą nuo žyminių mokesčių, taikytinų pagal Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymą.

76

| (140) | Remiantis Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymo 47 straipsnio 3 dalies d punktu ir 4 dalimi, joks žyminis mokestis netaikomas sandoriams, susijusiems su bendrovės, kurios daugiau kaip pusę įstatinio kapitalo, sudaryto iš paprastųjų akcijų, balsavimo teisių ir teisių į pelną turi subjektai, kurie nėra Maltos rezidentai ir nėra tiesiogiai arba netiesiogiai nuosavybės teise turimi arba kontroliuojami subjektų, esančių Maltos rezidentais, vertybiniais popieriais, jeigu didžioji dalis tokios bendrovės verslo interesų yra ne Maltoje. Vykstant grupės restruktūrizavimui atliekamas perleidimas tarp grupės bendrovių, kurių didžioji dalis priklauso tiems patiems akcininkams arba yra jų kontroliuojama, pagal to įstatymo 42 straipsnio 1 dalies b punktą yra neapmokestinami. |
| --- | --- |

(140)

Remiantis Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymo 47 straipsnio 3 dalies d punktu ir 4 dalimi, joks žyminis mokestis netaikomas sandoriams, susijusiems su bendrovės, kurios daugiau kaip pusę įstatinio kapitalo, sudaryto iš paprastųjų akcijų, balsavimo teisių ir teisių į pelną turi subjektai, kurie nėra Maltos rezidentai ir nėra tiesiogiai arba netiesiogiai nuosavybės teise turimi arba kontroliuojami subjektų, esančių Maltos rezidentais, vertybiniais popieriais, jeigu didžioji dalis tokios bendrovės verslo interesų yra ne Maltoje. Vykstant grupės restruktūrizavimui atliekamas perleidimas tarp grupės bendrovių, kurių didžioji dalis priklauso tiems patiems akcininkams arba yra jų kontroliuojama, pagal to įstatymo 42 straipsnio 1 dalies b punktą yra neapmokestinami.

| (141) | Malta patvirtino, kad nuo 2004 m. įvykdytas tik vienas sandoris, kuriam netaikytas bendras atleidimas nuo 140 konstatuojamojoje dalyje paminėto žyminio mokesčio, ir tas sandoris buvo susijęs su Maltos akcininko turimomis akcijomis. Mokesčio lengvatos požiūriu šis sandoris neviršijo de minimis ribos net pridėjus naudą, gaunamą atleidus nuo kapitalo prieaugio apmokestinimo (77). |
| --- | --- |

(141)

Malta patvirtino, kad nuo 2004 m. įvykdytas tik vienas sandoris, kuriam netaikytas bendras atleidimas nuo 140 konstatuojamojoje dalyje paminėto žyminio mokesčio, ir tas sandoris buvo susijęs su Maltos akcininko turimomis akcijomis. Mokesčio lengvatos požiūriu šis sandoris neviršijo de minimis ribos net pridėjus naudą, gaunamą atleidus nuo kapitalo prieaugio apmokestinimo (77).

de minimis

77

| (142) | Malta įsipareigojo panaikinti Mokesčių nuostatų 5 straipsnyje nustatytą atleidimą nuo mokesčio, taikomą Maltos rezidentams. |
| --- | --- |

(142)

Malta įsipareigojo panaikinti Mokesčių nuostatų 5 straipsnyje nustatytą atleidimą nuo mokesčio, taikomą Maltos rezidentams.

4.9.   Įsipareigojimų įsigaliojimas

Įsipareigojimų įsigaliojimas

| (143) | Malta įsipareigojo, kad naujosios taisyklės, dėl kurių šio sprendimo priemonės bus suderinamos su vidaus rinka, įsigalios per tris mėnesius nuo šio sprendimo datos. Malta įsipareigojo nuo šio sprendimo priėmimo momento iki įsipareigojimų įsigaliojimo tonažo mokesčio schemą ir kitas priemones, esančias šio sprendimo dalyku, administruoti taip, kad nebūtų mokama nesuderinama pagalba, kurią reikėtų susigrąžinti iš pagalbos gavėjų. |
| --- | --- |

(143)

Malta įsipareigojo, kad naujosios taisyklės, dėl kurių šio sprendimo priemonės bus suderinamos su vidaus rinka, įsigalios per tris mėnesius nuo šio sprendimo datos. Malta įsipareigojo nuo šio sprendimo priėmimo momento iki įsipareigojimų įsigaliojimo tonažo mokesčio schemą ir kitas priemones, esančias šio sprendimo dalyku, administruoti taip, kad nebūtų mokama nesuderinama pagalba, kurią reikėtų susigrąžinti iš pagalbos gavėjų.

4.10.   Teisėti lūkesčiai, teisinis saugumas, esamos pagalbos statusas

Teisėti lūkesčiai, teisinis saugumas, esamos pagalbos statusas

| (144) | Malta teigė, kad schema turėtų būti laikoma esama pagalba ir kad Malta bei laivybos organizacijos turi su ja susijusių teisėtų lūkesčių. |
| --- | --- |

(144)

Malta teigė, kad schema turėtų būti laikoma esama pagalba ir kad Malta bei laivybos organizacijos turi su ja susijusių teisėtų lūkesčių.

| (145) | Maltos tonažo mokesčio schema ir papildomosios priemonės buvo nustatytos 1973 m. Šiuo atžvilgiu Malta pateikė atitinkamas pirminio 1973 m. Prekybinės laivybos įstatymo (78) dalis, visų pirma 85 ir 86 straipsnius – juose apibrėžti nuo mokesčio atleisti laivai ir pajamos, kurioms netaikomas pajamų mokestis. |
| --- | --- |

(145)

Maltos tonažo mokesčio schema ir papildomosios priemonės buvo nustatytos 1973 m. Šiuo atžvilgiu Malta pateikė atitinkamas pirminio 1973 m. Prekybinės laivybos įstatymo (78) dalis, visų pirma 85 ir 86 straipsnius – juose apibrėžti nuo mokesčio atleisti laivai ir pajamos, kurioms netaikomas pajamų mokestis.

78

| (146) | Malta teigia, kad šių pagalbos priemonių atžvilgiu vyko pasirengimo narystei peržiūros procesas. Vykstant stojimo deryboms, su transportu susiję konkurencijos klausimai, įskaitant tonažo mokestį, buvo aiškiai įtraukti į transportui skirtą skyrių. Malta pabrėžia, jog Komisija tuo metu nenurodė, kad dėl Maltos tonažo mokesčio kyla problemų. Malta nurodo susirašinėjimą ir tvirtina, kad jos pateikta informacija apie šią schemą Komisijai buvo tinkama. Malta konkrečiai nurodo 2001 m. spalio 26 d. Maltos stojimo į Europos Sąjungą konferenciją ir teigia, kad buvo susitarta rekomenduoti laikinai nutraukti derybas dėl transportui skirto skyriaus. Malta tvirtina, kad ji, kaip ir laivybos organizacijos, kurioms taikoma tonažo mokesčio schema, visada suprato ir manė, kad schema visiškai atitinka Jūrų transporto gaires. |
| --- | --- |

(146)

Malta teigia, kad šių pagalbos priemonių atžvilgiu vyko pasirengimo narystei peržiūros procesas. Vykstant stojimo deryboms, su transportu susiję konkurencijos klausimai, įskaitant tonažo mokestį, buvo aiškiai įtraukti į transportui skirtą skyrių. Malta pabrėžia, jog Komisija tuo metu nenurodė, kad dėl Maltos tonažo mokesčio kyla problemų. Malta nurodo susirašinėjimą ir tvirtina, kad jos pateikta informacija apie šią schemą Komisijai buvo tinkama. Malta konkrečiai nurodo 2001 m. spalio 26 d. Maltos stojimo į Europos Sąjungą konferenciją ir teigia, kad buvo susitarta rekomenduoti laikinai nutraukti derybas dėl transportui skirto skyriaus. Malta tvirtina, kad ji, kaip ir laivybos organizacijos, kurioms taikoma tonažo mokesčio schema, visada suprato ir manė, kad schema visiškai atitinka Jūrų transporto gaires.

| (147) | Atitinkami Maltos teisės aktai (Prekybinės laivybos įstatymas ir Mokesčių nuostatai) Komisijai buvo perduoti iki 2004 m. rugpjūčio 31 d., kaip reikalauta Stojimo akte (79). Apie tonažo schemą Komisijai buvo pranešta 2000 m. spalio 19 d. dokumentu CONF-M 51/00, papildytu 2001 m. rugsėjo 18 d. dokumentu CONF-M 65/01. |
| --- | --- |

(147)

Atitinkami Maltos teisės aktai (Prekybinės laivybos įstatymas ir Mokesčių nuostatai) Komisijai buvo perduoti iki 2004 m. rugpjūčio 31 d., kaip reikalauta Stojimo akte (79). Apie tonažo schemą Komisijai buvo pranešta 2000 m. spalio 19 d. dokumentu CONF-M 51/00, papildytu 2001 m. rugsėjo 18 d. dokumentu CONF-M 65/01.

79

| (148) | Nuo įstojimo dienos iki 2007 m. gegužės 1 d. atitinkami teisės aktai nebuvo keisti. Nacionalinės nuostatos buvo iš dalies keistos tik 2010 m., į nacionalinę teisę perkeliant Komisijos komunikato, kuriame išdėstomos valstybės pagalbos teikimo laivų valdymo įmonėms gairės, (toliau – Laivų valdymo gairės) principus (80). |
| --- | --- |

(148)

Nuo įstojimo dienos iki 2007 m. gegužės 1 d. atitinkami teisės aktai nebuvo keisti. Nacionalinės nuostatos buvo iš dalies keistos tik 2010 m., į nacionalinę teisę perkeliant Komisijos komunikato, kuriame išdėstomos valstybės pagalbos teikimo laivų valdymo įmonėms gairės, (toliau – Laivų valdymo gairės) principus (80).

80

| (149) | Malta Komisijai priminė, kad, baigiantis trejų metų laikotarpiui, kuris Stojimo sutartimi buvo nustatytas esamoms pagalbos priemonėms iš dalies pakeisti, tonažo mokesčio schema nebuvo minima tarp schemų, kurias reikėjo koreguoti, taigi šalis manė, jog schema yra esama pagalba. Savo 2007 m. balandžio 24 d. rašte Komisija nurodė dvi pagalbos priemones: „Viešosios paslaugos įsipareigojimas – Gozo Channel Co Ltd“ ir „Viešosios paslaugos įsipareigojimas – Sea Malta Co Ltd.“ |
| --- | --- |

(149)

Malta Komisijai priminė, kad, baigiantis trejų metų laikotarpiui, kuris Stojimo sutartimi buvo nustatytas esamoms pagalbos priemonėms iš dalies pakeisti, tonažo mokesčio schema nebuvo minima tarp schemų, kurias reikėjo koreguoti, taigi šalis manė, jog schema yra esama pagalba. Savo 2007 m. balandžio 24 d. rašte Komisija nurodė dvi pagalbos priemones: „Viešosios paslaugos įsipareigojimas – Gozo Channel Co Ltd“ ir „Viešosios paslaugos įsipareigojimas – Sea Malta Co Ltd.“

Gozo Channel Co Ltd

Sea Malta Co Ltd

5.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (150) | Kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, pastabos buvo gautos iš šešių suinteresuotųjų šalių ir Vokietijos laivybos sektoriaus darbuotojo, pageidaujančio, kad jo tapatybė būtų neatskleista. Šios pastabos apibendrintos 151–177 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(150)

Kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, pastabos buvo gautos iš šešių suinteresuotųjų šalių ir Vokietijos laivybos sektoriaus darbuotojo, pageidaujančio, kad jo tapatybė būtų neatskleista. Šios pastabos apibendrintos 151–177 konstatuojamosiose dalyse.

5.1.   Laivai, atitinkantys tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

Laivai, atitinkantys tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

| (151) | Europos bendrijos laivų savininkų asociacija (ECSA) sutiko su Komisijos pirminiu vertinimu, kad žvejybos laivai, naftos bokštai ir nekomercinės pramoginės jachtos neturėtų būti laikomi atitinkančiais tonažo mokesčio reikalavimus. |
| --- | --- |

(151)

Europos bendrijos laivų savininkų asociacija (ECSA) sutiko su Komisijos pirminiu vertinimu, kad žvejybos laivai, naftos bokštai ir nekomercinės pramoginės jachtos neturėtų būti laikomi atitinkančiais tonažo mokesčio reikalavimus.

5.2.   Tonažo mokesčio taikymas baržoms

Tonažo mokesčio taikymas baržoms

| (152) | Maltos tarptautinė laivybos taryba pabrėžė, kad nevaromos baržos veža krovinius, o vilkikai užtikrina, kad kroviniai pasiektų paskirties vietą. Todėl tai yra viena operacija ir kiekvienas laivas turi būti laikomas atitinkančiu tonažo mokesčio taikymo reikalavimus. |
| --- | --- |

(152)

Maltos tarptautinė laivybos taryba pabrėžė, kad nevaromos baržos veža krovinius, o vilkikai užtikrina, kad kroviniai pasiektų paskirties vietą. Todėl tai yra viena operacija ir kiekvienas laivas turi būti laikomas atitinkančiu tonažo mokesčio taikymo reikalavimus.

5.3.   Tonažo mokesčio taikymas kruiziniams laivams

Tonažo mokesčio taikymas kruiziniams laivams

| (153) | Maltos tarptautinė laivybos taryba pabrėžė, kad kruizinių laivų eksploatavimo veikla yra keleivių vežimo veiklos sinonimas. |
| --- | --- |

(153)

Maltos tarptautinė laivybos taryba pabrėžė, kad kruizinių laivų eksploatavimo veikla yra keleivių vežimo veiklos sinonimas.

| (154) | ECSA teigė, kad pirminė kruizinio laivo paskirtis yra jūrų transporto paslaugos, net jeigu jomis naudojamasi pramoginiais tikslais. ECSA taip pat pabrėžė, kad kruiziniams laivams taikomos tos pačios kontrolės ir reglamentavimo priemonės, kaip ir dideliems vandenynais plaukiojantiems laivams, ir jų jūrininkai turi laikytis tų pačių atestavimo reikalavimų. Jiems taip pat taikomos tos pačios vėliavos ir uosto valstybės kontrolės priemonės bei tos pačios tarptautinės konvencijos, kaip ir kitiems tarptautinių reisų laivams. Kruizų sektorius labai prisidėjo siekiant Jūrų transporto gairių tikslų. Kruizų sektoriuje juntamas konkurencinis ne ES šalių sektorių spaudimas. Jeigu EEE susitarimo šalis arba valstybė narė nustato mokesčius (arba kitas išlaidas), kurių nenustato kitos valstybės, valstybė narė gali numanyti, kad jos laivai ims plaukioti su kitos valstybės, kokioje bendros sąnaudos yra mažesnės, vėliava. |
| --- | --- |

(154)

ECSA teigė, kad pirminė kruizinio laivo paskirtis yra jūrų transporto paslaugos, net jeigu jomis naudojamasi pramoginiais tikslais. ECSA taip pat pabrėžė, kad kruiziniams laivams taikomos tos pačios kontrolės ir reglamentavimo priemonės, kaip ir dideliems vandenynais plaukiojantiems laivams, ir jų jūrininkai turi laikytis tų pačių atestavimo reikalavimų. Jiems taip pat taikomos tos pačios vėliavos ir uosto valstybės kontrolės priemonės bei tos pačios tarptautinės konvencijos, kaip ir kitiems tarptautinių reisų laivams. Kruizų sektorius labai prisidėjo siekiant Jūrų transporto gairių tikslų. Kruizų sektoriuje juntamas konkurencinis ne ES šalių sektorių spaudimas. Jeigu EEE susitarimo šalis arba valstybė narė nustato mokesčius (arba kitas išlaidas), kurių nenustato kitos valstybės, valstybė narė gali numanyti, kad jos laivai ims plaukioti su kitos valstybės, kokioje bendros sąnaudos yra mažesnės, vėliava.

5.4.   Tonažo mokesčio taikymas komercinėms jachtoms

Tonažo mokesčio taikymas komercinėms jachtoms

| (155) | Maltos tarptautinė laivybos taryba, Maltos prekybos, verslo ir pramonės rūmai ir tinklas „Super Yachts Industry Network – Malta“ pabrėžė, kad komercinių jachtų veikla yra susijusi su keleivių vežimu, ir šioje srityje esama didelės tarptautinės konkurencijos su lengvatinių mokesčių zonomis siekiant pritraukti nuosavybės bendrovių steigimo ir komercinių jachtų registravimo verslą. |
| --- | --- |

(155)

Maltos tarptautinė laivybos taryba, Maltos prekybos, verslo ir pramonės rūmai ir tinklas „Super Yachts Industry Network – Malta“ pabrėžė, kad komercinių jachtų veikla yra susijusi su keleivių vežimu, ir šioje srityje esama didelės tarptautinės konkurencijos su lengvatinių mokesčių zonomis siekiant pritraukti nuosavybės bendrovių steigimo ir komercinių jachtų registravimo verslą.

5.5.   Tonažo mokesčio taikymas aptarnaujantiems laivams

Tonažo mokesčio taikymas aptarnaujantiems laivams

| (156) | ECSA primygtinai tvirtino, kad reikalavimus atitinkančių laivų tipų sąrašas neturėtų būti galutinis ir baigtinis. ECSA teigė, kad nėra tikro skirtumo tarp „paslaugų teikimo“ ir „vežimo“ veiklos, nes visa tai yra komercinės laivybos veikla. ECSA palankiai vertino tai, kad Komisija pripažįsta, jog tam tikri paslaugas teikiantys laivai (pavyzdžiui, kabelių tiesimo) atitinka valstybės pagalbos skyrimo reikalavimus. |
| --- | --- |

(156)

ECSA primygtinai tvirtino, kad reikalavimus atitinkančių laivų tipų sąrašas neturėtų būti galutinis ir baigtinis. ECSA teigė, kad nėra tikro skirtumo tarp „paslaugų teikimo“ ir „vežimo“ veiklos, nes visa tai yra komercinės laivybos veikla. ECSA palankiai vertino tai, kad Komisija pripažįsta, jog tam tikri paslaugas teikiantys laivai (pavyzdžiui, kabelių tiesimo) atitinka valstybės pagalbos skyrimo reikalavimus.

5.6.   Pajamos, atitinkančios tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

Pajamos, atitinkančios tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

5.6.1.   Kapitalo prieaugio, gauto pardavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, apmokestinimas

Kapitalo prieaugio, gauto pardavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, apmokestinimas

| (157) | ECSA teigė, kad tonažo mokestis turėtų būti netaikomas tik pelnui, gautam perkant arba parduodant turtą, susijusį su įprasta laivo eksploatuotojo veikla, kai bendrovė nevykdo jokios kitos veiklos, išskyrus laivybos turto pirkimą ir pardavimą. Tokiu atveju pati bendrovė negali būti laikoma teikiančia laivybos paslaugas. |
| --- | --- |

(157)

ECSA teigė, kad tonažo mokestis turėtų būti netaikomas tik pelnui, gautam perkant arba parduodant turtą, susijusį su įprasta laivo eksploatuotojo veikla, kai bendrovė nevykdo jokios kitos veiklos, išskyrus laivybos turto pirkimą ir pardavimą. Tokiu atveju pati bendrovė negali būti laikoma teikiančia laivybos paslaugas.

| (158) | ECSA tvirtino, kad kapitalo prieaugiui, gaunamam pardavus laivus, taip pat turėtų būti taikomas tonažo mokestis, kai laivai įsigyti prieš nustatant tonažo mokesčio schemą, o tonažo mokesčio schemose turėtų būti nustatyta teisinga ir nešališka pereinamojo laikotarpio tvarka, atsižvelgiant į bet kokius mokestinius reikalavimus, susidariusius per laikotarpį iki tonažo mokesčio taikymo. |
| --- | --- |

(158)

ECSA tvirtino, kad kapitalo prieaugiui, gaunamam pardavus laivus, taip pat turėtų būti taikomas tonažo mokestis, kai laivai įsigyti prieš nustatant tonažo mokesčio schemą, o tonažo mokesčio schemose turėtų būti nustatyta teisinga ir nešališka pereinamojo laikotarpio tvarka, atsižvelgiant į bet kokius mokestinius reikalavimus, susidariusius per laikotarpį iki tonažo mokesčio taikymo.

5.6.2.   Tonažo mokesčio taikymas su jūrų transportu susijusioms papildomoms paslaugoms

Tonažo mokesčio taikymas su jūrų transportu susijusioms papildomoms paslaugoms

| (159) | Pasak ECSA, papildoma veikla turėtų būti įprasta laivybos organizacijos teikiamų laivybos paslaugų dalis. ECSA tvirtina, kad nėra reikalo pateikti papildomos veiklos apibrėžties, taikant Jūrų transporto gaires, – reikia palikti laisvę pačioms valstybėms narėms išsamiai aiškinti tą sąvoką, stebint Komisijai. |
| --- | --- |

(159)

Pasak ECSA, papildoma veikla turėtų būti įprasta laivybos organizacijos teikiamų laivybos paslaugų dalis. ECSA tvirtina, kad nėra reikalo pateikti papildomos veiklos apibrėžties, taikant Jūrų transporto gaires, – reikia palikti laisvę pačioms valstybėms narėms išsamiai aiškinti tą sąvoką, stebint Komisijai.

| (160) | ECSA sutinka su Komisija, kad finansų įstaigų paslaugos (pvz., paskolos ir garantijos), teikiamos laivybos bendrovėms, kurioms taikomas tonažo mokestis, neturėtų būti laikomos atitinkančiomis papildomos veiklos reikalavimus. |
| --- | --- |

(160)

ECSA sutinka su Komisija, kad finansų įstaigų paslaugos (pvz., paskolos ir garantijos), teikiamos laivybos bendrovėms, kurioms taikomas tonažo mokestis, neturėtų būti laikomos atitinkančiomis papildomos veiklos reikalavimus.

| (161) | Jeigu vienintelis bendrovės verslas yra reikalavimus atitinkančių laivų eksploatavimas, visas pelnas iš laivo eksploatavimo veiklos turėtų būti įtrauktas į atskirą apskaitą, jeigu verslo veikla atitinka įprastą sektoriaus praktiką. |
| --- | --- |

(161)

Jeigu vienintelis bendrovės verslas yra reikalavimus atitinkančių laivų eksploatavimas, visas pelnas iš laivo eksploatavimo veiklos turėtų būti įtrauktas į atskirą apskaitą, jeigu verslo veikla atitinka įprastą sektoriaus praktiką.

| (162) | ECSA atkreipė dėmesį, kad daug bendrovių už savo paslaugas ima bendrą mokestį ir dėl tokios plačios aprėpties gali išvengti reikalavimo atlikti sutartinius skaičiavimus pelno proporcingo paskirstymo tikslais. ECSA pabrėžė, kad tokios plačios aprėpties taikymas palaikomas ir EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo. |
| --- | --- |

(162)

ECSA atkreipė dėmesį, kad daug bendrovių už savo paslaugas ima bendrą mokestį ir dėl tokios plačios aprėpties gali išvengti reikalavimo atlikti sutartinius skaičiavimus pelno proporcingo paskirstymo tikslais. ECSA pabrėžė, kad tokios plačios aprėpties taikymas palaikomas ir EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo.

| (163) | ECSA nurodė, kad, ekonominiu požiūriu teikiant daugumą keleivinės laivybos paslaugų, atskirai apmokestinamos paslaugos yra būtinas ir įprastas elementas. Be tų paslaugų laivybos veikla klientams būtų nepatraukli, o laivybos bendrovėms – neperspektyvi, todėl ta veikla turėtų atitikti tonažo mokesčio taikymo reikalavimus. |
| --- | --- |

(163)

ECSA nurodė, kad, ekonominiu požiūriu teikiant daugumą keleivinės laivybos paslaugų, atskirai apmokestinamos paslaugos yra būtinas ir įprastas elementas. Be tų paslaugų laivybos veikla klientams būtų nepatraukli, o laivybos bendrovėms – neperspektyvi, todėl ta veikla turėtų atitikti tonažo mokesčio taikymo reikalavimus.

| (164) | Kalbant apie kruizinių laivų veiklą, kelionės rinkinį sudaro taip pat įvairios paslaugos, teikiamos kelionės metu, kurias keleivis tikisi gauti. ECSA nurodė, kad tai būtų komunikacijos paslaugos, barai, valiutos keitykla, ekskursijos krante, parduotuvės, sveikatingumo ir grožio paslaugos, pramogos. Tam tikrais atvejais, pavyzdžiui, rengiant ekskursijas krante, ta papildoma veikla yra paslauga, įsigyjama kruizo organizatorių (paprastai vietos agentai parengia tokių paslaugų rinkinį ir parduoda jį kruizo organizatoriams), todėl ši veikla turėtų būti įtraukta kaip reikalavimus atitinkanti veikla. |
| --- | --- |

(164)

Kalbant apie kruizinių laivų veiklą, kelionės rinkinį sudaro taip pat įvairios paslaugos, teikiamos kelionės metu, kurias keleivis tikisi gauti. ECSA nurodė, kad tai būtų komunikacijos paslaugos, barai, valiutos keitykla, ekskursijos krante, parduotuvės, sveikatingumo ir grožio paslaugos, pramogos. Tam tikrais atvejais, pavyzdžiui, rengiant ekskursijas krante, ta papildoma veikla yra paslauga, įsigyjama kruizo organizatorių (paprastai vietos agentai parengia tokių paslaugų rinkinį ir parduoda jį kruizo organizatoriams), todėl ši veikla turėtų būti įtraukta kaip reikalavimus atitinkanti veikla.

| (165) | ECSA pripažįsta nesąžiningos konkurencijos su krante veikiančiomis šalies įmonėmis vengimo principą ir atkreipia dėmesį, kad būtų nepriimtina laivus naudoti pirmiausia kaip plaukiojančius prekybos centrus, kazino arba stacionarius viešbučius. |
| --- | --- |

(165)

ECSA pripažįsta nesąžiningos konkurencijos su krante veikiančiomis šalies įmonėmis vengimo principą ir atkreipia dėmesį, kad būtų nepriimtina laivus naudoti pirmiausia kaip plaukiojančius prekybos centrus, kazino arba stacionarius viešbučius.

| (166) | Maltos tarptautinė laivybos taryba laikėsi panašios nuomonės apie kruizus ir paslaugų keleiviams rinkinius. |
| --- | --- |

(166)

Maltos tarptautinė laivybos taryba laikėsi panašios nuomonės apie kruizus ir paslaugų keleiviams rinkinius.

5.6.3.   Tonažo mokesčio taikymas subjektams, reikalavimus atitinkančius laivus išnuomojantiems be įgulos

Tonažo mokesčio taikymas subjektams, reikalavimus atitinkančius laivus išnuomojantiems be įgulos

| (167) | ECSA tvirtino, kad valstybės narės turėtų nuspręsti, ar reikėtų nustatyti kokius nors apribojimus, atsižvelgiant į, pavyzdžiui, nacionalinės laivybos pramonės ir jūrų pramonės komplekso struktūrą. |
| --- | --- |

(167)

ECSA tvirtino, kad valstybės narės turėtų nuspręsti, ar reikėtų nustatyti kokius nors apribojimus, atsižvelgiant į, pavyzdžiui, nacionalinės laivybos pramonės ir jūrų pramonės komplekso struktūrą.

| (168) | Norvegijos laivų savininkų asociacija paaiškino, kad laivo nuomojimas be įgulos yra įprasta laivybos bendrovių taikoma tvarka. Tačiau paprastai be įgulos išnuomojama tik maža procentinė laivybos bendrovių bendros talpos dalis. Yra kelios bendrovės, kurioms priklauso tik laivai, išnuomoti be įgulos. Jeigu pajamos iš laivo išnuomojimo be įgulos nebūtų visiškai neapmokestinamos, EEE veikiantys laivų savininkai negalėtų siūlyti konkurencingų nuomos įkainių. Be to, bendrovės, teikiančios paslaugas naftos ir dujų įmonėms, veikiančioms užsienio šelfuose, paprastai atskiria veiklą, susijusią su laivo turėjimu, ir su jo eksploatavimu, kad galėtų konkuruoti valstybėje, kurioje vykdo veiklą. Dažnai laivo išnuomojimas be įgulos yra vienintelė galimybė norint patekti į saugomas užsienio rinkas. Taip pat, kai frachtuotojas yra su nafta susijusi bendrovė, toks frachtuotojas dažnai pats turi įgulos įdarbinimo ir laivo techninio valdymo paslaugų organizaciją ir pageidauja naudotis jos paslaugomis. Taip pat yra teritorijų, kuriose rizika, susijusi su išlaidomis įgulai ir įgulos prieinamumu, sąnaudomis ir laiku užtikrinamomis galimybėmis gauti laivo remonto paslaugas bei visa kita, kas būtina laivui eksploatuoti, laikoma nepriimtina, todėl pirmumas teikiamas laivo nuomai be įgulos. |
| --- | --- |

(168)

Norvegijos laivų savininkų asociacija paaiškino, kad laivo nuomojimas be įgulos yra įprasta laivybos bendrovių taikoma tvarka. Tačiau paprastai be įgulos išnuomojama tik maža procentinė laivybos bendrovių bendros talpos dalis. Yra kelios bendrovės, kurioms priklauso tik laivai, išnuomoti be įgulos. Jeigu pajamos iš laivo išnuomojimo be įgulos nebūtų visiškai neapmokestinamos, EEE veikiantys laivų savininkai negalėtų siūlyti konkurencingų nuomos įkainių. Be to, bendrovės, teikiančios paslaugas naftos ir dujų įmonėms, veikiančioms užsienio šelfuose, paprastai atskiria veiklą, susijusią su laivo turėjimu, ir su jo eksploatavimu, kad galėtų konkuruoti valstybėje, kurioje vykdo veiklą. Dažnai laivo išnuomojimas be įgulos yra vienintelė galimybė norint patekti į saugomas užsienio rinkas. Taip pat, kai frachtuotojas yra su nafta susijusi bendrovė, toks frachtuotojas dažnai pats turi įgulos įdarbinimo ir laivo techninio valdymo paslaugų organizaciją ir pageidauja naudotis jos paslaugomis. Taip pat yra teritorijų, kuriose rizika, susijusi su išlaidomis įgulai ir įgulos prieinamumu, sąnaudomis ir laiku užtikrinamomis galimybėmis gauti laivo remonto paslaugas bei visa kita, kas būtina laivui eksploatuoti, laikoma nepriimtina, todėl pirmumas teikiamas laivo nuomai be įgulos.

| (169) | Norvegijos laivų savininkų asociacija tvirtina, kad bendrovėms, kurioms taikomas tonažo mokestis, leidžiant laivus išnuomoti be įgulos, valstybės pagalba laivybos pramonei nepadidės (81). Neapmokestinamos laivybos pajamos tiesiog padalijamos bendrovei, kuriai priklauso laivas ir kuri laivą išnuomojo, ir bendrovei, kuri eksploatuoja laivą (laivą eksploatuojančios bendrovės neapmokestinamos pajamos mažinamos laivo nuomos be įgulos mokesčiu, o šis yra neapmokestinamos bendrovės, kuriai priklauso laivas, pajamos). |
| --- | --- |

(169)

Norvegijos laivų savininkų asociacija tvirtina, kad bendrovėms, kurioms taikomas tonažo mokestis, leidžiant laivus išnuomoti be įgulos, valstybės pagalba laivybos pramonei nepadidės (81). Neapmokestinamos laivybos pajamos tiesiog padalijamos bendrovei, kuriai priklauso laivas ir kuri laivą išnuomojo, ir bendrovei, kuri eksploatuoja laivą (laivą eksploatuojančios bendrovės neapmokestinamos pajamos mažinamos laivo nuomos be įgulos mokesčiu, o šis yra neapmokestinamos bendrovės, kuriai priklauso laivas, pajamos).

81

| (170) | Maltos tarptautinė laivybos taryba teigė, kad laivo turėjimas ir laivo eksploatavimas turi būti laikoma visuma. Laivo turėjimo ir laivo eksploatavimo veiklą gali vykdyti ta pati organizacija. Kartais tą pačią veiklą gali vykdyti keli subjektai. Kai esama kelių subjektų, visiems tenka prisiimti sąnaudas ir atsakomybę, taip pat rūpintis, kad pirminės operacijos būtų vykdomos saugiai ir veiksmingai. Pabrėžiama, kad Maltos teisėje ir tarptautinėje teisėje laivo savininkui nustatytos didžiulės prievolės ir atsakomybė, net ir tada, kai laivas išnuomojamas be įgulos. Todėl jeigu laivas išnuomojamas tarptautiniam krovinių ir keleivių vežimui, tonažo mokesčio schema turėtų būti taikoma ir savininkui, ir frachtuotojui. |
| --- | --- |

(170)

Maltos tarptautinė laivybos taryba teigė, kad laivo turėjimas ir laivo eksploatavimas turi būti laikoma visuma. Laivo turėjimo ir laivo eksploatavimo veiklą gali vykdyti ta pati organizacija. Kartais tą pačią veiklą gali vykdyti keli subjektai. Kai esama kelių subjektų, visiems tenka prisiimti sąnaudas ir atsakomybę, taip pat rūpintis, kad pirminės operacijos būtų vykdomos saugiai ir veiksmingai. Pabrėžiama, kad Maltos teisėje ir tarptautinėje teisėje laivo savininkui nustatytos didžiulės prievolės ir atsakomybė, net ir tada, kai laivas išnuomojamas be įgulos. Todėl jeigu laivas išnuomojamas tarptautiniam krovinių ir keleivių vežimui, tonažo mokesčio schema turėtų būti taikoma ir savininkui, ir frachtuotojui.

5.6.4.   Tonažo mokesčio taikymas laivų su įgula nuomai (kai laivas išnuomojamas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei)

Tonažo mokesčio taikymas laivų su įgula nuomai (kai laivas išnuomojamas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei)

| (171) | ECSA pabrėžė, kad laivo nuomojimo veikla užtikrinamas tiesioginis ir netiesioginis užimtumas dideliam skaičiui laivybos specialistų iš visos Europos, o laikantis lankstaus požiūrio padedama laivybos bendrovių pagrindinius biurus išlaikyti ES. |
| --- | --- |

(171)

ECSA pabrėžė, kad laivo nuomojimo veikla užtikrinamas tiesioginis ir netiesioginis užimtumas dideliam skaičiui laivybos specialistų iš visos Europos, o laikantis lankstaus požiūrio padedama laivybos bendrovių pagrindinius biurus išlaikyti ES.

| (172) | Kalbant apie tam tikrus Komisijos sprendimus, kuriais nustatoma, kokia būtina minimali pačių frachtuotojų, kai laivas išnuomojamas tam tikram laikui, laivybos dalis, kad frachtuotojui galėtų būti taikoma tonažo mokesčio lengvata, ECSA laikėsi nuomonės, kad šis reikalavimas turėtų būti ne toks griežtas. |
| --- | --- |

(172)

Kalbant apie tam tikrus Komisijos sprendimus, kuriais nustatoma, kokia būtina minimali pačių frachtuotojų, kai laivas išnuomojamas tam tikram laikui, laivybos dalis, kad frachtuotojui galėtų būti taikoma tonažo mokesčio lengvata, ECSA laikėsi nuomonės, kad šis reikalavimas turėtų būti ne toks griežtas.

| (173) | Pasak Norvegijos laivų savininkų asociacijos, dėl komercinių priežasčių dauguma laivybos bendrovių turi atstovus keliuose viso pasaulio jūrų laivininkystės centruose, ir jeigu tarptautinė laivybos organizacija turėtų strategiją savo laivyne padidinti laivų, nuomojamų tam tikram laikui, skaičių, ji galėtų tai padaryti, net jeigu Europos tonažo mokesčio schemomis būtų nustatyta kokių nors apribojimų. Jos tai darytų naudodamosi patronuojamąja įmone, nesančia EEE rezidente. |
| --- | --- |

(173)

Pasak Norvegijos laivų savininkų asociacijos, dėl komercinių priežasčių dauguma laivybos bendrovių turi atstovus keliuose viso pasaulio jūrų laivininkystės centruose, ir jeigu tarptautinė laivybos organizacija turėtų strategiją savo laivyne padidinti laivų, nuomojamų tam tikram laikui, skaičių, ji galėtų tai padaryti, net jeigu Europos tonažo mokesčio schemomis būtų nustatyta kokių nors apribojimų. Jos tai darytų naudodamosi patronuojamąja įmone, nesančia EEE rezidente.

5.7.   Ryšio su vėliava taisyklė

Ryšio su vėliava taisyklė

| (174) | ECSA laikėsi nuomonės, kad, iš esmės, Jūrų transporto gairėse yra tam tikro praktiško laipsnio lankstumo, susijusio su tuo, kaip naudojamos valstybių narių vėliavos, ir tai neturėtų būti griežtinama. |
| --- | --- |

(174)

ECSA laikėsi nuomonės, kad, iš esmės, Jūrų transporto gairėse yra tam tikro praktiško laipsnio lankstumo, susijusio su tuo, kaip naudojamos valstybių narių vėliavos, ir tai neturėtų būti griežtinama.

5.8.   Veiklos atskyrimo taisyklės

Veiklos atskyrimo taisyklės

| (175) | ECSA pabrėžė, kad tonažo mokesčio schemose turi būti nustatyta aiški reikalavimus atitinkančios veiklos apibrėžtis. |
| --- | --- |

(175)

ECSA pabrėžė, kad tonažo mokesčio schemose turi būti nustatyta aiški reikalavimus atitinkančios veiklos apibrėžtis.

| (176) | Laivo eksploatuotojas į atskirą apskaitą gali įtraukti paslaugų pirkimo iš kitų įmonių veiklą, bet negali įtraukti pelno, gaunamo vykdant kitą veiklą. Toks įprastų rinkos sąlygų principas taikomas administruojant mokesčius, jis žinomas kaip sandorių kainodaros reikalavimas. Pavyzdžiui, jeigu laivo eksploatuotojas teikia sausumos paslaugas, pavyzdžiui, sausumos transporto arba apgyvendinimo viešbutyje paslaugas, ir tai įtraukta į paslaugų rinkinį, bet koks pelno dydis, kurį jis taiko ir kuris yra didesnis nei įprastomis rinkos sąlygomis patiriamos sąnaudos, turėtų patekti į tonažo mokesčio taikymo sritį. Taigi, jeigu paslaugas rinkos įkainiais teikia trečioji šalis, kad ir kokį pelną laivo eksploatuotojas gautų, tas pelnas bus įtrauktas į atskirą apskaitą. Tačiau, jeigu paslaugos teikiamos laivo eksploatuotojo grupėje, joms bus taikoma sandorių kainodara ir pelnas, gaunamas iš kelių transporto arba viešbučių veiklos, nepateks į tonažo mokesčio taikymo sritį, o tonažo mokestis galės būti taikomas tik apskaičiuotam tokių grupės paslaugų pelno dydžiui. |
| --- | --- |

(176)

Laivo eksploatuotojas į atskirą apskaitą gali įtraukti paslaugų pirkimo iš kitų įmonių veiklą, bet negali įtraukti pelno, gaunamo vykdant kitą veiklą. Toks įprastų rinkos sąlygų principas taikomas administruojant mokesčius, jis žinomas kaip sandorių kainodaros reikalavimas. Pavyzdžiui, jeigu laivo eksploatuotojas teikia sausumos paslaugas, pavyzdžiui, sausumos transporto arba apgyvendinimo viešbutyje paslaugas, ir tai įtraukta į paslaugų rinkinį, bet koks pelno dydis, kurį jis taiko ir kuris yra didesnis nei įprastomis rinkos sąlygomis patiriamos sąnaudos, turėtų patekti į tonažo mokesčio taikymo sritį. Taigi, jeigu paslaugas rinkos įkainiais teikia trečioji šalis, kad ir kokį pelną laivo eksploatuotojas gautų, tas pelnas bus įtrauktas į atskirą apskaitą. Tačiau, jeigu paslaugos teikiamos laivo eksploatuotojo grupėje, joms bus taikoma sandorių kainodara ir pelnas, gaunamas iš kelių transporto arba viešbučių veiklos, nepateks į tonažo mokesčio taikymo sritį, o tonažo mokestis galės būti taikomas tik apskaičiuotam tokių grupės paslaugų pelno dydžiui.

5.9.   Iš laivybos bendrovių finansavimo gaunamo pelno neapmokestinimas

Iš laivybos bendrovių finansavimo gaunamo pelno neapmokestinimas

| (177) | ECSA sutiko su Komisija, kad finansų įstaigų paslaugos (pvz., paskolos ir garantijos), teikiamos laivybos bendrovėms, kurioms taikoma tonažo mokesčio schema, neturėtų būti laikomos atitinkančia reikalavimus arba papildoma veikla. |
| --- | --- |

(177)

ECSA sutiko su Komisija, kad finansų įstaigų paslaugos (pvz., paskolos ir garantijos), teikiamos laivybos bendrovėms, kurioms taikoma tonažo mokesčio schema, neturėtų būti laikomos atitinkančia reikalavimus arba papildoma veikla.

6.   MALTOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

MALTOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (178) | Malta mano, jog sprendžiant iš daugumos gautų pastabų, galima aiškiai matyti, kad jas pateikusius subjektus apskritai tenkina tai, kaip Maltoje taikomos Jūrų transporto gairės. Malta atkreipė dėmesį, kad suinteresuotieji subjektai neprieštaravo esamai tvarkai ir ją palaikė. |
| --- | --- |

(178)

Malta mano, jog sprendžiant iš daugumos gautų pastabų, galima aiškiai matyti, kad jas pateikusius subjektus apskritai tenkina tai, kaip Maltoje taikomos Jūrų transporto gairės. Malta atkreipė dėmesį, kad suinteresuotieji subjektai neprieštaravo esamai tvarkai ir ją palaikė.

7.   PAGALBOS VERTINIMAS

PAGALBOS VERTINIMAS

7.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (179) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(179)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

įmones

| (180) | Atitinkamai, kad paramos priemonė būtų laikoma pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, ji turi atitikti visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti finansuojama iš valstybės išteklių ir priskiriama valstybei; ii) priemone turi būti suteikiamas atrankusis pranašumas jos gavėjui, palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą; iii) priemone turi arba gali būti iškraipoma konkurencija ir iv) priemone turi būti galima daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(180)

Atitinkamai, kad paramos priemonė būtų laikoma pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, ji turi atitikti visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti finansuojama iš valstybės išteklių ir priskiriama valstybei; ii) priemone turi būti suteikiamas atrankusis pranašumas jos gavėjui, palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą; iii) priemone turi arba gali būti iškraipoma konkurencija ir iv) priemone turi būti galima daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (181) | Toliau Komisija vertins, ar i) tonažo mokesčio schema, ii) kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas, iii) kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas, iv) dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas, v) palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas, vi) atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių (toliau kartu – nacionalinės priemonės) atitinka 180 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kriterijus ir dėl to yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(181)

Toliau Komisija vertins, ar i) tonažo mokesčio schema, ii) kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas, iii) kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas, iv) dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas, v) palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas, vi) atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių (toliau kartu – nacionalinės priemonės) atitinka 180 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kriterijus ir dėl to yra valstybės pagalba.

Valstybės ištekliai, priskyrimas valstybei ir pranašumas

Valstybės ištekliai, priskyrimas valstybei ir pranašumas

| (182) | Komisija atkreipia dėmesį, kad nacionalinės priemonės yra susijusios su atleidimu nuo įprastų mokesčių ir rinkliavų, paprastai mokėtinų Maltos valstybei. Tonažo mokesčio schema sumažinamas mokestis, palyginti su pajamų mokesčiu, paprastai mokamu nuo įmonės pajamų pagal Pajamų mokesčio įstatymą. Dividendų ir kapitalo prieaugio, susijusių su akcijomis laivybos bendrovėse, taip pat kapitalo prieaugio, susijusio su laivų pardavimu arba perdavimu, ir palūkanų ar kitokių pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimą sudaro pagal Pajamų mokesčio įstatymą mokėtinų mokesčių netaikymas, leidžiamas pagal Prekybinės laivybos įstatymą ir Mokesčių nuostatus. Panašiai, atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių, kaip nustatyta Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatyme, taip pat yra taikomas pagal Prekybinės laivybos įstatymą ir Mokesčių nuostatus. Atleidimas nuo mokesčių mokėjimo, taikomas ministro nuožiūra, taip pat yra atleidimas nuo įprastų mokesčių ir rinkliavų, paprastai mokėtinų Maltos valstybei. |
| --- | --- |

(182)

Komisija atkreipia dėmesį, kad nacionalinės priemonės yra susijusios su atleidimu nuo įprastų mokesčių ir rinkliavų, paprastai mokėtinų Maltos valstybei. Tonažo mokesčio schema sumažinamas mokestis, palyginti su pajamų mokesčiu, paprastai mokamu nuo įmonės pajamų pagal Pajamų mokesčio įstatymą. Dividendų ir kapitalo prieaugio, susijusių su akcijomis laivybos bendrovėse, taip pat kapitalo prieaugio, susijusio su laivų pardavimu arba perdavimu, ir palūkanų ar kitokių pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimą sudaro pagal Pajamų mokesčio įstatymą mokėtinų mokesčių netaikymas, leidžiamas pagal Prekybinės laivybos įstatymą ir Mokesčių nuostatus. Panašiai, atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių, kaip nustatyta Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatyme, taip pat yra taikomas pagal Prekybinės laivybos įstatymą ir Mokesčių nuostatus. Atleidimas nuo mokesčių mokėjimo, taikomas ministro nuožiūra, taip pat yra atleidimas nuo įprastų mokesčių ir rinkliavų, paprastai mokėtinų Maltos valstybei.

| (183) | Komisija atkreipia dėmesį, kad mokestinių pajamų praradimas valstybei prilygsta valstybės išteklių naudojimui fiskalinių išlaidų pavidalu. Leisdama pagal Prekybinės laivybos įstatymą sumažinti mokesčius ir žyminius mokesčius arba atleisti nuo jų Malta atsisako pajamų, kurios yra valstybės ištekliai. Taigi, mokesčių mažinimas ir atleidimas nuo mokesčių bei nuo žyminio mokesčio yra susiję su valstybės ištekliais. Tų priemonių įgyvendinimą reglamentuoja valstybė (Prekybinės laivybos įstatymu – tai yra parlamentinis įstatymas, ir Mokesčių nuostatais – juos Malta laiko papildomu teisės aktu, kuriuo įgyvendinamas Prekybinės laivybos įstatymas). Kadangi tos fiskalinės priemonės yra suteiktos Maltos institucijų, jos yra priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(183)

Komisija atkreipia dėmesį, kad mokestinių pajamų praradimas valstybei prilygsta valstybės išteklių naudojimui fiskalinių išlaidų pavidalu. Leisdama pagal Prekybinės laivybos įstatymą sumažinti mokesčius ir žyminius mokesčius arba atleisti nuo jų Malta atsisako pajamų, kurios yra valstybės ištekliai. Taigi, mokesčių mažinimas ir atleidimas nuo mokesčių bei nuo žyminio mokesčio yra susiję su valstybės ištekliais. Tų priemonių įgyvendinimą reglamentuoja valstybė (Prekybinės laivybos įstatymu – tai yra parlamentinis įstatymas, ir Mokesčių nuostatais – juos Malta laiko papildomu teisės aktu, kuriuo įgyvendinamas Prekybinės laivybos įstatymas). Kadangi tos fiskalinės priemonės yra suteiktos Maltos institucijų, jos yra priskirtinos valstybei.

| (184) | Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ja jos gavėjams turi būti suteiktas finansinis pranašumas. Komisija atkreipia dėmesį, kad nacionalines priemones sudaro atleidimas nuo mokesčių ir žyminių mokesčių, ir tuo pagalbos gavėjui suteikiamas pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(184)

Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ja jos gavėjams turi būti suteiktas finansinis pranašumas. Komisija atkreipia dėmesį, kad nacionalines priemones sudaro atleidimas nuo mokesčių ir žyminių mokesčių, ir tuo pagalbos gavėjui suteikiamas pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (185) | Todėl Komisija daro išvadą, kad






  i) | tonažo mokestis pagal tonažo mokesčio sistemą; |
| --- | --- | --- |

(185)

Todėl Komisija daro išvadą, kad

i)

tonažo mokestis pagal tonažo mokesčio sistemą;

| ii) | atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra; |
| --- | --- |

ii)

atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra;

| iii) | kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas; |
| --- | --- |

iii)

kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas;

| iv) | kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas; |
| --- | --- |

iv)

kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas;

| v) | dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas; |
| --- | --- |

v)

dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas;

| vi) | palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimu; |
| --- | --- |

vi)

palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimu;

| vii) | atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių |
| --- | --- |

vii)

atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių

yra suteikti naudojant valstybės išteklius ir yra priskirtini valstybei, be to, jais pagalbos gavėjams suteikiamas pranašumas.

| (186) | Toliau atskirai pagal kiekvieną priemonę vertinami kiti elementai, būtini, kad priemonė būtų valstybės pagalba, būtent atrankusis priemonės pobūdis, taip pat galimybė, kad ji iškraipys konkurenciją ir darys poveikį prekybai. |
| --- | --- |

(186)

Toliau atskirai pagal kiekvieną priemonę vertinami kiti elementai, būtini, kad priemonė būtų valstybės pagalba, būtent atrankusis priemonės pobūdis, taip pat galimybė, kad ji iškraipys konkurenciją ir darys poveikį prekybai.

7.1.1.   Tonažo mokesčio schema

Tonažo mokesčio schema

Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

| (187) | Kad priemonė būtų valstybės pagalba, ji turi būti atrankioji ir palanki tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Kalbant apie atrankumo sąlygų aiškinimą, jau nusistovėjusi Teismo praktika, kad priemonė gali būti laikoma atrankiąja, jeigu ja siekiama „iš dalies atleisti šias įmones nuo finansinės naštos, atsirandančios įprastai taikant bendrąją įstatymais nustatytą privalomų įmokų sistemą“ (82). Taigi, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo. |
| --- | --- |

(187)

Kad priemonė būtų valstybės pagalba, ji turi būti atrankioji ir palanki tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Kalbant apie atrankumo sąlygų aiškinimą, jau nusistovėjusi Teismo praktika, kad priemonė gali būti laikoma atrankiąja, jeigu ja siekiama „iš dalies atleisti šias įmones nuo finansinės naštos, atsirandančios įprastai taikant bendrąją įstatymais nustatytą privalomų įmokų sistemą“ (82). Taigi, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo.

82

| (188) | Teisingumo Teismas parengė trijų etapų analizę, atliktiną vertinant (83). Pirma, turi būti nustatyta bazinė sistema. Antra, turėtų būti nustatyta, ar konkrečia priemone nukrypstama nuo tos sistemos, jeigu pagal ją diferencijuojami ekonominės veiklos vykdytojai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši. Vertinimas, ar nuo šios sistemos nukrypta, yra svarbiausias šios analizės dalies elementas ir juo remiantis galima padaryti išvadą, ar priemonė prima facie yra atrankioji. Jeigu aptariama priemone nuo bazinės sistemos nenukrypstama, ji nėra atrankioji. Tačiau jeigu nukrypstama (taigi ta priemonė yra prima facie atrankioji), trečiajame analizės etape reikia nustatyti, ar (bazinės) sistemos pobūdis arba bendra struktūra pateisina tą nukrypimą (84). Jeigu sistemos pobūdis ir bendroji struktūra pateisina prima facie atrankiąją priemonę, ji nebus laikoma atrankiąja, taigi nepateks į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (85). |
| --- | --- |

(188)

Teisingumo Teismas parengė trijų etapų analizę, atliktiną vertinant (83). Pirma, turi būti nustatyta bazinė sistema. Antra, turėtų būti nustatyta, ar konkrečia priemone nukrypstama nuo tos sistemos, jeigu pagal ją diferencijuojami ekonominės veiklos vykdytojai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši. Vertinimas, ar nuo šios sistemos nukrypta, yra svarbiausias šios analizės dalies elementas ir juo remiantis galima padaryti išvadą, ar priemonė prima facie yra atrankioji. Jeigu aptariama priemone nuo bazinės sistemos nenukrypstama, ji nėra atrankioji. Tačiau jeigu nukrypstama (taigi ta priemonė yra prima facie atrankioji), trečiajame analizės etape reikia nustatyti, ar (bazinės) sistemos pobūdis arba bendra struktūra pateisina tą nukrypimą (84). Jeigu sistemos pobūdis ir bendroji struktūra pateisina prima facie atrankiąją priemonę, ji nebus laikoma atrankiąja, taigi nepateks į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (85).

83

prima facie

prima facie

84

prima facie

85

| (189) | Įmonėms Maltoje pagal Pajamų mokesčio įstatymą taikomas 35 % mokestis (86). Laivybos organizacijų, pasirinkusių taikyti tonažo mokesčio schemą, pajamoms, gaunamos iš laivybos veiklos, netaikomas mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, – užuot mokėjusios tą mokestį, jos moka fiksuotąją sumą. Komisija atkreipia dėmesį, kad ne visi sektoriai arba įmonės gali naudotis 2.1 skirsnyje apibūdinta tonažo mokesčio schema arba panašia schema, taigi ši schema yra prima facie atrankioji. Dėl tonažo mokesčio pagalbos gavėjai gali sutaupyti savo mokestinių išlaidų. Ši nukrypti leidžianti nuostata nėra pagrįsta dėl bendrosios sistemos pobūdžio, veikiau ji taikoma turint konkretų tikslą suteikti naudos ir skatinti tam tikrą veiklą. |
| --- | --- |

(189)

Įmonėms Maltoje pagal Pajamų mokesčio įstatymą taikomas 35 % mokestis (86). Laivybos organizacijų, pasirinkusių taikyti tonažo mokesčio schemą, pajamoms, gaunamos iš laivybos veiklos, netaikomas mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, – užuot mokėjusios tą mokestį, jos moka fiksuotąją sumą. Komisija atkreipia dėmesį, kad ne visi sektoriai arba įmonės gali naudotis 2.1 skirsnyje apibūdinta tonažo mokesčio schema arba panašia schema, taigi ši schema yra prima facie atrankioji. Dėl tonažo mokesčio pagalbos gavėjai gali sutaupyti savo mokestinių išlaidų. Ši nukrypti leidžianti nuostata nėra pagrįsta dėl bendrosios sistemos pobūdžio, veikiau ji taikoma turint konkretų tikslą suteikti naudos ir skatinti tam tikrą veiklą.

86

prima facie

| (190) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad tonažo mokesčio schema suteikiamas atrankusis ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(190)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad tonažo mokesčio schema suteikiamas atrankusis ekonominis pranašumas.

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (191) | Valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia konkurenciją arba galinčia ją iškraipyti, jeigu dėl jos pagalbos gavėjo konkurencinė padėtis gali pagerėti, palyginti su kitomis įmonėmis, su kuriomis jis konkuruoja (87). Taigi visais praktiniais tikslais laikoma, kad konkurencija yra iškraipoma, kaip nustatyta SESV 107 straipsnyje, kai tik valstybė suteikia kokiai nors įmonei finansinį pranašumą liberalizuotame sektoriuje, kuriame yra arba galėtų būti konkurencija (88). Jeigu dėl valstybės suteiktos finansinės pagalbos įmonės padėtis vykdant Bendrijos vidaus prekybą pagerėja, palyginti su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis, turi būti vertinama, kad pagalba daroma įtaka šiai prekybai (89). |
| --- | --- |

(191)

Valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia konkurenciją arba galinčia ją iškraipyti, jeigu dėl jos pagalbos gavėjo konkurencinė padėtis gali pagerėti, palyginti su kitomis įmonėmis, su kuriomis jis konkuruoja (87). Taigi visais praktiniais tikslais laikoma, kad konkurencija yra iškraipoma, kaip nustatyta SESV 107 straipsnyje, kai tik valstybė suteikia kokiai nors įmonei finansinį pranašumą liberalizuotame sektoriuje, kuriame yra arba galėtų būti konkurencija (88). Jeigu dėl valstybės suteiktos finansinės pagalbos įmonės padėtis vykdant Bendrijos vidaus prekybą pagerėja, palyginti su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis, turi būti vertinama, kad pagalba daroma įtaka šiai prekybai (89).

87

88

89

| (192) | Laivybos veikla iš esmės yra vykdoma pasaulinėje rinkoje. Be to, ir jūrų kabotažo maršrutų, ir jūrų transporto paslaugų rinkos yra visiškai liberalizuotos (90). Taigi, dėl laivybos bendrovių, kurioms taikoma tonažo mokesčio schemos lengvata, teikiamų paslaugų gali būti konkuruojama su valstybėmis narėmis, tarp valstybių narių ir tarp valstybių narių ir trečiųjų valstybių. Todėl schema keliama grėsmė, kad gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(192)

Laivybos veikla iš esmės yra vykdoma pasaulinėje rinkoje. Be to, ir jūrų kabotažo maršrutų, ir jūrų transporto paslaugų rinkos yra visiškai liberalizuotos (90). Taigi, dėl laivybos bendrovių, kurioms taikoma tonažo mokesčio schemos lengvata, teikiamų paslaugų gali būti konkuruojama su valstybėmis narėmis, tarp valstybių narių ir tarp valstybių narių ir trečiųjų valstybių. Todėl schema keliama grėsmė, kad gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

90

Išvada

Išvada

| (193) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad tonažo mokestis yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(193)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad tonažo mokestis yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

7.1.2.   Atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra

Atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra

| (194) | Dabartiniais teisės aktais nepakankamai ribojama ministro veiksmų laisvė laivams netaikyti mokesčių pagal Mokesčių nuostatus, kaip aptarta 23 ir 112 konstatuojamosiose dalyse. Veiksmų laisvė nenustatyta pakankamai tiksliai, kad sumažinti mokesčiai būtų taikomi tikslinei ne ekonominei veiklai, kuria siekiama humanitarinių arba filantropinių tikslų. |
| --- | --- |

(194)

Dabartiniais teisės aktais nepakankamai ribojama ministro veiksmų laisvė laivams netaikyti mokesčių pagal Mokesčių nuostatus, kaip aptarta 23 ir 112 konstatuojamosiose dalyse. Veiksmų laisvė nenustatyta pakankamai tiksliai, kad sumažinti mokesčiai būtų taikomi tikslinei ne ekonominei veiklai, kuria siekiama humanitarinių arba filantropinių tikslų.

| (195) | Priemonėms, kurios gali būti taikomos ministro nuožiūra, taikoma tai, kas išdėstyta 187 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse dėl atrankiojo pranašumo ir 191 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse dėl konkurencijos iškraipymo bei poveikio prekybai. |
| --- | --- |

(195)

Priemonėms, kurios gali būti taikomos ministro nuožiūra, taikoma tai, kas išdėstyta 187 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse dėl atrankiojo pranašumo ir 191 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse dėl konkurencijos iškraipymo bei poveikio prekybai.

Išvada

Išvada

| (196) | Todėl Komisija daro išvadą, kad galimybė ministro nuožiūra ir kitiems laivams netaikyti mokesčio, yra valstybės pagalba, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(196)

Todėl Komisija daro išvadą, kad galimybė ministro nuožiūra ir kitiems laivams netaikyti mokesčio, yra valstybės pagalba, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

7.1.3.   Kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivus, neapmokestinimas

Kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivus, neapmokestinimas

| (197) | Pajamų mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalies a punktu nustatytas mokestis, taikytinas kapitalo prieaugiui, gaunamam perdavus ilgalaikį turtą. Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad kapitalo prieaugis, gaunamas pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, yra neapmokestinamas. |
| --- | --- |

(197)

Pajamų mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalies a punktu nustatytas mokestis, taikytinas kapitalo prieaugiui, gaunamam perdavus ilgalaikį turtą. Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad kapitalo prieaugis, gaunamas pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, yra neapmokestinamas.

Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

| (198) | Kaip minėta 187 konstatuojamojoje dalyje, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo. Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad kapitalo prieaugis, gaunamas pardavus laivus, yra neapmokestinamas, nors pagal bendrąją mokesčių sistemą Pajamų mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad kapitalo prieaugiui, gaunamam perdavus ilgalaikį turtą, taikomas mokestis, o jo dydis iš esmės yra 35 %. Laivybos organizacijų, pasirinkusių taikyti tonažo mokesčio schemą, kapitalo prieaugiui, gaunamam pardavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, netaikomas mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą. Komisija atkreipia dėmesį, kad toks atleidimas nuo mokesčio taikomas ne visiems sektoriams arba įmonėms, taigi šis atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankusis. Atleisti nuo mokesčio pagalbos gavėjai gali sutaupyti savo mokestinių išlaidų. Ši nukrypti leidžianti nuostata nėra pagrįsta dėl bendrosios sistemos pobūdžio, veikiau ji taikoma turint konkretų tikslą suteikti naudos ir skatinti tam tikrą veiklą. |
| --- | --- |

(198)

Kaip minėta 187 konstatuojamojoje dalyje, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo. Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad kapitalo prieaugis, gaunamas pardavus laivus, yra neapmokestinamas, nors pagal bendrąją mokesčių sistemą Pajamų mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad kapitalo prieaugiui, gaunamam perdavus ilgalaikį turtą, taikomas mokestis, o jo dydis iš esmės yra 35 %. Laivybos organizacijų, pasirinkusių taikyti tonažo mokesčio schemą, kapitalo prieaugiui, gaunamam pardavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, netaikomas mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą. Komisija atkreipia dėmesį, kad toks atleidimas nuo mokesčio taikomas ne visiems sektoriams arba įmonėms, taigi šis atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankusis. Atleisti nuo mokesčio pagalbos gavėjai gali sutaupyti savo mokestinių išlaidų. Ši nukrypti leidžianti nuostata nėra pagrįsta dėl bendrosios sistemos pobūdžio, veikiau ji taikoma turint konkretų tikslą suteikti naudos ir skatinti tam tikrą veiklą.

prima facie

| (199) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivus, neapmokestinimu suteikiamas atrankusis pranašumas, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(199)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivus, neapmokestinimu suteikiamas atrankusis pranašumas, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (200) | Kaip išdėstyta 191 konstatuojamojoje dalyje, jeigu valstybės finansine pagalba sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis vykdant Bendrijos vidaus prekybą, manoma, kad minėta pagalba daro poveikį tokiai prekybai (91). |
| --- | --- |

(200)

Kaip išdėstyta 191 konstatuojamojoje dalyje, jeigu valstybės finansine pagalba sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis vykdant Bendrijos vidaus prekybą, manoma, kad minėta pagalba daro poveikį tokiai prekybai (91).

91

| (201) | Kaip išsamiau išdėstyta 192 konstatuojamojoje dalyje, laivybos veikla iš esmės yra vykdoma pasaulinėje rinkoje. Taigi, dėl laivybos bendrovių teikiamų paslaugų, kurioms netaikomas kapitalo prieaugio mokestis, gali būti konkuruojama tarp valstybių narių. Todėl priemonė kelia grėsmę, kad gali būti iškreipta konkurencija ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(201)

Kaip išsamiau išdėstyta 192 konstatuojamojoje dalyje, laivybos veikla iš esmės yra vykdoma pasaulinėje rinkoje. Taigi, dėl laivybos bendrovių teikiamų paslaugų, kurioms netaikomas kapitalo prieaugio mokestis, gali būti konkuruojama tarp valstybių narių. Todėl priemonė kelia grėsmę, kad gali būti iškreipta konkurencija ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

Išvada

Išvada

| (202) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivus, neapmokestinimas yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(202)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivus, neapmokestinimas yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

7.1.4.   Dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

Dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

| (203) | Bazinė sistema turėtų būti apibrėžta kaip bendroji mokesčių sistema, taikoma dividendams. Pajamų mokesčio įstatymo 68 straipsnyje nustatyta, kad jokio subjekto, esančio arba nesančio Maltos rezidentu, pajamos iš dividendų neapmokestinamos. Be to, 68 straipsnyje nustatyta, kad niekas neprivalo mokesčių deklaracijoje nurodyti dividendų pajamų. Maltos institucijos patvirtino, kad iš esmės bet kokios rūšies akcininko gaunamiems dividendams Maltoje taikomas nulinio tarifo bendrasis mokestis. Kalbant apie laivybos organizacijų akcininkus, Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad „joks papildomas mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, netaikomas pajamoms arba nemokamas nuo pajamų, [jeigu tos pajamos] gaunamos iš licencijuotos laivybos organizacijos laivybos veiklos“, tačiau tik jeigu laivybos organizacija yra deramai sumokėjusi visas mokėtinas rinkliavas ir mokesčius. Todėl ir ne laivybos bendrovės, ir laivybos organizacijos akcininkai, iš bendrovės gavę dividendus, tokių dividendų atžvilgiu neturi mokėti mokesčio. Todėl dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas yra bendroji priemonė, kuri savo pobūdžiu nėra atrankioji. |
| --- | --- |

(203)

Bazinė sistema turėtų būti apibrėžta kaip bendroji mokesčių sistema, taikoma dividendams. Pajamų mokesčio įstatymo 68 straipsnyje nustatyta, kad jokio subjekto, esančio arba nesančio Maltos rezidentu, pajamos iš dividendų neapmokestinamos. Be to, 68 straipsnyje nustatyta, kad niekas neprivalo mokesčių deklaracijoje nurodyti dividendų pajamų. Maltos institucijos patvirtino, kad iš esmės bet kokios rūšies akcininko gaunamiems dividendams Maltoje taikomas nulinio tarifo bendrasis mokestis. Kalbant apie laivybos organizacijų akcininkus, Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad „joks papildomas mokestis, mokėtinas pagal Pajamų mokesčio įstatymą, netaikomas pajamoms arba nemokamas nuo pajamų, [jeigu tos pajamos] gaunamos iš licencijuotos laivybos organizacijos laivybos veiklos“, tačiau tik jeigu laivybos organizacija yra deramai sumokėjusi visas mokėtinas rinkliavas ir mokesčius. Todėl ir ne laivybos bendrovės, ir laivybos organizacijos akcininkai, iš bendrovės gavę dividendus, tokių dividendų atžvilgiu neturi mokėti mokesčio. Todėl dividendų, susijusių su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas yra bendroji priemonė, kuri savo pobūdžiu nėra atrankioji.

Išvada

Išvada

| (204) | Remiantis pirmiau pateiktu vertinimu, dividendų neapmokestinimas nėra atrankus, todėl jis nėra ir valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(204)

Remiantis pirmiau pateiktu vertinimu, dividendų neapmokestinimas nėra atrankus, todėl jis nėra ir valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

7.1.5.   Palūkanų arba kitų mokėtinų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas

Palūkanų arba kitų mokėtinų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas

Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

| (205) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje nustatyta labai įvairi veikla (92), dėl kurios organizacija gali būti laikoma laivybos organizacija. Prekybinės laivybos įstatymo 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad joks pagal Pajamų mokesčio įstatymą finansų įstaigų mokėtinas mokestis neturi būti mokamas nuo palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su licencijuotų laivybos organizacijų, nustatytų Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje, veiklos finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo finansavimu. |
| --- | --- |

(205)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje nustatyta labai įvairi veikla (92), dėl kurios organizacija gali būti laikoma laivybos organizacija. Prekybinės laivybos įstatymo 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad joks pagal Pajamų mokesčio įstatymą finansų įstaigų mokėtinas mokestis neturi būti mokamas nuo palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su licencijuotų laivybos organizacijų, nustatytų Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje, veiklos finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo finansavimu.

92

| (206) | Kaip minėta 187 konstatuojamojoje dalyje, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo. Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad palūkanos arba kitos mokėtinos pajamos, susijusios su licencijuotų laivybos organizacijų, nustatytų Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje, operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo finansavimu yra neapmokestinamos, nors pagal bendrąją mokesčių sistemą Pajamų mokesčio įstatymo 4 straipsnio 1 dalimi nustatytas vienodo 35 % tarifo mokestis, taikomas palūkanų pajamoms, gaunamoms iš finansavimo veiklos, pavyzdžiui, paskolų arba garantijų teikimo. Taigi, finansų įstaigos atleidžiamos nuo pajamų mokesčio, taikytino pajamoms, gaunamoms finansuojant plačiai apibrėžtą licencijuotų laivybos organizacijų veiklą arba finansuojant tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus. |
| --- | --- |

(206)

Kaip minėta 187 konstatuojamojoje dalyje, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo. Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad palūkanos arba kitos mokėtinos pajamos, susijusios su licencijuotų laivybos organizacijų, nustatytų Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalyje, operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamo laivo finansavimu yra neapmokestinamos, nors pagal bendrąją mokesčių sistemą Pajamų mokesčio įstatymo 4 straipsnio 1 dalimi nustatytas vienodo 35 % tarifo mokestis, taikomas palūkanų pajamoms, gaunamoms iš finansavimo veiklos, pavyzdžiui, paskolų arba garantijų teikimo. Taigi, finansų įstaigos atleidžiamos nuo pajamų mokesčio, taikytino pajamoms, gaunamoms finansuojant plačiai apibrėžtą licencijuotų laivybos organizacijų veiklą arba finansuojant tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus.

| (207) | Komisija atkreipia dėmesį, kad finansų įstaigos, finansuojančios bendroves, išskyrus licencijuotas laivybos organizacijas, nuo tokio mokesčio neatleidžiamos. Todėl atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankioji priemonė, palanki finansų įstaigoms, finansuojančioms laivybos sektorių. Atleisti nuo mokesčio pagalbos gavėjai gali sutaupyti savo mokestinių išlaidų. |
| --- | --- |

(207)

Komisija atkreipia dėmesį, kad finansų įstaigos, finansuojančios bendroves, išskyrus licencijuotas laivybos organizacijas, nuo tokio mokesčio neatleidžiamos. Todėl atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankioji priemonė, palanki finansų įstaigoms, finansuojančioms laivybos sektorių. Atleisti nuo mokesčio pagalbos gavėjai gali sutaupyti savo mokestinių išlaidų.

prima facie

| (208) | Komisija mano, kad Maltos pajamų mokesčio bendrosios sistemos pobūdžiu nesiekiama nieko, kuo būtų galima paaiškinti šį nukrypimą, ir priemonė įdiegta tik turint konkretų tikslą suteikti naudos ir skatinti tam tikrą veiklą. |
| --- | --- |

(208)

Komisija mano, kad Maltos pajamų mokesčio bendrosios sistemos pobūdžiu nesiekiama nieko, kuo būtų galima paaiškinti šį nukrypimą, ir priemonė įdiegta tik turint konkretų tikslą suteikti naudos ir skatinti tam tikrą veiklą.

| (209) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad palūkanų ir kitų mokėtinų pajamų, susijusių su licencijuotų laivybos organizacijų operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimu suteikiamas atrankusis pranašumas, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(209)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad palūkanų ir kitų mokėtinų pajamų, susijusių su licencijuotų laivybos organizacijų operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimu suteikiamas atrankusis pranašumas, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (210) | Finansinės paslaugos iš esmės teikiamos Europos rinkoje, o joje finansų įstaigos konkuruoja viena su kita. Taigi, dėl finansų įstaigų teikiamų paslaugų, kurioms netaikomas mokestis, konkuruojama tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(210)

Finansinės paslaugos iš esmės teikiamos Europos rinkoje, o joje finansų įstaigos konkuruoja viena su kita. Taigi, dėl finansų įstaigų teikiamų paslaugų, kurioms netaikomas mokestis, konkuruojama tarp valstybių narių.

| (211) | Jeigu dėl valstybės narės suteiktos finansinės pagalbos įmonės padėtis vykdant Bendrijos vidaus prekybą pagerėja, palyginti su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis, turi būti vertinama, kad priemone daroma įtaka šiai prekybai (93). Todėl priemonė kelia grėsmę, kad gali būti iškreipta konkurencija ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(211)

Jeigu dėl valstybės narės suteiktos finansinės pagalbos įmonės padėtis vykdant Bendrijos vidaus prekybą pagerėja, palyginti su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis, turi būti vertinama, kad priemone daroma įtaka šiai prekybai (93). Todėl priemonė kelia grėsmę, kad gali būti iškreipta konkurencija ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

93

Išvada

Išvada

| (212) | Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad palūkanų ir kitų mokėtinų pajamų, susijusių su licencijuotų laivybos organizacijų operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(212)

Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad palūkanų ir kitų mokėtinų pajamų, susijusių su licencijuotų laivybos organizacijų operacijų finansavimu arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

7.1.6.   Kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

Kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

| (213) | Kaip minėta 187 konstatuojamojoje dalyje, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo. Maltos rezidentų gaunamas kapitalo prieaugis, susijęs su akcijomis, pagal Pajamų mokesčio įstatymą paprastai būtų apmokestinamas 35 % pajamų mokesčiu (94). Tačiau Mokesčių nuostatuose nustatyta, kad kapitalo prieaugiui, susijusiam su laivybos bendrovių akcijomis, mokestis netaikomas (95). Komisija atkreipia dėmesį, kad toks atleidimas nuo mokesčio taikomas ne visiems sektoriams arba įmonėms, taigi šis atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankusis. Atleidimu nuo mokesčio nukrypstama nuo bendrosios mokesčių sistemos, nes Maltos rezidentų, gaunančių prieaugį arba pelną iš laivybos bendrovių perleidimo, teisinė ir faktinė padėtis panaši į Maltos rezidentų, gaunančių prieaugį arba pelną iš bet kurių kitų bendrovių perleidimo, padėtį, atsižvelgiant į mokesčių sistemos tikslą, t. y. apmokestinti bet kokį prieaugį arba pelną, gaunamus perleidžiant bet kokias akcijas arba vertybinius popierius. |
| --- | --- |

(213)

Kaip minėta 187 konstatuojamojoje dalyje, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo. Maltos rezidentų gaunamas kapitalo prieaugis, susijęs su akcijomis, pagal Pajamų mokesčio įstatymą paprastai būtų apmokestinamas 35 % pajamų mokesčiu (94). Tačiau Mokesčių nuostatuose nustatyta, kad kapitalo prieaugiui, susijusiam su laivybos bendrovių akcijomis, mokestis netaikomas (95). Komisija atkreipia dėmesį, kad toks atleidimas nuo mokesčio taikomas ne visiems sektoriams arba įmonėms, taigi šis atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankusis. Atleidimu nuo mokesčio nukrypstama nuo bendrosios mokesčių sistemos, nes Maltos rezidentų, gaunančių prieaugį arba pelną iš laivybos bendrovių perleidimo, teisinė ir faktinė padėtis panaši į Maltos rezidentų, gaunančių prieaugį arba pelną iš bet kurių kitų bendrovių perleidimo, padėtį, atsižvelgiant į mokesčių sistemos tikslą, t. y. apmokestinti bet kokį prieaugį arba pelną, gaunamus perleidžiant bet kokias akcijas arba vertybinius popierius.

94

95

prima facie

| (214) | Malta nepateikė jokio argumento, kad priemonę būtų galima pateisinti mokesčių sistemos logika. Komisija nemano, kad Maltos pajamų mokesčio pobūdžiu ir bendrąja schema nesiekiama nieko, kuo būtų galima pagrįsti šį nukrypimą, todėl daro išvadą, kad Maltos rezidentams naudingas mokesčio netaikymas kapitalo prieaugiui, gaunamam pardavus laivybos bendrovių akcijas, yra atrankusis, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(214)

Malta nepateikė jokio argumento, kad priemonę būtų galima pateisinti mokesčių sistemos logika. Komisija nemano, kad Maltos pajamų mokesčio pobūdžiu ir bendrąja schema nesiekiama nieko, kuo būtų galima pagrįsti šį nukrypimą, todėl daro išvadą, kad Maltos rezidentams naudingas mokesčio netaikymas kapitalo prieaugiui, gaunamam pardavus laivybos bendrovių akcijas, yra atrankusis, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (215) | Kaip išdėstyta 191 konstatuojamojoje dalyje, jeigu valstybės finansine pagalba sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis vykdant Bendrijos vidaus prekybą, manoma, kad minėta pagalba daro poveikį tokiai prekybai. |
| --- | --- |

(215)

Kaip išdėstyta 191 konstatuojamojoje dalyje, jeigu valstybės finansine pagalba sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis vykdant Bendrijos vidaus prekybą, manoma, kad minėta pagalba daro poveikį tokiai prekybai.

| (216) | Šiuo atveju Maltos rezidentai, turintys laivybos bendrovių akcijų, yra susiję su valstybių narių konkurencija ir tarpusavio prekyba. Investicinė veikla yra vykdoma pasaulinėje rinkoje. Be to, kaip išsamiau išdėstyta 192 konstatuojamojoje dalyje, laivybos veikla iš esmės yra vykdoma pasaulinėje rinkoje. Vadinasi, nagrinėjamąja mokesčių priemone daromas poveikis prekybai Sąjungoje ir gali būti iškraipyta konkurencija tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(216)

Šiuo atveju Maltos rezidentai, turintys laivybos bendrovių akcijų, yra susiję su valstybių narių konkurencija ir tarpusavio prekyba. Investicinė veikla yra vykdoma pasaulinėje rinkoje. Be to, kaip išsamiau išdėstyta 192 konstatuojamojoje dalyje, laivybos veikla iš esmės yra vykdoma pasaulinėje rinkoje. Vadinasi, nagrinėjamąja mokesčių priemone daromas poveikis prekybai Sąjungoje ir gali būti iškraipyta konkurencija tarp valstybių narių.

Išvada

Išvada

| (217) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad mokesčio netaikymas kapitalo prieaugiui, gaunamam pardavus laivybos bendrovių akcijas, yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(217)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad mokesčio netaikymas kapitalo prieaugiui, gaunamam pardavus laivybos bendrovių akcijas, yra valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

7.1.7.   Atleidimas nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio

Atleidimas nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio

Atrankumas

Atrankumas

| (218) | Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymu žyminis mokestis taikomas, inter alia, perleidžiamųjų priemonių perleidimui (96). Kaip išdėstyta 41 konstatuojamojoje dalyje, Mokesčių nuostatų 5 straipsnyje nustatytos išimtys, taikomos sandoriams, susijusiems su perleidžiamosiomis priemonėmis, susijusiomis su laivybos organizacijomis. |
| --- | --- |

(218)

Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymu žyminis mokestis taikomas, inter alia, perleidžiamųjų priemonių perleidimui (96). Kaip išdėstyta 41 konstatuojamojoje dalyje, Mokesčių nuostatų 5 straipsnyje nustatytos išimtys, taikomos sandoriams, susijusiems su perleidžiamosiomis priemonėmis, susijusiomis su laivybos organizacijomis.

inter alia

96

| (219) | Kaip minėta 187 konstatuojamojoje dalyje, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo. Mokesčių nuostatų 5 straipsniu nukrypstama nuo bendrosios sistemos, nes subjektų, kurie imasi su laivyba susijusių vertybinių popierių sandorių, teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į subjektų, kurie imasi su bet kokiu kitu sektoriumi susijusių sandorių, padėtį. |
| --- | --- |

(219)

Kaip minėta 187 konstatuojamojoje dalyje, priemonė laikoma atrankiąja, jeigu ja nukrypstama nuo įprasto bendros mokesčių sistemos taikymo. Mokesčių nuostatų 5 straipsniu nukrypstama nuo bendrosios sistemos, nes subjektų, kurie imasi su laivyba susijusių vertybinių popierių sandorių, teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į subjektų, kurie imasi su bet kokiu kitu sektoriumi susijusių sandorių, padėtį.

| (220) | Komisija atkreipia dėmesį, kad toks atleidimas nuo mokesčio kituose sektoriuose negalimas. Todėl atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankioji priemonė, palanki laivybos sektoriaus sandoriams. Atleisti nuo mokesčio pagalbos gavėjai gali sutaupyti savo išlaidų. |
| --- | --- |

(220)

Komisija atkreipia dėmesį, kad toks atleidimas nuo mokesčio kituose sektoriuose negalimas. Todėl atleidimas nuo mokesčio yra prima facie atrankioji priemonė, palanki laivybos sektoriaus sandoriams. Atleisti nuo mokesčio pagalbos gavėjai gali sutaupyti savo išlaidų.

prima facie

| (221) | Malta nepateikė jokio argumento, kad priemonę būtų galima pateisinti sistemos logika. Komisija mano, kad Maltos žyminio mokesčio sistemos pobūdžiu ir bendrąja schema nesiekiama nieko, kuo būtų galima pagrįsti šį nukrypimą. |
| --- | --- |

(221)

Malta nepateikė jokio argumento, kad priemonę būtų galima pateisinti sistemos logika. Komisija mano, kad Maltos žyminio mokesčio sistemos pobūdžiu ir bendrąja schema nesiekiama nieko, kuo būtų galima pagrįsti šį nukrypimą.

| (222) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad atleidimu nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio suteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(222)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad atleidimu nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio suteikiamas atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (223) | Valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia konkurenciją arba galinčia ją iškraipyti, jeigu dėl jos pagalbos gavėjo konkurencinė padėtis gali pagerėti, palyginti su kita įmone. |
| --- | --- |

(223)

Valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia konkurenciją arba galinčia ją iškraipyti, jeigu dėl jos pagalbos gavėjo konkurencinė padėtis gali pagerėti, palyginti su kita įmone.

| (224) | Kaip paminėta 192 konstatuojamojoje dalyje, laivybos sektorius yra liberalizuotas, jame vyksta ir ES vidaus, ir pasaulinė konkurencija. Todėl ši priemonė kelia grėsmę, kad gali būti iškraipyta konkurencija ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(224)

Kaip paminėta 192 konstatuojamojoje dalyje, laivybos sektorius yra liberalizuotas, jame vyksta ir ES vidaus, ir pasaulinė konkurencija. Todėl ši priemonė kelia grėsmę, kad gali būti iškraipyta konkurencija ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

Išvada

Išvada

| (225) | Todėl priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(225)

Todėl priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

7.2.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

Teisinis vertinimo pagrindas

Teisinis vertinimo pagrindas

| (226) | Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta tam tikros veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jeigu ja netrikdomos prekybos sąlygos taip, kad prieštarautų bendram interesui, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, taigi tuo atveju būtų pagrindo taikyti išimtį ir nedrausti valstybės pagalbos. Komisija mano, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas yra tinkamas teisinis pagrindas, taikytinas Maltos tonažo mokesčio schemai. |
| --- | --- |

(226)

Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba, skirta tam tikros veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jeigu ja netrikdomos prekybos sąlygos taip, kad prieštarautų bendram interesui, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, taigi tuo atveju būtų pagrindo taikyti išimtį ir nedrausti valstybės pagalbos. Komisija mano, kad SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas yra tinkamas teisinis pagrindas, taikytinas Maltos tonažo mokesčio schemai.

| (227) | Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, taikydama SESV 107 straipsnio 3 dalį Komisija turi plačią veiksmų laisvę, kurios įgyvendinimas apima sudėtingus ekonominės ir socialinės sistemų vertinimus, kurie turi būti atliekami Bendrijoje. Tvirtindama elgesio taisykles ir viešai paskelbdama, kad nuo to momento jas taikys atvejams, kuriems skirtos šios normos, Komisija apriboja minėtą veiksmų laisvę ir negali nukrypti nuo šių taisyklių, nes priešingu atveju jai gali būti paskirta sankcija už bendrųjų teisės principų, pavyzdžiui, vienodo požiūrio ar teisėtų lūkesčių apsaugos, pažeidimą. Todėl konkrečioje srityje – valstybės pagalbos – Komisija yra saistoma savo paskelbtų gairių ir pranešimų tiek, kiek jais nenukrypstama nuo Sutarties taisyklių (97). Remdamasi nusistovėjusia teismų praktika Komisija šiuo atveju taikys Jūrų transporto gaires. Jūrų transporto gairėmis nustatytos sąlygos, kuriomis schema, kuria siekiama remti valstybių narių jūrų transporto sektorių, laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(227)

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, taikydama SESV 107 straipsnio 3 dalį Komisija turi plačią veiksmų laisvę, kurios įgyvendinimas apima sudėtingus ekonominės ir socialinės sistemų vertinimus, kurie turi būti atliekami Bendrijoje. Tvirtindama elgesio taisykles ir viešai paskelbdama, kad nuo to momento jas taikys atvejams, kuriems skirtos šios normos, Komisija apriboja minėtą veiksmų laisvę ir negali nukrypti nuo šių taisyklių, nes priešingu atveju jai gali būti paskirta sankcija už bendrųjų teisės principų, pavyzdžiui, vienodo požiūrio ar teisėtų lūkesčių apsaugos, pažeidimą. Todėl konkrečioje srityje – valstybės pagalbos – Komisija yra saistoma savo paskelbtų gairių ir pranešimų tiek, kiek jais nenukrypstama nuo Sutarties taisyklių (97). Remdamasi nusistovėjusia teismų praktika Komisija šiuo atveju taikys Jūrų transporto gaires. Jūrų transporto gairėmis nustatytos sąlygos, kuriomis schema, kuria siekiama remti valstybių narių jūrų transporto sektorių, laikoma suderinama su vidaus rinka.

97

| (228) | Jūrų transporto gairių 2.2 skirsnyje nurodytas konkretus Bendrijos jūrų transporto srities interesas, kurį galima remti schemomis, t. y.:






  — | gerinti saugų, veiksmingą, aplinkai nekenkiantį jūrų transportą, |
| --- | --- | --- |

(228)

Jūrų transporto gairių 2.2 skirsnyje nurodytas konkretus Bendrijos jūrų transporto srities interesas, kurį galima remti schemomis, t. y.:

—

gerinti saugų, veiksmingą, aplinkai nekenkiantį jūrų transportą,

| — | skatinti registruoti arba perregistruoti laivus valstybių narių registruose, |
| --- | --- |

—

skatinti registruoti arba perregistruoti laivus valstybių narių registruose,

| — | padėti stiprinti valstybėse narėse sukurtą jūrų pramonės kompleksą, kartu užtikrinant laivyno konkurencingumą pasaulio rinkose, |
| --- | --- |

—

padėti stiprinti valstybėse narėse sukurtą jūrų pramonės kompleksą, kartu užtikrinant laivyno konkurencingumą pasaulio rinkose,

| — | išlaikyti ir gerinti praktines žinias ir patirtį jūrų pramonės srityje ir užtikrinti bei skatinti Europos jūrininkų įdarbinimą. |
| --- | --- |

—

išlaikyti ir gerinti praktines žinias ir patirtį jūrų pramonės srityje ir užtikrinti bei skatinti Europos jūrininkų įdarbinimą.

7.2.1.   Tonažo mokesčio schema

Tonažo mokesčio schema

7.2.1.1.   Laivai, atitinkantys tonažo mokesčio taikymo reikalavimus

| (229) | Pagal Jūrų transporto gairių 2 skirsnį, gairės taikomos jūrų transportui. Kad atitiktų Jūrų transporto gaires, nacionalinės pagalbos priemonės turi būti teikiamos tik laivams, naudojamiems jūrų transporto tikslais, gairėse apibrėžtais pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4055/86 ir Reglamentą (EEB) Nr. 3577/92 (98). |
| --- | --- |

(229)

Pagal Jūrų transporto gairių 2 skirsnį, gairės taikomos jūrų transportui. Kad atitiktų Jūrų transporto gaires, nacionalinės pagalbos priemonės turi būti teikiamos tik laivams, naudojamiems jūrų transporto tikslais, gairėse apibrėžtais pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4055/86 ir Reglamentą (EEB) Nr. 3577/92 (98).

98

| (230) | Reglamente (EEB) Nr. 4055/86 jūrų transportas apibrėžiamas kaip keleivių arba krovinių vežimas jūra iš bet kurio vienos valstybės narės uosto į kitos valstybės narės arba trečiosios valstybės uostą ar jūrinį įrenginį. |
| --- | --- |

(230)

Reglamente (EEB) Nr. 4055/86 jūrų transportas apibrėžiamas kaip keleivių arba krovinių vežimas jūra iš bet kurio vienos valstybės narės uosto į kitos valstybės narės arba trečiosios valstybės uostą ar jūrinį įrenginį.

| (231) | Reglamente (EEB) Nr. 3577/92 jūrų transportas apibūdinamas kaip keleivių arba prekių vežimas jūra tarp uostų, esančių vienos ir tos pačios valstybės narės žemyno dalyje arba pagrindinėje teritorijoje (kontinentinis kabotažas), keleivių arba prekių vežimas jūra tarp bet kurio valstybės narės uosto ir šios valstybės narės kontinentiniame šelfe esančių įrenginių arba struktūrų (tiekimo atviroje jūroje paslaugos) arba keleivių arba prekių vežimas jūra tarp uostų, esančių vienos ir tos pačios valstybės narės žemyno dalyje ir vienoje arba daugiau salų, arba vienos ir tos pačios valstybės narės salose esančių uostų (salų kabotažas). |
| --- | --- |

(231)

Reglamente (EEB) Nr. 3577/92 jūrų transportas apibūdinamas kaip keleivių arba prekių vežimas jūra tarp uostų, esančių vienos ir tos pačios valstybės narės žemyno dalyje arba pagrindinėje teritorijoje (kontinentinis kabotažas), keleivių arba prekių vežimas jūra tarp bet kurio valstybės narės uosto ir šios valstybės narės kontinentiniame šelfe esančių įrenginių arba struktūrų (tiekimo atviroje jūroje paslaugos) arba keleivių arba prekių vežimas jūra tarp uostų, esančių vienos ir tos pačios valstybės narės žemyno dalyje ir vienoje arba daugiau salų, arba vienos ir tos pačios valstybės narės salose esančių uostų (salų kabotažas).

kontinentinis kabotažas

tiekimo atviroje jūroje paslaugos

salų kabotažas

| (232) | Komisija taip pat nusprendė, kad tam tikrai veiklai, net jeigu ji neatitinka jūrų transporto apibrėžties arba tik iš dalies ją atitinka, pagal analogiją su jūrų transportu gali būti taikomos Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnio nuostatos. Tai pasakytina apie gelbėjimo ir pagalbos jūroje laivus (99), taip pat kabelių tiesimo, vamzdynų tiesimo laivus, plaukiojančius kranus ir mokslinių tyrimų laivus (100), nes jiems reikia panašios kvalifikacijos darbuotojų ir jie panašiai patiria tarptautinę konkurenciją. |
| --- | --- |

(232)

Komisija taip pat nusprendė, kad tam tikrai veiklai, net jeigu ji neatitinka jūrų transporto apibrėžties arba tik iš dalies ją atitinka, pagal analogiją su jūrų transportu gali būti taikomos Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnio nuostatos. Tai pasakytina apie gelbėjimo ir pagalbos jūroje laivus (99), taip pat kabelių tiesimo, vamzdynų tiesimo laivus, plaukiojančius kranus ir mokslinių tyrimų laivus (100), nes jiems reikia panašios kvalifikacijos darbuotojų ir jie panašiai patiria tarptautinę konkurenciją.

99

100

| (233) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija darė prielaidą, kad žvejybos laivai, pontonai, baržos, jachtos, kruiziniai laivai, pontonai ir naftos bokštai atitinka Maltos tonažo mokesčio taikymo reikalavimus, bet abejojo, ar tai būtų pagrįsta atsižvelgiant į jūrų transporto apibrėžtį (101). |
| --- | --- |

(233)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija darė prielaidą, kad žvejybos laivai, pontonai, baržos, jachtos, kruiziniai laivai, pontonai ir naftos bokštai atitinka Maltos tonažo mokesčio taikymo reikalavimus, bet abejojo, ar tai būtų pagrįsta atsižvelgiant į jūrų transporto apibrėžtį (101).

101

| (234) | Malta paaiškino, kad visi Maltoje registruoti laivai moka vadinamąjį tonažo mokestį, tačiau įprastas pajamų mokestis pagal Mokesčių nuostatus netaikomas tik laivams, vykdantiems laivybos veiklą, ir tik tokie laivai traktuojami kaip tonažo mokesčiu apmokestinami laivai. |
| --- | --- |

(234)

Malta paaiškino, kad visi Maltoje registruoti laivai moka vadinamąjį tonažo mokestį, tačiau įprastas pajamų mokestis pagal Mokesčių nuostatus netaikomas tik laivams, vykdantiems laivybos veiklą, ir tik tokie laivai traktuojami kaip tonažo mokesčiu apmokestinami laivai.

| (235) | Komisija abejojo dėl reikalavimus atitinkančios laivybos veiklos apibrėžties, į kurią įtraukta frazė „kitą veiklą, kuri gali būti nurodyta“, suderinamumo (102). |
| --- | --- |

(235)

Komisija abejojo dėl reikalavimus atitinkančios laivybos veiklos apibrėžties, į kurią įtraukta frazė „kitą veiklą, kuri gali būti nurodyta“, suderinamumo (102).

102

| (236) | Pasak Maltos, įtraukiant frazę „arba kitą veiklą, kuri gali būti nurodyta“ buvo siekiama kompetentingai institucijai suteikti tinkamo teisėkūros lankstumo, jeigu taptų galima į laivybos veiklos apibrėžtį įtraukti naują ir atsirandančią veiklą (pvz., dėl pokyčių pramonėje arba Sąjungos lygmens teisės aktuose). Malta patvirtino, kad niekada nebuvo priimta jokių nuostatų, taisyklų, įsakymų ar nurodymų, kurias būtų siekiama išplėsti laivybos veiklos apibrėžtį. |
| --- | --- |

(236)

Pasak Maltos, įtraukiant frazę „arba kitą veiklą, kuri gali būti nurodyta“ buvo siekiama kompetentingai institucijai suteikti tinkamo teisėkūros lankstumo, jeigu taptų galima į laivybos veiklos apibrėžtį įtraukti naują ir atsirandančią veiklą (pvz., dėl pokyčių pramonėje arba Sąjungos lygmens teisės aktuose). Malta patvirtino, kad niekada nebuvo priimta jokių nuostatų, taisyklų, įsakymų ar nurodymų, kurias būtų siekiama išplėsti laivybos veiklos apibrėžtį.

| (237) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis Maltos pateiktais paaiškinimais, Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio 1 dalyje įtvirtinta nuostata, kuria atsakingam ministrui suteikiamas įgaliojimas sutikti, kad tonažo mokesčio schema būtų taikoma laivams, kurių minimali naudingoji talpa nesiekia 1 000 (103), nepanaikinamas reikalavimas, kad laivas turi būti susijęs su tarptautiniu krovinių arba keleivių vežimu. Tačiau Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad ministro veiksmų laisvė sutikti, kad tonažo mokesčio schema būtų taikoma laivams, kurių minimali naudingoji talpa nesiekia 1 000, nepagrįsta jokiais objektyviais kriterijais. Todėl Komisija palankiai vertina tai, kad Malta prisiėmė įsipareigojimą, pateiktą priedo 18 punkte. |
| --- | --- |

(237)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis Maltos pateiktais paaiškinimais, Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio 1 dalyje įtvirtinta nuostata, kuria atsakingam ministrui suteikiamas įgaliojimas sutikti, kad tonažo mokesčio schema būtų taikoma laivams, kurių minimali naudingoji talpa nesiekia 1 000 (103), nepanaikinamas reikalavimas, kad laivas turi būti susijęs su tarptautiniu krovinių arba keleivių vežimu. Tačiau Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad ministro veiksmų laisvė sutikti, kad tonažo mokesčio schema būtų taikoma laivams, kurių minimali naudingoji talpa nesiekia 1 000, nepagrįsta jokiais objektyviais kriterijais. Todėl Komisija palankiai vertina tai, kad Malta prisiėmė įsipareigojimą, pateiktą priedo 18 punkte.

103

| (238) | Komisija daro išvadą, kad dėl Maltos teisės akto formuluotės, atrodo, atsirado galimybė ministerijos aktu tonažo mokesčio schemą taikyti veiklai, nepatenkančiai į jūrų transporto apibrėžtį. Todėl tas Maltos tonažo mokesčio schemos aspektas yra nesuderinamas su Jūrų transporto gairėmis. |
| --- | --- |

(238)

Komisija daro išvadą, kad dėl Maltos teisės akto formuluotės, atrodo, atsirado galimybė ministerijos aktu tonažo mokesčio schemą taikyti veiklai, nepatenkančiai į jūrų transporto apibrėžtį. Todėl tas Maltos tonažo mokesčio schemos aspektas yra nesuderinamas su Jūrų transporto gairėmis.

Nevaromų baržų atitiktis reikalavimams

Nevaromų baržų atitiktis reikalavimams

| (239) | Sprendime pradėti tyrimą Komisijai kilo abejonių dėl to, ar nevaromos baržos atitinka reikalavimus, nes jos pačios nevykdo transporto veiklos, bet turi būti velkamos kitų laivų (104). |
| --- | --- |

(239)

Sprendime pradėti tyrimą Komisijai kilo abejonių dėl to, ar nevaromos baržos atitinka reikalavimus, nes jos pačios nevykdo transporto veiklos, bet turi būti velkamos kitų laivų (104).

104

| (240) | Išklausiusi Maltos institucijų ir trečiųjų šalių pastabas Komisija tebesilaiko nuomonės, kad nevaromos baržos su jūrų transporto veikla yra nesusijusios, nes jomis pačiomis jokia transporto veikla nevykdoma, jos turi būti velkamos kitų laivų. Laivas, suteikiantis varomąją jėgą, gali būti apibūdintas kaip laivas, susijęs su jūrų transportu, bet baržos veikla negali būti su tuo siejama. |
| --- | --- |

(240)

Išklausiusi Maltos institucijų ir trečiųjų šalių pastabas Komisija tebesilaiko nuomonės, kad nevaromos baržos su jūrų transporto veikla yra nesusijusios, nes jomis pačiomis jokia transporto veikla nevykdoma, jos turi būti velkamos kitų laivų. Laivas, suteikiantis varomąją jėgą, gali būti apibūdintas kaip laivas, susijęs su jūrų transportu, bet baržos veikla negali būti su tuo siejama.

| (241) | Komisija daro išvadą, jog sutinkant, kad baržoms gali būti taikomas tonažo mokestis, nesilaikoma jūrų transporto apibrėžties. Todėl tas Maltos tonažo mokesčio schemos aspektas yra nesuderinamas su Jūrų transporto gairėmis. |
| --- | --- |

(241)

Komisija daro išvadą, jog sutinkant, kad baržoms gali būti taikomas tonažo mokestis, nesilaikoma jūrų transporto apibrėžties. Todėl tas Maltos tonažo mokesčio schemos aspektas yra nesuderinamas su Jūrų transporto gairėmis.

Kruizinių laivų ir komercinių jachtų atitiktis reikalavimas

Kruizinių laivų ir komercinių jachtų atitiktis reikalavimas

| (242) | Kalbant apie komercines jachtas, sprendime pradėti tyrimą (105) Komisija buvo susirūpinusi, kad jos daugiausia naudojamos vietos kelionėms (dažnai laisvalaikio kelionėms), ir abejojo, kiek tokiems laivams gali būti taikoma tonažo mokesčio schema. |
| --- | --- |

(242)

Kalbant apie komercines jachtas, sprendime pradėti tyrimą (105) Komisija buvo susirūpinusi, kad jos daugiausia naudojamos vietos kelionėms (dažnai laisvalaikio kelionėms), ir abejojo, kiek tokiems laivams gali būti taikoma tonažo mokesčio schema.

105

| (243) | Komercinių jachtų ir kruizinių laivų atitiktis reikalavimams turėtų būti vertinama atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3577/92 aiškinimo (106). Šio komunikato 3.3 skyriumi patvirtinama, kad kruiziniai laivai, kaip jūrų transportas, patenka į Reglamento (EEB) Nr. 3577/92 ir Reglamento (EEB) Nr. 4055/86 taikymo sritį. Iš tikrųjų, keleiviai kruiziniais laivais vežami jūra iš vieno uosto į kitą, taigi vykdoma jūrų transporto veikla. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad kruiziniai laivai atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus, jeigu didžioji dauguma jų pajamų yra pagrindinės laivybos pajamos. Papildomų paslaugų, susijusių su laivybos veikla, apribojimai aptariami šio sprendimo 266–274 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(243)

Komercinių jachtų ir kruizinių laivų atitiktis reikalavimams turėtų būti vertinama atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3577/92 aiškinimo (106). Šio komunikato 3.3 skyriumi patvirtinama, kad kruiziniai laivai, kaip jūrų transportas, patenka į Reglamento (EEB) Nr. 3577/92 ir Reglamento (EEB) Nr. 4055/86 taikymo sritį. Iš tikrųjų, keleiviai kruiziniais laivais vežami jūra iš vieno uosto į kitą, taigi vykdoma jūrų transporto veikla. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad kruiziniai laivai atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus, jeigu didžioji dauguma jų pajamų yra pagrindinės laivybos pajamos. Papildomų paslaugų, susijusių su laivybos veikla, apribojimai aptariami šio sprendimo 266–274 konstatuojamosiose dalyse.

106

| (244) | Komercinėmis jachtomis teikiamos transporto paslaugos patenka į jūrų transporto apibrėžtį, jeigu jos yra susijusios su krovinių ir (arba) asmenų vežimu jūra tarp uostų, taip pat tarp uosto ir atviroje jūroje esančių įrenginių arba statinių. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad komercinės jachtos, kuriomis už atlygį vykdoma jūrų transporto veikla, atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus. |
| --- | --- |

(244)

Komercinėmis jachtomis teikiamos transporto paslaugos patenka į jūrų transporto apibrėžtį, jeigu jos yra susijusios su krovinių ir (arba) asmenų vežimu jūra tarp uostų, taip pat tarp uosto ir atviroje jūroje esančių įrenginių arba statinių. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad komercinės jachtos, kuriomis už atlygį vykdoma jūrų transporto veikla, atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus.

Vilkikų ir žemsemių atitiktis reikalavimams

Vilkikų ir žemsemių atitiktis reikalavimams

| (245) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar, atsižvelgiant į griežtas Jūrų transporto gairėmis nustatytas sąlygas, vilkikams ir žemsemėms gali būti taikoma Maltos tonažo mokesčio schema (107). |
| --- | --- |

(245)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar, atsižvelgiant į griežtas Jūrų transporto gairėmis nustatytas sąlygas, vilkikams ir žemsemėms gali būti taikoma Maltos tonažo mokesčio schema (107).

107

| (246) | Remiantis Jūrų transporto gairėmis „įmonių apmokestinimo tvarka (pvz., tonažo mokestis) gali būti taikoma toms žemsemėms, kurių jūrų transporto veikla sudaro daugiau kaip 50 % jų metinio darbo laiko, ir tik tokiai transporto veiklai.“ Kalbant apie žemsemių veiklą, Jūrų gairių 3.1 skirsnyje jūrų transportas apibrėžiamas kaip „iškastų medžiagų vežimas atviroje jūroje“, o „medžiagų kasimas arba dugno gilinimas“ neįtraukiama. Atsižvelgiant į Komisijos sprendimų priėmimo praktiką (108), reikalavimus atitinkanti žemsemių veiklos dalis yra plaukimas tarp uosto ir gavybos vietos, plaukimas tarp skirtingų gavybos vietų, plaukimas tarp gavybos vietos ir vietos, kurioje išgautos medžiagos turi būti iškrautos, išgautų medžiagų iškrovimas, plaukimas tarp iškrovimo vietos ir uosto. Priešingai, dugno gilinimas ir plaukimas gilinant dugną nelaikoma jūrų transporto veikla. |
| --- | --- |

(246)

Remiantis Jūrų transporto gairėmis „įmonių apmokestinimo tvarka (pvz., tonažo mokestis) gali būti taikoma toms žemsemėms, kurių jūrų transporto veikla sudaro daugiau kaip 50 % jų metinio darbo laiko, ir tik tokiai transporto veiklai.“ Kalbant apie žemsemių veiklą, Jūrų gairių 3.1 skirsnyje jūrų transportas apibrėžiamas kaip „iškastų medžiagų vežimas atviroje jūroje“, o „medžiagų kasimas arba dugno gilinimas“ neįtraukiama. Atsižvelgiant į Komisijos sprendimų priėmimo praktiką (108), reikalavimus atitinkanti žemsemių veiklos dalis yra plaukimas tarp uosto ir gavybos vietos, plaukimas tarp skirtingų gavybos vietų, plaukimas tarp gavybos vietos ir vietos, kurioje išgautos medžiagos turi būti iškrautos, išgautų medžiagų iškrovimas, plaukimas tarp iškrovimo vietos ir uosto. Priešingai, dugno gilinimas ir plaukimas gilinant dugną nelaikoma jūrų transporto veikla.

toms

108

| (247) | Kalbant apie vilkikus, Jūrų transporto gairėse aiškiai nurodyta, kad „vilkimo veikla, kuri vykdoma, inter alia, uostuose arba kurią vykdant teikiama pagalba savaeigiam laivui pasiekti uostą, nėra laikoma jūrų transportu“. Be to, Jūrų transporto gairėse nustatyta, kad vilkimo veikla į gairių taikymo sritį įtraukiama, tik jeigu daugiau kaip 50 % vilkimo veiklos, veiksmingai vykdomos naudojant vilkiką, per atitinkamus metus yra jūrų transporto veikla (tai, inter alia, apimtų baržų vilkimą tarp uostų arba tarp uosto ir atviroje jūroje esančių įrenginių ar statinių arba laivų, dėl techninių gedimų negalinčių savarankiškai plaukti, vilkimas). |
| --- | --- |

(247)

Kalbant apie vilkikus, Jūrų transporto gairėse aiškiai nurodyta, kad „vilkimo veikla, kuri vykdoma, inter alia, uostuose arba kurią vykdant teikiama pagalba savaeigiam laivui pasiekti uostą, nėra laikoma jūrų transportu“. Be to, Jūrų transporto gairėse nustatyta, kad vilkimo veikla į gairių taikymo sritį įtraukiama, tik jeigu daugiau kaip 50 % vilkimo veiklos, veiksmingai vykdomos naudojant vilkiką, per atitinkamus metus yra jūrų transporto veikla (tai, inter alia, apimtų baržų vilkimą tarp uostų arba tarp uosto ir atviroje jūroje esančių įrenginių ar statinių arba laivų, dėl techninių gedimų negalinčių savarankiškai plaukti, vilkimas).

inter alia

eigiam

inter alia

| (248) | Malta neturi oficialaus aiškaus teisės akto, kuriame būtų nustatytas reikalavimas, kad 50 % vilkimo ir dugno gilinimo veiklos sudarytų jūrų transporto veikla, paaiškinta 246 ir 247 konstatuojamosiose dalyse. Komisija laikosi nuomonės, kad Maltos teisės akte, atrodo, palikta galimybė tonažo mokestį be jokio apribojimo taikyti pajamoms, gaunamoms naudojant žemsemes ir vilkikus. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad Maltoje dabar galiojančios nacionalinės priemonės, susijusios su vilkimu ir dugno gilinimu, neatitinka Jūrų transporto gairėse nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(248)

Malta neturi oficialaus aiškaus teisės akto, kuriame būtų nustatytas reikalavimas, kad 50 % vilkimo ir dugno gilinimo veiklos sudarytų jūrų transporto veikla, paaiškinta 246 ir 247 konstatuojamosiose dalyse. Komisija laikosi nuomonės, kad Maltos teisės akte, atrodo, palikta galimybė tonažo mokestį be jokio apribojimo taikyti pajamoms, gaunamoms naudojant žemsemes ir vilkikus. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad Maltoje dabar galiojančios nacionalinės priemonės, susijusios su vilkimu ir dugno gilinimu, neatitinka Jūrų transporto gairėse nustatytų sąlygų.

Paslaugas teikiančių ir aptarnaujančių laivų, taip pat kitų laivų atitiktis reikalavimams

Paslaugas teikiančių ir aptarnaujančių laivų, taip pat kitų laivų atitiktis reikalavimams

| (249) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija teiravosi, kas turima omenyje tuo, kad Maltos tonažo mokesčio schema taikoma paslaugas teikiantiems arba aptarnaujantiems laivams, ir kuo remiantis tai nustatyta (109). |
| --- | --- |

(249)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija teiravosi, kas turima omenyje tuo, kad Maltos tonažo mokesčio schema taikoma paslaugas teikiantiems arba aptarnaujantiems laivams, ir kuo remiantis tai nustatyta (109).

109

| (250) | Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad Maltos schema potencialiai leista tonažo mokesčio schemą taikyti labai įvairiems paslaugas teikiantiems arba aptarnaujantiems laivams. |
| --- | --- |

(250)

Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad Maltos schema potencialiai leista tonažo mokesčio schemą taikyti labai įvairiems paslaugas teikiantiems arba aptarnaujantiems laivams.

| (251) | Komisija teiravosi, ar schema taikyta kabelių remonto laivams, nardytojus aptarnaujantiems laivams, naftos gavybos stimuliavimo naftos gręžiniuose laivams, tyrimų laivams, hidrogeologinių tyrimų ir statybos laivams, kuriais teikiamos paslaugos atviroje jūroje, ir judžiosioms platformoms, ir nurodė, jog ji neturi pakankamos informacijos, kad galėtų nustatyti, ar schemos taikymas tokiems laivams arba statiniams galėtų būti suderinamas su Jūrų transporto gairėmis. Malta paaiškino, kad šiems laivams tonažo mokestis netaikytas. |
| --- | --- |

(251)

Komisija teiravosi, ar schema taikyta kabelių remonto laivams, nardytojus aptarnaujantiems laivams, naftos gavybos stimuliavimo naftos gręžiniuose laivams, tyrimų laivams, hidrogeologinių tyrimų ir statybos laivams, kuriais teikiamos paslaugos atviroje jūroje, ir judžiosioms platformoms, ir nurodė, jog ji neturi pakankamos informacijos, kad galėtų nustatyti, ar schemos taikymas tokiems laivams arba statiniams galėtų būti suderinamas su Jūrų transporto gairėmis. Malta paaiškino, kad šiems laivams tonažo mokestis netaikytas.

| (252) | Komisija sutinka, kad tam tikrai analogiškai veiklai, net jeigu jai netaikoma griežta jūrų transporto apibrėžtis, gali būti taikomos Jūrų transporto gairės. Toks atvejis būna tada, kai naudojami laivai, kurių specializacija – teikti paslaugas atviroje jūroje teikiamai veiklai arba vykdyti įrengimo ir techninės priežiūros veiklą (pvz., kabelių tiesimo, vamzdynų tiesimo, mokslinių tyrimų laivai ir plaukiojantys kranai) (110), arba laivai, kuriais vykdomi gelbėjimo jūroje darbai ir teikiama pagalba atviroje jūroje, jeigu jiems reikia panašiai kvalifikuotų darbuotojų ir jie jaučia tarptautinę konkurenciją (111). |
| --- | --- |

(252)

Komisija sutinka, kad tam tikrai analogiškai veiklai, net jeigu jai netaikoma griežta jūrų transporto apibrėžtis, gali būti taikomos Jūrų transporto gairės. Toks atvejis būna tada, kai naudojami laivai, kurių specializacija – teikti paslaugas atviroje jūroje teikiamai veiklai arba vykdyti įrengimo ir techninės priežiūros veiklą (pvz., kabelių tiesimo, vamzdynų tiesimo, mokslinių tyrimų laivai ir plaukiojantys kranai) (110), arba laivai, kuriais vykdomi gelbėjimo jūroje darbai ir teikiama pagalba atviroje jūroje, jeigu jiems reikia panašiai kvalifikuotų darbuotojų ir jie jaučia tarptautinę konkurenciją (111).

110

111

| (253) | Kalbant apie ateitį, Malta paaiškino, kad, atsižvelgdama į Komisijos praktiką, nurodytą 252 konstatuojamojoje dalyje, siekia tonažo mokestį taikyti kabelių tiesimo laivams, vamzdynų tiesimo laivams, mokslinių tyrimų laivams ir plaukiojantiems kranams. Malta įsipareigojo tai aiškiai nustatyti savo teisės aktuose (112). Todėl, remiantis tais būsimais teisės aktais, tonažo mokestis bus taikomas kabelių tiesimo laivams, vamzdynų tiesimo laivams, plaukiojantiems kranams ir mokslinių tyrimų laivams taip, kad tai būtų suderinama su pagal analogiją taikomomis Jūrų transporto gairėms. |
| --- | --- |

(253)

Kalbant apie ateitį, Malta paaiškino, kad, atsižvelgdama į Komisijos praktiką, nurodytą 252 konstatuojamojoje dalyje, siekia tonažo mokestį taikyti kabelių tiesimo laivams, vamzdynų tiesimo laivams, mokslinių tyrimų laivams ir plaukiojantiems kranams. Malta įsipareigojo tai aiškiai nustatyti savo teisės aktuose (112). Todėl, remiantis tais būsimais teisės aktais, tonažo mokestis bus taikomas kabelių tiesimo laivams, vamzdynų tiesimo laivams, plaukiojantiems kranams ir mokslinių tyrimų laivams taip, kad tai būtų suderinama su pagal analogiją taikomomis Jūrų transporto gairėms.

112

| (254) | Kalbant apie tai, jog Maltos tonažo mokesčio schema dabar taikoma laivams, skirtiems teikti paslaugas, arba aptarnaujantiems laivams, Malta parodė, kad veikla, kurią ta sąvoka apima, yra susijusi su krovinių ir (arba) asmenų vežimu jūra tarp uostų arba tarp uosto ir atviroje jūroje esančių įrenginių arba statinių, o tai yra jūrų transporto veikla (113). Todėl tie laivai patenka į Jūrų transporto gairių taikymo sritį. |
| --- | --- |

(254)

Kalbant apie tai, jog Maltos tonažo mokesčio schema dabar taikoma laivams, skirtiems teikti paslaugas, arba aptarnaujantiems laivams, Malta parodė, kad veikla, kurią ta sąvoka apima, yra susijusi su krovinių ir (arba) asmenų vežimu jūra tarp uostų arba tarp uosto ir atviroje jūroje esančių įrenginių arba statinių, o tai yra jūrų transporto veikla (113). Todėl tie laivai patenka į Jūrų transporto gairių taikymo sritį.

113

Žvejybos laivų atitiktis reikalavimams

Žvejybos laivų atitiktis reikalavimams

| (255) | Sprendime pradėti tyrimą (114) Komisija abejojo, ar tonažo mokesčio schema taikoma žvejybos laivams. |
| --- | --- |

(255)

Sprendime pradėti tyrimą (114) Komisija abejojo, ar tonažo mokesčio schema taikoma žvejybos laivams.

114

| (256) | Komisija laikosi nuomonės, kad pirminis žvejybos laivų tikslas nėra krovinių ir asmenų vežimas jūra tarp uostų arba tarp uosto ir atviroje jūroje esančių įrenginių ar statinių, kaip reikalaujama Jūrų transporto gairėse. Be to, žvejybos laivai neturi konkrečių tam tikriems laivams, skirtiems teikti paslaugas, būdingų savybių, dėl kurių Komisija galėtų sutikti, kad jiems būtų taikomas tonažo mokestis, pagal analogiją taikant Jūrų transporto gaires (115). |
| --- | --- |

(256)

Komisija laikosi nuomonės, kad pirminis žvejybos laivų tikslas nėra krovinių ir asmenų vežimas jūra tarp uostų arba tarp uosto ir atviroje jūroje esančių įrenginių ar statinių, kaip reikalaujama Jūrų transporto gairėse. Be to, žvejybos laivai neturi konkrečių tam tikriems laivams, skirtiems teikti paslaugas, būdingų savybių, dėl kurių Komisija galėtų sutikti, kad jiems būtų taikomas tonažo mokestis, pagal analogiją taikant Jūrų transporto gaires (115).

115

| (257) | Todėl Komisija mano, kad tonažo mokesčio schemos taikymas žvejybos laivams yra nesuderinamas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(257)

Todėl Komisija mano, kad tonažo mokesčio schemos taikymas žvejybos laivams yra nesuderinamas su vidaus rinka.

Naftos bokštų atitiktis reikalavimams

Naftos bokštų atitiktis reikalavimams

| (258) | Komisija vėl pakartoja poziciją, pareikštą savo sprendime pradėti tyrimą dėl Belgijos tonažo mokesčio (116), t. y. tai, kad Jūrų transporto gairės neaprėpia gamtos išteklių gavybos jūroje. |
| --- | --- |

(258)

Komisija vėl pakartoja poziciją, pareikštą savo sprendime pradėti tyrimą dėl Belgijos tonažo mokesčio (116), t. y. tai, kad Jūrų transporto gairės neaprėpia gamtos išteklių gavybos jūroje.

116

| (259) | Todėl Komisija daro išvadą, kad tonažo mokesčio schemos taikymas naftos bokštams neatitinka Jūrų transporto gairių. |
| --- | --- |

(259)

Todėl Komisija daro išvadą, kad tonažo mokesčio schemos taikymas naftos bokštams neatitinka Jūrų transporto gairių.

7.2.1.2.   Tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų pajamos, kurioms taikomas tonažo mokestis

Pajamos, gaunamos laivą išnuomojus be įgulos

Pajamos, gaunamos laivą išnuomojus be įgulos

| (260) | Sprendime pradėti tyrimą Komisijai (117) abejonių kilo dėl to, kad pajamoms, gaunamoms laivą išnuomojus be įgulos, nenustatyta jokių teisinių apribojimų. |
| --- | --- |

(260)

Sprendime pradėti tyrimą Komisijai (117) abejonių kilo dėl to, kad pajamoms, gaunamoms laivą išnuomojus be įgulos, nenustatyta jokių teisinių apribojimų.

117

| (261) | Komisija mano, kad, nors laivo išnuomojimas be įgulos yra teisėta ekonominė veikla, paprastai ši veikla neturėtų būti laikoma atitinkančia lengvatinės mokesčių tvarkos taikymo reikalavimų. Ankstesniuose sprendimuose (118) Komisija laikėsi nuomonės, kad negali būti laikoma, jog tikri laivų nuomotojai teikia jūrų transporto paslaugas, kad jiems būtų galima taikyti tonažo mokesčio tvarką. |
| --- | --- |

(261)

Komisija mano, kad, nors laivo išnuomojimas be įgulos yra teisėta ekonominė veikla, paprastai ši veikla neturėtų būti laikoma atitinkančia lengvatinės mokesčių tvarkos taikymo reikalavimų. Ankstesniuose sprendimuose (118) Komisija laikėsi nuomonės, kad negali būti laikoma, jog tikri laivų nuomotojai teikia jūrų transporto paslaugas, kad jiems būtų galima taikyti tonažo mokesčio tvarką.

118

| (262) | Komisija mano, kad pirmiau paminėtas principas turėtų būti taikomas ne tik laivo išnuomojimo be įgulos sutartims, sudarytoms su laivybos bendrovėmis, bet ir galutiniams laisvalaikio laivų sektoriaus naudotojams. Laivų išnuomojimui be įgulos neturėtų būti taikoma skirtinga tvarka pagal frachtuotojo rūšį, nes pagrindiniai Jūrų transporto gairėmis nustatyti reikalavimai yra susiję su tuo, kad pagalbos gavėjas turi teikti jūrų transporto paslaugas, kaip apibrėžta atitinkamuose Tarybos reglamentuose. |
| --- | --- |

(262)

Komisija mano, kad pirmiau paminėtas principas turėtų būti taikomas ne tik laivo išnuomojimo be įgulos sutartims, sudarytoms su laivybos bendrovėmis, bet ir galutiniams laisvalaikio laivų sektoriaus naudotojams. Laivų išnuomojimui be įgulos neturėtų būti taikoma skirtinga tvarka pagal frachtuotojo rūšį, nes pagrindiniai Jūrų transporto gairėmis nustatyti reikalavimai yra susiję su tuo, kad pagalbos gavėjas turi teikti jūrų transporto paslaugas, kaip apibrėžta atitinkamuose Tarybos reglamentuose.

| (263) | Tačiau padėtis yra kitokia, kai sutartis sudaroma grupės viduje. Grupės viduje vykdomi laivų išnuomojimo be įgulos sandoriai gali būti suderinami su vidaus rinka pagal Jūrų transporto gaires, nes pagalbos gavėjas yra grupė, vykdanti jūrų transporto veiklą, tik tam taiko grupės vidaus nuomos struktūrą. Tai, ar subjektas, kuriam taikomas tonažo mokestis, pageidauja turėti: i) vieną juridinį subjektą, ir vykdantį jūrų transporto veiklą, ir nuosavybės teise turintį laivą, ar ii) du juridinius subjektus – vieną, vykdantį jūrų transporto veiklą, ir kitą – nuosavybės teise turintį laivą ir nuomojantį jį pirmajam subjektui (pvz., dėl finansinių priežasčių), taikant Jūrų transporto gaires neturėtų būti vertinama kaip nors skirtingai. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad Komisijos sprendime dėl Airijos tonažo mokesčio (119) laivo išnuomojimo be įgulos grupės viduje sandoriai besąlygiškai laikyti priimtinais. Komisija atkreipia dėmesį, kad laivo išnuomojimas be įgulos grupės viduje atitinka Jūrų transporto gaires, nes tikslas „išlaikyti ir gerinti praktines žinias ir patirtį jūrų pramonės srityje ir užtikrinti bei skatinti Europos jūrininkų įdarbinimą“ ir „padėti stiprinti valstybėse narėse sukurtą jūrų pramonės kompleksą, kartu užtikrinant laivyno konkurencingumą pasaulio rinkose“ lieka apsaugotas. |
| --- | --- |

(263)

Tačiau padėtis yra kitokia, kai sutartis sudaroma grupės viduje. Grupės viduje vykdomi laivų išnuomojimo be įgulos sandoriai gali būti suderinami su vidaus rinka pagal Jūrų transporto gaires, nes pagalbos gavėjas yra grupė, vykdanti jūrų transporto veiklą, tik tam taiko grupės vidaus nuomos struktūrą. Tai, ar subjektas, kuriam taikomas tonažo mokestis, pageidauja turėti: i) vieną juridinį subjektą, ir vykdantį jūrų transporto veiklą, ir nuosavybės teise turintį laivą, ar ii) du juridinius subjektus – vieną, vykdantį jūrų transporto veiklą, ir kitą – nuosavybės teise turintį laivą ir nuomojantį jį pirmajam subjektui (pvz., dėl finansinių priežasčių), taikant Jūrų transporto gaires neturėtų būti vertinama kaip nors skirtingai. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad Komisijos sprendime dėl Airijos tonažo mokesčio (119) laivo išnuomojimo be įgulos grupės viduje sandoriai besąlygiškai laikyti priimtinais. Komisija atkreipia dėmesį, kad laivo išnuomojimas be įgulos grupės viduje atitinka Jūrų transporto gaires, nes tikslas „išlaikyti ir gerinti praktines žinias ir patirtį jūrų pramonės srityje ir užtikrinti bei skatinti Europos jūrininkų įdarbinimą“ ir „padėti stiprinti valstybėse narėse sukurtą jūrų pramonės kompleksą, kartu užtikrinant laivyno konkurencingumą pasaulio rinkose“ lieka apsaugotas.

grupės viduje

119

| (264) | Be grupės vidaus sandorių, Komisija gali sutikti su tam tikru lankstumu, palankiu tikroms laivybos bendrovėms ir panašioms bendrovėms (120), jeigu įvykdomos visos šios sąlygos (121):






  a) | laivo išnuomojimo be įgulos veikla turi būti susijusi su laikinais pertekliniais pajėgumais iki trejų metų laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

(264)

Be grupės vidaus sandorių, Komisija gali sutikti su tam tikru lankstumu, palankiu tikroms laivybos bendrovėms ir panašioms bendrovėms (120), jeigu įvykdomos visos šios sąlygos (121):

120

121

a)

laivo išnuomojimo be įgulos veikla turi būti susijusi su laikinais pertekliniais pajėgumais iki trejų metų laikotarpį;

| b) | laivo išnuomojimo be įgulos veiklos trukmė turi būti ribojama – veikla gali būti vykdoma ne ilgiau kaip trejus metus; |
| --- | --- |

b)

laivo išnuomojimo be įgulos veiklos trukmė turi būti ribojama – veikla gali būti vykdoma ne ilgiau kaip trejus metus;

| c) | laikini pertekliniai pajėgumai turi būti susiję su pagalbą gaunančios laivybos organizacijos nuosavomis laivybos paslaugomis, t. y. pertekliniai pajėgumai, specialiai įgyti (nusipirkti arba išsinuomoti) išnuomojimo tikslais, neatitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimo, ir |
| --- | --- |

c)

laikini pertekliniai pajėgumai turi būti susiję su pagalbą gaunančios laivybos organizacijos nuosavomis laivybos paslaugomis, t. y. pertekliniai pajėgumai, specialiai įgyti (nusipirkti arba išsinuomoti) išnuomojimo tikslais, neatitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimo, ir

| d) | išnuomojami be įgulos pajėgumai negali būti didesni nei maksimali procentinė laivybos organizacijos laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis, dalis, o ši negali būti didesnė nei 50 % Komisija mano, kad, jeigu bendrovės, kuriai taikomas tonažo mokestis, daugiau kaip 50 % laivyno yra išnuomojama be įgulos, tokia veikla būtų laikoma papildoma veikla. Kita vertus, mažesnė maksimali riba nebūtų tinkama, nes būtų diskriminuojami maži eksploatuotojai. |
| --- | --- |

d)

išnuomojami be įgulos pajėgumai negali būti didesni nei maksimali procentinė laivybos organizacijos laivyno, kuriam taikomas tonažo mokestis, dalis, o ši negali būti didesnė nei 50 % Komisija mano, kad, jeigu bendrovės, kuriai taikomas tonažo mokestis, daugiau kaip 50 % laivyno yra išnuomojama be įgulos, tokia veikla būtų laikoma papildoma veikla. Kita vertus, mažesnė maksimali riba nebūtų tinkama, nes būtų diskriminuojami maži eksploatuotojai.

| (265) | Kadangi Maltoje taikytinu teisės aktu nedraudžiama tonažo mokesčio schemos taikyti tikriems laivų nuomotojams, tas teisės aktas nesuderinamas su Jūrų transporto gairėmis. |
| --- | --- |

(265)

Kadangi Maltoje taikytinu teisės aktu nedraudžiama tonažo mokesčio schemos taikyti tikriems laivų nuomotojams, tas teisės aktas nesuderinamas su Jūrų transporto gairėmis.

Kruiziniai laivai ir papildomos pajamos

Kruiziniai laivai ir papildomos pajamos

| (266) | Sprendime pradėti tyrimą (122) Komisija atkreipė dėmesį, kad kruizinių laivų eksploatuotojai teikia kazino, vandens procedūrų, pramogų ir kitas paslaugas. Komisijai kilo įtarimas, kad tokios paslaugos gali būti pagrindinė kruizinių laivų veikla ir pelno šaltinis. Taigi, Komisija abejojo, kokiu mastu tonažo mokesčio sistema galėtų būti taikoma kruiziniams laivams. |
| --- | --- |

(266)

Sprendime pradėti tyrimą (122) Komisija atkreipė dėmesį, kad kruizinių laivų eksploatuotojai teikia kazino, vandens procedūrų, pramogų ir kitas paslaugas. Komisijai kilo įtarimas, kad tokios paslaugos gali būti pagrindinė kruizinių laivų veikla ir pelno šaltinis. Taigi, Komisija abejojo, kokiu mastu tonažo mokesčio sistema galėtų būti taikoma kruiziniams laivams.

122

| (267) | Be to, Komisija sprendime pradėti tyrimą (123) nurodė, kad Maltos teisės aktuose nepateikta jokių tikslių gairių, kokių rūšių veiklai, kaip papildomai veiklai, galėtų būti taikoma tonažo mokesčio schema. Tačiau, siekiant užtikrinti, kad subjektai, kuriems taikomas tonažo mokestis, būtų tikrų jūrų transporto paslaugų teikėjai, būtini aiškūs apribojimai. |
| --- | --- |

(267)

Be to, Komisija sprendime pradėti tyrimą (123) nurodė, kad Maltos teisės aktuose nepateikta jokių tikslių gairių, kokių rūšių veiklai, kaip papildomai veiklai, galėtų būti taikoma tonažo mokesčio schema. Tačiau, siekiant užtikrinti, kad subjektai, kuriems taikomas tonažo mokestis, būtų tikrų jūrų transporto paslaugų teikėjai, būtini aiškūs apribojimai.

123

| (268) | Byloje dėl Kipro tonažo mokesčio (124) Komisija laikėsi nuomonės, kad, kalbant apie keleivių vežimą jūra, ir „visa viešbučių, aprūpinimo maistu ir gėrimais, pramogų ir mažmeninės prekybos veikla reikalavimus atitinkančiame laive“ atitinka reikalavimus, jeigu „tos paslaugos teikiamos kaip papildomos paslaugos, kuriomis papildoma keleivių vežimo jūra tuo laivu veikla, ir viskas suvartojama arba sunaudojama tame laive“. Byloje dėl Jungtinės Karalystės tonažo mokesčio (125) Komisija laikėsi nuomonės, kad reikalavimus atitinka ir „siūlomos paslaugos arba infrastruktūra, kuriomis papildoma pagrindinė veikla, bet kurios sudaro bendro klientams siūlomo rinkinio dalį, jeigu jos neduotų pelno, jeigu būtų taikomos įprastos mokesčių taisyklės“. Byloje dėl Belgijos tonažo mokesčio (126) Komisija uždraudė tonažo mokestį taikyti pajamoms, gaunamoms parduodant produktus, neskirtus suvartoti laive, pavyzdžiui prabangos prekes (127), ir pajamoms, gaunamoms iš lošimų ir kazino, taip pat pajamoms, gaunamoms sausumoje rengiant ekskursijas (128). |
| --- | --- |

(268)

Byloje dėl Kipro tonažo mokesčio (124) Komisija laikėsi nuomonės, kad, kalbant apie keleivių vežimą jūra, ir „visa viešbučių, aprūpinimo maistu ir gėrimais, pramogų ir mažmeninės prekybos veikla reikalavimus atitinkančiame laive“ atitinka reikalavimus, jeigu „tos paslaugos teikiamos kaip papildomos paslaugos, kuriomis papildoma keleivių vežimo jūra tuo laivu veikla, ir viskas suvartojama arba sunaudojama tame laive“. Byloje dėl Jungtinės Karalystės tonažo mokesčio (125) Komisija laikėsi nuomonės, kad reikalavimus atitinka ir „siūlomos paslaugos arba infrastruktūra, kuriomis papildoma pagrindinė veikla, bet kurios sudaro bendro klientams siūlomo rinkinio dalį, jeigu jos neduotų pelno, jeigu būtų taikomos įprastos mokesčių taisyklės“. Byloje dėl Belgijos tonažo mokesčio (126) Komisija uždraudė tonažo mokestį taikyti pajamoms, gaunamoms parduodant produktus, neskirtus suvartoti laive, pavyzdžiui prabangos prekes (127), ir pajamoms, gaunamoms iš lošimų ir kazino, taip pat pajamoms, gaunamoms sausumoje rengiant ekskursijas (128).

124

pramogų

125

126

127

128

| (269) | Komisija taip pat nurodo savo sprendimą byloje dėl Suomijos tonažo mokesčio (129) ir byloje dėl Lietuvos tonažo mokesčio (130) – juose Komisija sutiko, kad tokioms uosto terminalo operacijoms, kaip keleivių įlaipinimo ir išlaipinimo paslaugos, krovinių pakrovimo ir iškrovimo paslaugos, taip pat administracinė ir draudimo veikla, glaudžiai susijusioms su keleivių arba krovinių vežimu, gali būti taikomas tonažo mokestis. Be to, savo sprendime byloje dėl Belgijos tonažo mokesčio Komisija sutiko, kad apyvartinio kapitalo rezultatų trumpalaikių investicijų pajamos gaunamos įprastai valdant finansus, todėl joms gali būti taikomas tonažo mokestis, jeigu tokios pajamos yra susijusios su laivybos organizacijos įprastu apyvartiniu kapitalu, naudojamu vykdant reikalavimus atitinkančią veiklą (131). |
| --- | --- |

(269)

Komisija taip pat nurodo savo sprendimą byloje dėl Suomijos tonažo mokesčio (129) ir byloje dėl Lietuvos tonažo mokesčio (130) – juose Komisija sutiko, kad tokioms uosto terminalo operacijoms, kaip keleivių įlaipinimo ir išlaipinimo paslaugos, krovinių pakrovimo ir iškrovimo paslaugos, taip pat administracinė ir draudimo veikla, glaudžiai susijusioms su keleivių arba krovinių vežimu, gali būti taikomas tonažo mokestis. Be to, savo sprendime byloje dėl Belgijos tonažo mokesčio Komisija sutiko, kad apyvartinio kapitalo rezultatų trumpalaikių investicijų pajamos gaunamos įprastai valdant finansus, todėl joms gali būti taikomas tonažo mokestis, jeigu tokios pajamos yra susijusios su laivybos organizacijos įprastu apyvartiniu kapitalu, naudojamu vykdant reikalavimus atitinkančią veiklą (131).

129

130

131

| (270) | Atsižvelgdama į pirmiau paminėtą sprendimų priėmimo praktiką ir pripažindama, kad būtų nenaudinga sudaryti paslaugų, kurioms, kaip papildomoms paslaugoms, būtų galima taikyti tonažo mokestį, Komisija laikosi nuomonės, kad tam tikri apribojimai yra būtini siekiant užtikrinti, kad subjektai, kuriems taikomas tonažo mokestis, ir toliau būtų tikri jūrų transporto paslaugų teikėjai. Laikomasi tokio principo – pajamas iš reikalavimus atitinkančių laivų daugiausia turėtų sudaryti pagrindinės laivybos pajamos. |
| --- | --- |

(270)

Atsižvelgdama į pirmiau paminėtą sprendimų priėmimo praktiką ir pripažindama, kad būtų nenaudinga sudaryti paslaugų, kurioms, kaip papildomoms paslaugoms, būtų galima taikyti tonažo mokestį, Komisija laikosi nuomonės, kad tam tikri apribojimai yra būtini siekiant užtikrinti, kad subjektai, kuriems taikomas tonažo mokestis, ir toliau būtų tikri jūrų transporto paslaugų teikėjai. Laikomasi tokio principo – pajamas iš reikalavimus atitinkančių laivų daugiausia turėtų sudaryti pagrindinės laivybos pajamos.

| (271) | Pagrindinės laivybos pajamos yra pajamos iš bilietų pardavimo arba krovinių vežimo mokesčio, o kai vežami keleiviai – iš kajučių nuomos kelionei jūra, taip pat iš maisto ir gėrimų, skirtų iškart suvartoti laive, pardavimo. Papildomos veiklos pajamos yra kitų rūšių pajamos, dažnai gaunamos laive (visų pirma keleiviniame laive) teikiant papildomas paslaugas, dėl kurių nekyla grėsmė, kad bus pernelyg iškraipyta konkurencija su sausumoje veiklą vykdančiais paslaugų teikėjais, apmokestinamais pagal bendrąsias mokestinimo taisykles. Papildomų paslaugų pavyzdžiai būtų reklaminių stendų nuoma laive; prekių pardavimas, paslaugų, paprastai siūlomų keleiviniuose laivuose, įskaitant vandens procedūras, kirpyklų paslaugas, lošimo ir kitų pramogų paslaugas, teikimas; laivo patalpų išnuomojimas parduotuvių turėtojams ir paslaugų teikėjams; tarpininkavimas rengiant vietos ekskursijas ir pan. Komisija mano, kad pagrindinės pajamos turėtų sudaryti daugiau kaip 50 % laivo visų (pagrindinių ir papildomų) bendrų pajamų. |
| --- | --- |

(271)

Pagrindinės laivybos pajamos yra pajamos iš bilietų pardavimo arba krovinių vežimo mokesčio, o kai vežami keleiviai – iš kajučių nuomos kelionei jūra, taip pat iš maisto ir gėrimų, skirtų iškart suvartoti laive, pardavimo. Papildomos veiklos pajamos yra kitų rūšių pajamos, dažnai gaunamos laive (visų pirma keleiviniame laive) teikiant papildomas paslaugas, dėl kurių nekyla grėsmė, kad bus pernelyg iškraipyta konkurencija su sausumoje veiklą vykdančiais paslaugų teikėjais, apmokestinamais pagal bendrąsias mokestinimo taisykles. Papildomų paslaugų pavyzdžiai būtų reklaminių stendų nuoma laive; prekių pardavimas, paslaugų, paprastai siūlomų keleiviniuose laivuose, įskaitant vandens procedūras, kirpyklų paslaugas, lošimo ir kitų pramogų paslaugas, teikimas; laivo patalpų išnuomojimas parduotuvių turėtojams ir paslaugų teikėjams; tarpininkavimas rengiant vietos ekskursijas ir pan. Komisija mano, kad pagrindinės pajamos turėtų sudaryti daugiau kaip 50 % laivo visų (pagrindinių ir papildomų) bendrų pajamų.

| (272) | Ir šiuo atveju turėtų būti ribojamas konkurencijos su sausumoje teikiamomis paslaugomis iškraipymas. Tam, inter alia, reikia, kad sausumoje teikiamos paslaugos, pavyzdžiui, vietos ekskursijos arba krovinių vežimas keliais, būtų įtrauktos į bendrą paslaugų rinkinį ir būtų perkamos iš nesusijusių bendrovių arba perkamos rinkos kainomis iš tos pačios grupės subjektų, kuriems taikomas standartinis pajamų mokestis. |
| --- | --- |

(272)

Ir šiuo atveju turėtų būti ribojamas konkurencijos su sausumoje teikiamomis paslaugomis iškraipymas. Tam, inter alia, reikia, kad sausumoje teikiamos paslaugos, pavyzdžiui, vietos ekskursijos arba krovinių vežimas keliais, būtų įtrauktos į bendrą paslaugų rinkinį ir būtų perkamos iš nesusijusių bendrovių arba perkamos rinkos kainomis iš tos pačios grupės subjektų, kuriems taikomas standartinis pajamų mokestis.

inter alia

| (273) | Panašiai, jūrų transporto sektoriui nebūdingų sutarčių, pavyzdžiui, dėl automobilių, gyvulių, nuosavybės įsigijimo, sudarymui neturėtų būti taikomas tonažo mokestis. Tokios pajamos visiškai nesusijusios su jūrų transportu, taigi jos niekada – nei kaip pagrindinės, nei kaip papildomos pajamos – negali atitikti tonažo mokesčio taikymo reikalavimų. |
| --- | --- |

(273)

Panašiai, jūrų transporto sektoriui nebūdingų sutarčių, pavyzdžiui, dėl automobilių, gyvulių, nuosavybės įsigijimo, sudarymui neturėtų būti taikomas tonažo mokestis. Tokios pajamos visiškai nesusijusios su jūrų transportu, taigi jos niekada – nei kaip pagrindinės, nei kaip papildomos pajamos – negali atitikti tonažo mokesčio taikymo reikalavimų.

| (274) | Kadangi Maltos tonažo mokesčio schemoje nėra aiškių nuostatų dėl papildomų paslaugų apimties ir nenustatyta, kiek joms galima taikyti tonažo mokesčio lengvatą, schema neužtikrinama, kad tonažo mokestis galėtų būti taikomas tik tikrų laivybos bendrovių papildomoms pajamoms. Todėl tas Maltos tonažo mokesčio schemos aspektas yra nesuderinamas su Jūrų transporto gairėmis. |
| --- | --- |

(274)

Kadangi Maltos tonažo mokesčio schemoje nėra aiškių nuostatų dėl papildomų paslaugų apimties ir nenustatyta, kiek joms galima taikyti tonažo mokesčio lengvatą, schema neužtikrinama, kad tonažo mokestis galėtų būti taikomas tik tikrų laivybos bendrovių papildomoms pajamoms. Todėl tas Maltos tonažo mokesčio schemos aspektas yra nesuderinamas su Jūrų transporto gairėmis.

7.2.1.3.   Tonažo mokesčio dydis

| (275) | Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnio priešpaskutinėje pastraipoje nustatyta, kad, siekdama išlaikyti tinkamą tonažo mokesčio tarifų pusiausvyrą, Komisija patvirtins tik schemas, pagal kurias už tokį pat tonažą bus nustatomas mokestis, pakankamai atitinkantis jau patvirtintas schemas. |
| --- | --- |

(275)

Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnio priešpaskutinėje pastraipoje nustatyta, kad, siekdama išlaikyti tinkamą tonažo mokesčio tarifų pusiausvyrą, Komisija patvirtins tik schemas, pagal kurias už tokį pat tonažą bus nustatomas mokestis, pakankamai atitinkantis jau patvirtintas schemas.

| (276) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Maltos tonažo mokesčio tarifo apskaičiavimo metodas skiriasi nuo metodo, taikomo daugumos valstybių narių. Dauguma valstybių narių nustato įvairių kategorijų laivų vadinamąjį sąlyginį pelną, grindžiamą tų valstybių narių tonažu, ir jam taiko nacionalinį pelno mokestį. Komisija sutinka su galimybe taikyti įvairią tonažo mokesčio apskaičiavimo metodiką, jeigu galutinis mokestis, taikomas tam tikram laivui, nėra mažesnis už mokestį, ligi šiol Komisijos laikytą tinkamu. |
| --- | --- |

(276)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Maltos tonažo mokesčio tarifo apskaičiavimo metodas skiriasi nuo metodo, taikomo daugumos valstybių narių. Dauguma valstybių narių nustato įvairių kategorijų laivų vadinamąjį sąlyginį pelną, grindžiamą tų valstybių narių tonažu, ir jam taiko nacionalinį pelno mokestį. Komisija sutinka su galimybe taikyti įvairią tonažo mokesčio apskaičiavimo metodiką, jeigu galutinis mokestis, taikomas tam tikram laivui, nėra mažesnis už mokestį, ligi šiol Komisijos laikytą tinkamu.

| (277) | Maltoje taikomo tonažo mokesčio tarifai, palyginti su kitose valstybėse narėse taikomas tarifais (eurais), pateikti 106–114 konstatuojamosiose dalyse. Komisija atkreipia dėmesį, kad galutinis Maltos bendrovėms taikomo mokesčio dydis prilygsta vidutiniam kitose Sąjungos valstybėse taikomam dydžiui. |
| --- | --- |

(277)

Maltoje taikomo tonažo mokesčio tarifai, palyginti su kitose valstybėse narėse taikomas tarifais (eurais), pateikti 106–114 konstatuojamosiose dalyse. Komisija atkreipia dėmesį, kad galutinis Maltos bendrovėms taikomo mokesčio dydis prilygsta vidutiniam kitose Sąjungos valstybėse taikomam dydžiui.

| (278) | Pagal Maltos schemą, iki dešimties metų laivams taikomas sumažintas mokestis. Malta tvirtino, kad tuo siekia skatinti naudoti veiksmingesnius ir aplinkai palankesnius laivus – to siekiama Jūrų transporto gairių 2.2 skirsnio tikslais. Maltos tonažo mokesčio schema senesniems nei 15 metų laivams taikomi didesni mokesčio tarifai. |
| --- | --- |

(278)

Pagal Maltos schemą, iki dešimties metų laivams taikomas sumažintas mokestis. Malta tvirtino, kad tuo siekia skatinti naudoti veiksmingesnius ir aplinkai palankesnius laivus – to siekiama Jūrų transporto gairių 2.2 skirsnio tikslais. Maltos tonažo mokesčio schema senesniems nei 15 metų laivams taikomi didesni mokesčio tarifai.

| (279) | Skaičiai, Maltos pateikti palyginimui su kitose valstybėse narėse taikomais tonažo mokesčiai tarifais, yra susiję tik su tipiniu tarifu, nustatytu Prekybinės laivybos įstatyme ir nepakoreguotu pagal laivo amžių, o to nepakanka tiesioginiam palyginimui, nes Maltos pateikti skaičiai yra pagrįsti ir dideliu nenaudojimo bei remonto dienų skaičiumi, siekiant nurodyti kitų valstybių narių tarifus. Tačiau, vertinant pagal mažiausią Maltoje taikytiną tarifą (naujiems laivams), mokėtini sumažinto tarifo mokesčiai vis tiek yra didesni nei mokesčiai, Lenkijos taikomi bet kuriam 359 dienas per metus (98 %) arba mažiau naudojamam laivui. |
| --- | --- |

(279)

Skaičiai, Maltos pateikti palyginimui su kitose valstybėse narėse taikomais tonažo mokesčiai tarifais, yra susiję tik su tipiniu tarifu, nustatytu Prekybinės laivybos įstatyme ir nepakoreguotu pagal laivo amžių, o to nepakanka tiesioginiam palyginimui, nes Maltos pateikti skaičiai yra pagrįsti ir dideliu nenaudojimo bei remonto dienų skaičiumi, siekiant nurodyti kitų valstybių narių tarifus. Tačiau, vertinant pagal mažiausią Maltoje taikytiną tarifą (naujiems laivams), mokėtini sumažinto tarifo mokesčiai vis tiek yra didesni nei mokesčiai, Lenkijos taikomi bet kuriam 359 dienas per metus (98 %) arba mažiau naudojamam laivui.

| (280) | Komisija atkreipia dėmesį, kad iki 75 % sumažintas tarifas ir galimybė ministro nuožiūra sumažinti tarifą arba atleisti nuo mokesčio, kaip nurodyta sprendimo pradėti tyrimą 71–73 konstatuojamosiose dalyse, nėra susiję su tonažo mokesčiu, taikomu pagal schemą, bet veikiau tai susiję su (klaidinančia) tonažo mokesčio, mokamo registruojant laivą, sąvoka. Maltai įsipareigojus iš dalies pakeisti tonažo mokesčio teisės aktą, kad būtų išvengta dviprasmiško sąvokos „tonažo mokestis“ vartojimo, ateityje tai bus aišku. |
| --- | --- |

(280)

Komisija atkreipia dėmesį, kad iki 75 % sumažintas tarifas ir galimybė ministro nuožiūra sumažinti tarifą arba atleisti nuo mokesčio, kaip nurodyta sprendimo pradėti tyrimą 71–73 konstatuojamosiose dalyse, nėra susiję su tonažo mokesčiu, taikomu pagal schemą, bet veikiau tai susiję su (klaidinančia) tonažo mokesčio, mokamo registruojant laivą, sąvoka. Maltai įsipareigojus iš dalies pakeisti tonažo mokesčio teisės aktą, kad būtų išvengta dviprasmiško sąvokos „tonažo mokestis“ vartojimo, ateityje tai bus aišku.

| (281) | Remiantis Maltos institucijų pateikta informacija apie taikytinus tonažo mokesčio tarifus ir Komisijos atliktais skaičiavimais matyti, kad Maltoje taikomi tonažo mokesčio tarifai nėra mažesni nei tarifai, kuriuos Komisija yra iki šio patvirtinusi. Todėl Komisija daro išvadą, kad Maltoje taikomas tonažo mokesčio tarifas atitinka Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(281)

Remiantis Maltos institucijų pateikta informacija apie taikytinus tonažo mokesčio tarifus ir Komisijos atliktais skaičiavimais matyti, kad Maltoje taikomi tonažo mokesčio tarifai nėra mažesni nei tarifai, kuriuos Komisija yra iki šio patvirtinusi. Todėl Komisija daro išvadą, kad Maltoje taikomas tonažo mokesčio tarifas atitinka Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnio nuostatas.

7.2.1.4.   Ryšio su vėliava reikalavimas

| (282) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija laikėsi nuomonės, kad ryšio su vėliava reikalavimai, nustatyti Maltos teisės aktuose, nebuvo tokie griežti, kokių reikalaujama Jūrų transporto gairėse (132). |
| --- | --- |

(282)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija laikėsi nuomonės, kad ryšio su vėliava reikalavimai, nustatyti Maltos teisės aktuose, nebuvo tokie griežti, kokių reikalaujama Jūrų transporto gairėse (132).

132

| (283) | Remiantis Jūrų transporto gairių 3.1 skirsniu, laivo savininkai dalį savo laivų registruojantys ne EEE, vis tiek gali naudotis EEE tonažo mokesčio tvarka, jeigu su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančio jų laivyno dalis yra didesnė nei 60 % Jeigu jų su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančio laivyno talpa mažesnė nei 60 %, jie vis tiek gali papildomus laivus registruoti ne EEE, jeigu i) jų laivyno, plaukiojančio su EEE valstybių vėliavomis, dalis nuo 2004 m. sausio 17 d. nesumažėjo arba ii) bendra visiems valstybėje narėje apmokestintiniems laivams tenkanti su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų dalis per pastaruosius trejus metus nesumažėjo. |
| --- | --- |

(283)

Remiantis Jūrų transporto gairių 3.1 skirsniu, laivo savininkai dalį savo laivų registruojantys ne EEE, vis tiek gali naudotis EEE tonažo mokesčio tvarka, jeigu su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančio jų laivyno dalis yra didesnė nei 60 % Jeigu jų su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančio laivyno talpa mažesnė nei 60 %, jie vis tiek gali papildomus laivus registruoti ne EEE, jeigu i) jų laivyno, plaukiojančio su EEE valstybių vėliavomis, dalis nuo 2004 m. sausio 17 d. nesumažėjo arba ii) bendra visiems valstybėje narėje apmokestintiniems laivams tenkanti su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų dalis per pastaruosius trejus metus nesumažėjo.

| (284) | Tačiau Maltos tonažo mokesčio schema neužtikrinama, kad būtų laikomasi 283 konstatuojamojoje dalyje nustatytų sąlygų. Visų pirma, pagalbos gavėjui vis tiek gali būti taikoma Maltos tonažo mokesčio schema, jeigu to pagalbos gavėjo visam jo tonažo mokesčiu apmokestinamam laivynui tenkanti laivų, plaukiojančių su EEE valstybių vėliavomis, dalis per trejų metų laikotarpį nesumažėjo (133). Be to, pagalbos gavėjui vis tiek gali būti taikoma Maltos tonažo mokesčio schema, jeigu toks pagalbos gavėjas tiesiog įsipareigoja padidinti arba išlaikyti visam jo tonažo mokesčiu apmokestinamam laivynui tenkančią su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų procentinę dalį (134). Todėl Komisija mano, kad tonažo mokesčio schema nenustatyta pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad tonažo mokesčio bendrovės, savo laivyne taip pat turinčios su ne EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų, su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų talpos dalį padidintų arba išlaikytų ir kad galiausiai su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų talpos dalis būtų tinkamo dydžio. Šiuo atžvilgiu tonažo mokesčio schema neatitinka Jūrų transporto gairių, todėl ji nesuderinama su vidaus rinka (135). |
| --- | --- |

(284)

Tačiau Maltos tonažo mokesčio schema neužtikrinama, kad būtų laikomasi 283 konstatuojamojoje dalyje nustatytų sąlygų. Visų pirma, pagalbos gavėjui vis tiek gali būti taikoma Maltos tonažo mokesčio schema, jeigu to pagalbos gavėjo visam jo tonažo mokesčiu apmokestinamam laivynui tenkanti laivų, plaukiojančių su EEE valstybių vėliavomis, dalis per trejų metų laikotarpį nesumažėjo (133). Be to, pagalbos gavėjui vis tiek gali būti taikoma Maltos tonažo mokesčio schema, jeigu toks pagalbos gavėjas tiesiog įsipareigoja padidinti arba išlaikyti visam jo tonažo mokesčiu apmokestinamam laivynui tenkančią su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų procentinę dalį (134). Todėl Komisija mano, kad tonažo mokesčio schema nenustatyta pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad tonažo mokesčio bendrovės, savo laivyne taip pat turinčios su ne EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų, su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų talpos dalį padidintų arba išlaikytų ir kad galiausiai su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų talpos dalis būtų tinkamo dydžio. Šiuo atžvilgiu tonažo mokesčio schema neatitinka Jūrų transporto gairių, todėl ji nesuderinama su vidaus rinka (135).

133

134

135

7.2.1.5.   Laivų nuomojamas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei

| (285) | Sprendime pradėti tyrimą (136) Komisijai kilo abejonių dėl iš esmės neribotos frachtuotojų, kai laivas nuomojamas tam tikram laikui, ir panašių bendrovių atitikties tonažo mokesčio taikymo reikalavimams. Komisija laikėsi nuomonės, kad tai neatitiko Jūrų transporto gairių tikslų. |
| --- | --- |

(285)

Sprendime pradėti tyrimą (136) Komisijai kilo abejonių dėl iš esmės neribotos frachtuotojų, kai laivas nuomojamas tam tikram laikui, ir panašių bendrovių atitikties tonažo mokesčio taikymo reikalavimams. Komisija laikėsi nuomonės, kad tai neatitiko Jūrų transporto gairių tikslų.

136

| (286) | Jūrų transporto gairėmis, kaip jas aiškina Komisija savo ankstesniuose sprendimuose, frachtuotojams, kai laivas nuomojamas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei, ir panašiems komerciniams laivų eksploatuotojams tam tikromis sąlygomis leidžiama pasinaudoti tonažo apmokestinimu. Komisija mano, kad tokios bendrovės tonažo apmokestinimu gali pasinaudoti, tik jeigu prisideda siekiant Jūrų transporto gairių tikslo plėtoti su ES valstybių vėliavomis plaukiojantį laivyną arba išlaikyti ES praktines žinias, arba abiejų šių tikslų. Taip būtų, pavyzdžiui, jeigu, be laivų, kurie nuomojami tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei ir kuriems įrangą bei įgulą suteikia kitos bendrovės, pagalbos gavėjas, kuriam taikomas tonažo mokestis, gavėjas savo laivyne turėtų laivų, kuriems pats užtikrina įgulą ir techninį valdymą, jeigu tokie laivai sudaro bent 20 % viso tonažo mokesčiu apmokestinamo laivyno (137). Dar viena galimybė – laivų, kurie plaukioja su ne EEE valstybių vėliavomis ir yra nuomojami tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei, dalis neviršija 75 % pagalbos gavėjo tonažo mokesčiu apmokestinamo laivyno (138). Ir dar viena galimybė – valstybės narės gali reikalauti, kad bent 25 % pagalbos gavėjo viso laivyno būtų su EEE valstybių vėliavomis plaukiojantys laivai (139). Visais paminėtais atvejais pagalbos gavėjui, kuriam taikomas tonažo mokestis, taikoma prievolė išlaikyti arba didinti jo laivynui (nuosavų laivų arba laivų, išsinuomotų be įgulos) tenkančią su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų dalį. |
| --- | --- |

(286)

Jūrų transporto gairėmis, kaip jas aiškina Komisija savo ankstesniuose sprendimuose, frachtuotojams, kai laivas nuomojamas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei, ir panašiems komerciniams laivų eksploatuotojams tam tikromis sąlygomis leidžiama pasinaudoti tonažo apmokestinimu. Komisija mano, kad tokios bendrovės tonažo apmokestinimu gali pasinaudoti, tik jeigu prisideda siekiant Jūrų transporto gairių tikslo plėtoti su ES valstybių vėliavomis plaukiojantį laivyną arba išlaikyti ES praktines žinias, arba abiejų šių tikslų. Taip būtų, pavyzdžiui, jeigu, be laivų, kurie nuomojami tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei ir kuriems įrangą bei įgulą suteikia kitos bendrovės, pagalbos gavėjas, kuriam taikomas tonažo mokestis, gavėjas savo laivyne turėtų laivų, kuriems pats užtikrina įgulą ir techninį valdymą, jeigu tokie laivai sudaro bent 20 % viso tonažo mokesčiu apmokestinamo laivyno (137). Dar viena galimybė – laivų, kurie plaukioja su ne EEE valstybių vėliavomis ir yra nuomojami tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei, dalis neviršija 75 % pagalbos gavėjo tonažo mokesčiu apmokestinamo laivyno (138). Ir dar viena galimybė – valstybės narės gali reikalauti, kad bent 25 % pagalbos gavėjo viso laivyno būtų su EEE valstybių vėliavomis plaukiojantys laivai (139). Visais paminėtais atvejais pagalbos gavėjui, kuriam taikomas tonažo mokestis, taikoma prievolė išlaikyti arba didinti jo laivynui (nuosavų laivų arba laivų, išsinuomotų be įgulos) tenkančią su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų dalį.

137

138

139

| (287) | Maltos schema nenustatoma jokių reikalavimų, nurodytų 286 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija daro išvadą, kad teisinė sistema, susijusi su komerciniais eksploatuotojais, teikiančiais transporto paslaugas laivais, kurių visą įrangą ir įgulą suteikė kitos bendrovės, neatitinka Jūrų transporto gairių. |
| --- | --- |

(287)

Maltos schema nenustatoma jokių reikalavimų, nurodytų 286 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija daro išvadą, kad teisinė sistema, susijusi su komerciniais eksploatuotojais, teikiančiais transporto paslaugas laivais, kurių visą įrangą ir įgulą suteikė kitos bendrovės, neatitinka Jūrų transporto gairių.

7.2.1.6.   Veiklos atskyrimo priemonės

| (288) | Jūrų transporto gairių 3.1 punkte reikalaujama, kad nebūtų šalutinio poveikio tarp reikalavimus atitinkančios ir jų neatitinkančios veiklos. Mokesčių nuostatais licencijuotoms laivybos organizacijoms nustatoma prievolė atskirai tvarkyti apskaitą ir atskirti pajamas bei prieaugį iš laivybos veiklos nuo pajamų iš kitų šaltinių. |
| --- | --- |

(288)

Jūrų transporto gairių 3.1 punkte reikalaujama, kad nebūtų šalutinio poveikio tarp reikalavimus atitinkančios ir jų neatitinkančios veiklos. Mokesčių nuostatais licencijuotoms laivybos organizacijoms nustatoma prievolė atskirai tvarkyti apskaitą ir atskirti pajamas bei prieaugį iš laivybos veiklos nuo pajamų iš kitų šaltinių.

| (289) | Pajamų mokesčio įstatyme nustatytomis taisyklėmis dėl išlaidų atskaitymo reikalaujama, kad būtų tiesioginis patiriamų išlaidų ir dėl jų gaunamų pajamų ryšys. Pajamų mokesčio įstatymo 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad išlaidas galima atskaityti, jeigu išlaidos „visiškai ir išskirtinai patirtos gaunant pajamas“. Todėl išlaidų, patirtų gaunant pelną, kuriam mokestis netaikomas, (įskaitant pelną, kuriam taikomas tonažo mokestis) negalima atskaityti iš kitų rūšių apmokestinamų pajamų. |
| --- | --- |

(289)

Pajamų mokesčio įstatyme nustatytomis taisyklėmis dėl išlaidų atskaitymo reikalaujama, kad būtų tiesioginis patiriamų išlaidų ir dėl jų gaunamų pajamų ryšys. Pajamų mokesčio įstatymo 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad išlaidas galima atskaityti, jeigu išlaidos „visiškai ir išskirtinai patirtos gaunant pajamas“. Todėl išlaidų, patirtų gaunant pelną, kuriam mokestis netaikomas, (įskaitant pelną, kuriam taikomas tonažo mokestis) negalima atskaityti iš kitų rūšių apmokestinamų pajamų.

| (290) | Reikalaujama, kad licencijuota laivybos organizacija, kuri gauna naudos iš tonažo mokesčio schemos, teiktų metinę pajamų mokesčio deklaraciją, iš kurios būtų aiškiai matyti, kad reikalavimus atitinkančios pajamos ir reikalavimų neatitinkančios pajamos yra atskirtos. Nuostolių, susijusių su veikla, kuriai taikomas pajamų mokestis, negalima įskaityti nustatant tonažo mokesčio prievolę. |
| --- | --- |

(290)

Reikalaujama, kad licencijuota laivybos organizacija, kuri gauna naudos iš tonažo mokesčio schemos, teiktų metinę pajamų mokesčio deklaraciją, iš kurios būtų aiškiai matyti, kad reikalavimus atitinkančios pajamos ir reikalavimų neatitinkančios pajamos yra atskirtos. Nuostolių, susijusių su veikla, kuriai taikomas pajamų mokestis, negalima įskaityti nustatant tonažo mokesčio prievolę.

| (291) | Bet kuri licencijuota laivybos organizacija taip pat privalo rengti finansines ataskaitas, atitinkančias Sąjungos patvirtintus tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus ir užtikrinti, kad jų auditą atliktų patvirtintas viešasis apskaitininkas. |
| --- | --- |

(291)

Bet kuri licencijuota laivybos organizacija taip pat privalo rengti finansines ataskaitas, atitinkančias Sąjungos patvirtintus tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus ir užtikrinti, kad jų auditą atliktų patvirtintas viešasis apskaitininkas.

| (292) | Laivybos organizacija negali priimti sprendimo dėl prisijungimo prie Maltos tonažo mokesčio sistemos arba pasitraukimo iš jos remdamasi tuo, kad gauna apmokestinamą pelną arba patiria nuostolių. Išskyrus atvejus, kai licencijuota laivybos bendrovė pasirenka kitokį variantą, tonažo mokesčio schema jai yra taikoma. Organizacijai nusprendus pasitraukti iš schemos, toks sprendimas yra neatšaukiamas (140). Taigi, nė viena Maltos laivybos organizacija arba jų grupė negali vieniems savo laivams taikyti tonažo mokesčio schemą, o kitiems – pajamų mokesčio schemą. |
| --- | --- |

(292)

Laivybos organizacija negali priimti sprendimo dėl prisijungimo prie Maltos tonažo mokesčio sistemos arba pasitraukimo iš jos remdamasi tuo, kad gauna apmokestinamą pelną arba patiria nuostolių. Išskyrus atvejus, kai licencijuota laivybos bendrovė pasirenka kitokį variantą, tonažo mokesčio schema jai yra taikoma. Organizacijai nusprendus pasitraukti iš schemos, toks sprendimas yra neatšaukiamas (140). Taigi, nė viena Maltos laivybos organizacija arba jų grupė negali vieniems savo laivams taikyti tonažo mokesčio schemą, o kitiems – pajamų mokesčio schemą.

140

| (293) | Pajamų mokesčio įstatymo 51 straipsnyje pateikta įvairiausių kovos su mokesčių vengimu nuostatų, ir jomis siekiama kovoti su fiktyviais susitarimais ir schemomis, kurių tikslas – gauti bet kokią nepagrįstą mokestinę naudą. Ši bendra kovos su mokesčių vengimu nuostata atitinka 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl agresyvaus mokesčių planavimo. |
| --- | --- |

(293)

Pajamų mokesčio įstatymo 51 straipsnyje pateikta įvairiausių kovos su mokesčių vengimu nuostatų, ir jomis siekiama kovoti su fiktyviais susitarimais ir schemomis, kurių tikslas – gauti bet kokią nepagrįstą mokestinę naudą. Ši bendra kovos su mokesčių vengimu nuostata atitinka 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl agresyvaus mokesčių planavimo.

| (294) | Taikant kovos su mokesčių slėpimu priemones skiriamos baudos, jeigu nustatoma pažeidimų. Ir tokiais atvejais reikia sumokėti ne tik nesumokėtą mokestį, apskaičiuotas palūkanas (0,54 % per mėnesį, 6,48 % per metus), bet ir papildomas baudas, apskaičiuojamas kaip procentinė (iki 1,5 % per mėnesį, 18 % per metus) tokio nesumokėto mokesčio dalis. |
| --- | --- |

(294)

Taikant kovos su mokesčių slėpimu priemones skiriamos baudos, jeigu nustatoma pažeidimų. Ir tokiais atvejais reikia sumokėti ne tik nesumokėtą mokestį, apskaičiuotas palūkanas (0,54 % per mėnesį, 6,48 % per metus), bet ir papildomas baudas, apskaičiuojamas kaip procentinė (iki 1,5 % per mėnesį, 18 % per metus) tokio nesumokėto mokesčio dalis.

| (295) | Komisija taip pat teigiamai vertina tai, kad reaguodama į sprendime pradėti tyrimą pateiktus susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su per plačia reikalavimus atitinkančios veiklos (141) ir organizacijų aprėptimi, Malta prisiėmė įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(295)

Komisija taip pat teigiamai vertina tai, kad reaguodama į sprendime pradėti tyrimą pateiktus susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su per plačia reikalavimus atitinkančios veiklos (141) ir organizacijų aprėptimi, Malta prisiėmė įsipareigojimus.

141

| (296) | Komisija daro išvadą, kad Maltos taikomos veiklos atskyrimo priemonės yra patikimos ir atitinka Jūrų transporto gairių reikalavimus, todėl jai dėl to kilusios abejonės yra išsklaidytos. |
| --- | --- |

(296)

Komisija daro išvadą, kad Maltos taikomos veiklos atskyrimo priemonės yra patikimos ir atitinka Jūrų transporto gairių reikalavimus, todėl jai dėl to kilusios abejonės yra išsklaidytos.

7.2.1.7.   Kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, neapmokestinimas

| (297) | Kaip nustatyta 7.1.3 skirsnyje, kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, neapmokestinimas yra pagalba. |
| --- | --- |

(297)

Kaip nustatyta 7.1.3 skirsnyje, kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, neapmokestinimas yra pagalba.

| (298) | Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta, kad kapitalo prieaugis, gaunamas pardavus arba perleidus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, yra neapmokestinamas (142). Komisija pripažįsta kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus reikalavimus atitinkančius laivus, įsigytus ir parduotus tuo metu, kai jiems teisėtai taikyta tonažo mokesčio schema, neapmokestinimą (143). Kalbant apie laivus, įsigytus iki to laiko, kai pagalbos gavėjui pradėta taikyti tonažo mokesčio schema, toks atleidimas nuo mokesčio būtų priimtinas tik laikantis Jūrų transporto gairių 11 skirsnyje nustatytų pagalbos intensyvumo ribų. Apskaičiuojant pagalbos intensyvumo ribas, būtina atsižvelgti į kapitalo prieaugį, gaunamą parduodant pernelyg nusidėvėjusius laivus (kai tai atsitinka prieš pradedant taikyti tonažo mokesčio schemą). Tai reiškia, kad, kalbant apie laivus, įsigytus dar netaikant tonažo mokesčio schemos, paslėptos mokestinės prievolės, atsirandančios dėl pernelyg didelio nusidėvėjimo, turi būti įvykdytos pradedant taikyti tonažo mokesčio schemą, išskyrus atvejus, kai jas galima suderinti su pagalbos intensyvumo riba ir išdėstyti per dešimties metų laikotarpį. Tokios paslėptos mokestinės prievolės paprastai būtų nustatomos kaip rinkos vertės ir laivo vertės mokesčių tikslais skirtumas tuo metu, kai pradedama taikyti tonažo mokesčio sistema. |
| --- | --- |

(298)

Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta, kad kapitalo prieaugis, gaunamas pardavus arba perleidus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, yra neapmokestinamas (142). Komisija pripažįsta kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus reikalavimus atitinkančius laivus, įsigytus ir parduotus tuo metu, kai jiems teisėtai taikyta tonažo mokesčio schema, neapmokestinimą (143). Kalbant apie laivus, įsigytus iki to laiko, kai pagalbos gavėjui pradėta taikyti tonažo mokesčio schema, toks atleidimas nuo mokesčio būtų priimtinas tik laikantis Jūrų transporto gairių 11 skirsnyje nustatytų pagalbos intensyvumo ribų. Apskaičiuojant pagalbos intensyvumo ribas, būtina atsižvelgti į kapitalo prieaugį, gaunamą parduodant pernelyg nusidėvėjusius laivus (kai tai atsitinka prieš pradedant taikyti tonažo mokesčio schemą). Tai reiškia, kad, kalbant apie laivus, įsigytus dar netaikant tonažo mokesčio schemos, paslėptos mokestinės prievolės, atsirandančios dėl pernelyg didelio nusidėvėjimo, turi būti įvykdytos pradedant taikyti tonažo mokesčio schemą, išskyrus atvejus, kai jas galima suderinti su pagalbos intensyvumo riba ir išdėstyti per dešimties metų laikotarpį. Tokios paslėptos mokestinės prievolės paprastai būtų nustatomos kaip rinkos vertės ir laivo vertės mokesčių tikslais skirtumas tuo metu, kai pradedama taikyti tonažo mokesčio sistema.

142

143

| (299) | Atsižvelgdama į dabar per plačią Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio formuluotę, kuria leidžiama tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu (kuriam vėliau gali būti taikomas tonažo mokestis) paskelbti bet kurį laivą, neatsižvelgiant į veiklą, kuriai laivas naudojamas, ir į tai, kad nėra jokių taisyklių, kuriomis būtų sprendžiamas klausimas dėl pernelyg didelio laivo, įsigyto dar prieš pradedant taikyti tonažo mokesčio schemą, nusidėvėjimo, Komisija mano, kad Maltos teisės akto tekstu tinkamai neapribojamas (nei sumos, nei pagalbos gavėjo požiūriu) kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas. Toks bendras atleidimas nuo mokesčio, koks nustatytas pagal Maltos schemą, neatitinka suderinamumo reikalavimų. |
| --- | --- |

(299)

Atsižvelgdama į dabar per plačią Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio formuluotę, kuria leidžiama tonažo mokesčiu apmokestinamu laivu (kuriam vėliau gali būti taikomas tonažo mokestis) paskelbti bet kurį laivą, neatsižvelgiant į veiklą, kuriai laivas naudojamas, ir į tai, kad nėra jokių taisyklių, kuriomis būtų sprendžiamas klausimas dėl pernelyg didelio laivo, įsigyto dar prieš pradedant taikyti tonažo mokesčio schemą, nusidėvėjimo, Komisija mano, kad Maltos teisės akto tekstu tinkamai neapribojamas (nei sumos, nei pagalbos gavėjo požiūriu) kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas. Toks bendras atleidimas nuo mokesčio, koks nustatytas pagal Maltos schemą, neatitinka suderinamumo reikalavimų.

| (300) | Komisija daro išvadą, kad toks kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas, remiantis jo dabartine formuluote, yra nesuderinamas su vidaus rinkos taisyklėmis, nes neapmokestinimas taikomas visiems laivams, kurie nusidėvėjo pagal pajamų mokesčio taisykles dar iki perleidžiant juos, jiems taikant tonažo mokesčio schemą. Taigi, atleidimas nuo mokesčio yra neteisėta ir nesuderinama pagalba. Todėl atitinkamą nuostatą reikia iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(300)

Komisija daro išvadą, kad toks kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas, remiantis jo dabartine formuluote, yra nesuderinamas su vidaus rinkos taisyklėmis, nes neapmokestinimas taikomas visiems laivams, kurie nusidėvėjo pagal pajamų mokesčio taisykles dar iki perleidžiant juos, jiems taikant tonažo mokesčio schemą. Taigi, atleidimas nuo mokesčio yra neteisėta ir nesuderinama pagalba. Todėl atitinkamą nuostatą reikia iš dalies pakeisti.

7.2.1.8.   Išvada

| (301) | Remdamasi tuo kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad su Jūrų transporto gairėmis nesuderinami šie Maltos tonažo mokesčio aspektai: veiklos, „kuri gali būti nurodyta“ atitiktis reikalavimams, nevaromų baržų atitiktis reikalavimams, vilkikų ir žemsemių atitikties reikalavimams sąlygos, žvejybos laivų ir naftos bokštų atitiktis reikalavimams, kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, neapmokestinimas ir tai, kad nėra apsaugos priemonių, susijusių su laivo išnuomojimu be įgulos, papildomomis pajamomis, ryšiu su EEE valstybių vėliavomis ir laivo nuomojimu tam tikram laikui arba kelionei. Dėl tų priežasčių Maltos tonažo mokesčio schema yra nesuderinama su Jūrų transporto gairėmis. |
| --- | --- |

(301)

Remdamasi tuo kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad su Jūrų transporto gairėmis nesuderinami šie Maltos tonažo mokesčio aspektai: veiklos, „kuri gali būti nurodyta“ atitiktis reikalavimams, nevaromų baržų atitiktis reikalavimams, vilkikų ir žemsemių atitikties reikalavimams sąlygos, žvejybos laivų ir naftos bokštų atitiktis reikalavimams, kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, neapmokestinimas ir tai, kad nėra apsaugos priemonių, susijusių su laivo išnuomojimu be įgulos, papildomomis pajamomis, ryšiu su EEE valstybių vėliavomis ir laivo nuomojimu tam tikram laikui arba kelionei. Dėl tų priežasčių Maltos tonažo mokesčio schema yra nesuderinama su Jūrų transporto gairėmis.

| (302) | Tačiau, tuos nesuderinamus aspektus ateityje galima ištaisyti Maltai prisiėmus įsipareigojimus, nustatytus priede, visų pirma, jo 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 20, 21 ir 22 punktuose. Todėl, jeigu per trijų mėnesių terminą bus įvykdyti priede pateikti įsipareigojimai, Maltos tonažo mokesčio schema nuo visiško įvykdymo dienos bus laikoma suderinama. |
| --- | --- |

(302)

Tačiau, tuos nesuderinamus aspektus ateityje galima ištaisyti Maltai prisiėmus įsipareigojimus, nustatytus priede, visų pirma, jo 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 20, 21 ir 22 punktuose. Todėl, jeigu per trijų mėnesių terminą bus įvykdyti priede pateikti įsipareigojimai, Maltos tonažo mokesčio schema nuo visiško įvykdymo dienos bus laikoma suderinama.

7.2.2.   Kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

Kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

| (303) | Kaip nustatyta 7.1.3 skirsnyje, Maltos rezidentų atleidimas nuo kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, apmokestinimo yra pagalba. |
| --- | --- |

(303)

Kaip nustatyta 7.1.3 skirsnyje, Maltos rezidentų atleidimas nuo kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, apmokestinimo yra pagalba.

| (304) | Laivybos bendrovių akcijų pirkimas ir pardavimas yra investicinės (ši veikla neatitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimų pagal Jūrų transporto gaires (144)), o ne įprastos laivybos veiklos dalis. Jūrų transporto gairėse aiškiai nustatyta, kad valstybėse narėse turi būti „išlaikytas įprastinis <...> akcininkų bei direktorių atlygiui taikomas <...> mokesčių lygis“. Tokia taisyklė yra būtina siekiant suderinamą pagalbą naudoti veiklai, kurią reikia remti, ir siekiant kuo labiau apriboti konkurencijos iškraipymą kituose sektoriuose. Kitaip, suderinamą pagalbą gaunančių bendrovių akcininkai taip pat turėtų teisę į atleidimą nuo mokesčių (tada tokią teisę turėtų ir galimi tų akcininkų akcininkai). Tačiau dėl to iki neprognozuojamai aukšto lygio didėtų pagalbos, iš pradžių patvirtintos konkretaus sektoriaus konkrečiai bendrovei, suma, ir galiausiai tokios pagalbos šalutinis poveikis galėtų pasklisti į daugelį ekonomikos sektorių (atsižvelgiant į pagalbą gaunančios bendrovės akcininkų veiklą). Toks rezultatas sumažintų valstybės pagalbos taisyklių veiksmingumą, taip pat neatitiktų valstybės pagalbos draudimo principo – pagal jį reikalaujama, kad bet kokia išimtis (suderinama pagalba) būtų taikoma griežtai ir tikslingai. |
| --- | --- |

(304)

Laivybos bendrovių akcijų pirkimas ir pardavimas yra investicinės (ši veikla neatitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimų pagal Jūrų transporto gaires (144)), o ne įprastos laivybos veiklos dalis. Jūrų transporto gairėse aiškiai nustatyta, kad valstybėse narėse turi būti „išlaikytas įprastinis <...> akcininkų bei direktorių atlygiui taikomas <...> mokesčių lygis“. Tokia taisyklė yra būtina siekiant suderinamą pagalbą naudoti veiklai, kurią reikia remti, ir siekiant kuo labiau apriboti konkurencijos iškraipymą kituose sektoriuose. Kitaip, suderinamą pagalbą gaunančių bendrovių akcininkai taip pat turėtų teisę į atleidimą nuo mokesčių (tada tokią teisę turėtų ir galimi tų akcininkų akcininkai). Tačiau dėl to iki neprognozuojamai aukšto lygio didėtų pagalbos, iš pradžių patvirtintos konkretaus sektoriaus konkrečiai bendrovei, suma, ir galiausiai tokios pagalbos šalutinis poveikis galėtų pasklisti į daugelį ekonomikos sektorių (atsižvelgiant į pagalbą gaunančios bendrovės akcininkų veiklą). Toks rezultatas sumažintų valstybės pagalbos taisyklių veiksmingumą, taip pat neatitiktų valstybės pagalbos draudimo principo – pagal jį reikalaujama, kad bet kokia išimtis (suderinama pagalba) būtų taikoma griežtai ir tikslingai.

144

| (305) | Komisija daro išvadą, kad Maltos rezidentams naudingas mokesčio netaikymas kapitalo prieaugiui, susijusiam su laivybos bendrovių akcijomis, yra nesuderinamas su vidaus rinkos taisyklėmis. Taigi, atleidimas nuo mokesčio yra neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir ją reikia panaikinti. Komisija teigiamai vertina tai, kad Maltos institucijos priedo 16 punkte įsipareigojo atsisakyti šio neapmokestinimo. |
| --- | --- |

(305)

Komisija daro išvadą, kad Maltos rezidentams naudingas mokesčio netaikymas kapitalo prieaugiui, susijusiam su laivybos bendrovių akcijomis, yra nesuderinamas su vidaus rinkos taisyklėmis. Taigi, atleidimas nuo mokesčio yra neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir ją reikia panaikinti. Komisija teigiamai vertina tai, kad Maltos institucijos priedo 16 punkte įsipareigojo atsisakyti šio neapmokestinimo.

7.2.3.   Palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas

Palūkanų arba kitų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas

| (306) | Kaip nustatyta šio sprendimo 212 konstatuojamojoje dalyje, Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalimi nustatyta pagalba finansų įstaigoms. |
| --- | --- |

(306)

Kaip nustatyta šio sprendimo 212 konstatuojamojoje dalyje, Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalimi nustatyta pagalba finansų įstaigoms.

| (307) | Jūrų transporto gairių taikymo sritis, taigi ir tonažo mokesčio teikiama lengvata, apima tik „krovinių ir keleivių vežimą jūra“. Tai neapima finansų įstaigų, teikiančių paskolas, garantijas arba leidžiančių vertybinius popierius, susijusius su laivo turėjimu nuosavybės teise, valdymu, administravimu arba eksploatavimu, kaip leidžiama pagal Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(307)

Jūrų transporto gairių taikymo sritis, taigi ir tonažo mokesčio teikiama lengvata, apima tik „krovinių ir keleivių vežimą jūra“. Tai neapima finansų įstaigų, teikiančių paskolas, garantijas arba leidžiančių vertybinius popierius, susijusius su laivo turėjimu nuosavybės teise, valdymu, administravimu arba eksploatavimu, kaip leidžiama pagal Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalį.

| (308) | Nėra jokio pagrindo šį nagrinėjamąjį atleidimą nuo mokesčio laikyti suderinamu pagal Jūrų transporto gaires. Malta nenurodė jokių kitų suderinamumo priežasčių pagal SESV 107 straipsnio 2 arba 3 dalį. Komisija nemano, kad nagrinėjamasis atleidimas nuo mokesčio galėtų būti laikomas suderinamas pagal kurias nors Sutartyje nurodytas priežastis. |
| --- | --- |

(308)

Nėra jokio pagrindo šį nagrinėjamąjį atleidimą nuo mokesčio laikyti suderinamu pagal Jūrų transporto gaires. Malta nenurodė jokių kitų suderinamumo priežasčių pagal SESV 107 straipsnio 2 arba 3 dalį. Komisija nemano, kad nagrinėjamasis atleidimas nuo mokesčio galėtų būti laikomas suderinamas pagal kurias nors Sutartyje nurodytas priežastis.

| (309) | Komisija daro išvadą, kad dabartinės schemos sąlygos, susijusios su finansų įstaigomis, yra nesuderinamos pagal Jūrų transporto gaires, todėl jos yra neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir ją reikia panaikinti. Komisija teigiamai vertina tai, kad Maltos institucijos priedo 3 punkte įsipareigojo atsisakyti šio neapmokestinimo. |
| --- | --- |

(309)

Komisija daro išvadą, kad dabartinės schemos sąlygos, susijusios su finansų įstaigomis, yra nesuderinamos pagal Jūrų transporto gaires, todėl jos yra neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir ją reikia panaikinti. Komisija teigiamai vertina tai, kad Maltos institucijos priedo 3 punkte įsipareigojo atsisakyti šio neapmokestinimo.

7.2.4.   Atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių

Atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių

| (310) | Nors gali būti, kad atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių būtų potencialiai priimtinas, kai tiesioginis gavėjas yra tikra laivybos bendrovė, neviršijant Jūrų transporto gairių 11 skirsnyje nustatyto didžiausio pagalbos intensyvumo, šiuo atleidimu nuo mokesčių potencialiai gali pasinaudoti ir ne laivybos bendrovės. Be to, nėra jokio mechanizmo, kurį taikant būtų laikomasi Jūrų transporto gairių 11 skirsnio. |
| --- | --- |

(310)

Nors gali būti, kad atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių būtų potencialiai priimtinas, kai tiesioginis gavėjas yra tikra laivybos bendrovė, neviršijant Jūrų transporto gairių 11 skirsnyje nustatyto didžiausio pagalbos intensyvumo, šiuo atleidimu nuo mokesčių potencialiai gali pasinaudoti ir ne laivybos bendrovės. Be to, nėra jokio mechanizmo, kurį taikant būtų laikomasi Jūrų transporto gairių 11 skirsnio.

| (311) | Malta nenurodė jokių suderinamumo priežasčių, ir Komisija nemato jokių tokios priemonės, kokia ji yra dabar, suderinamumo priežasčių. |
| --- | --- |

(311)

Malta nenurodė jokių suderinamumo priežasčių, ir Komisija nemato jokių tokios priemonės, kokia ji yra dabar, suderinamumo priežasčių.

| (312) | Komisija daro išvadą, kad Maltos rezidentams naudingas atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių, susijusių su laivybos organizacijų perleidžiamųjų priemonių sandoriais, yra nesuderinamas su vidaus rinkos taisyklėmis. Taigi, atleidimas nuo mokesčio yra neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir ją reikia panaikinti. Komisija teigiamai vertina tai, kad Maltos institucijos priedo 17 punkte įsipareigojo atsisakyti šio neapmokestinimo. |
| --- | --- |

(312)

Komisija daro išvadą, kad Maltos rezidentams naudingas atleidimas nuo tam tikrų dokumentų ir perleidimo žyminių mokesčių, susijusių su laivybos organizacijų perleidžiamųjų priemonių sandoriais, yra nesuderinamas su vidaus rinkos taisyklėmis. Taigi, atleidimas nuo mokesčio yra neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir ją reikia panaikinti. Komisija teigiamai vertina tai, kad Maltos institucijos priedo 17 punkte įsipareigojo atsisakyti šio neapmokestinimo.

7.2.5.   Atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra

Atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra

| (313) | Dabartiniais teisės aktais nepakankamai ribojama ministro veiksmų laisvė laivams netaikyti mokesčių pagal Mokesčių nuostatus, kai jų veikla susijusi su Maltos institucijų filantropiniais ir humanitariniais tikslais. |
| --- | --- |

(313)

Dabartiniais teisės aktais nepakankamai ribojama ministro veiksmų laisvė laivams netaikyti mokesčių pagal Mokesčių nuostatus, kai jų veikla susijusi su Maltos institucijų filantropiniais ir humanitariniais tikslais.

| (314) | Malta nenurodė jokių suderinamumo priežasčių, ir Komisija nemato jokių tokios priemonės, kokia ji yra dabar, suderinamumo priežasčių. |
| --- | --- |

(314)

Malta nenurodė jokių suderinamumo priežasčių, ir Komisija nemato jokių tokios priemonės, kokia ji yra dabar, suderinamumo priežasčių.

| (315) | Komisija daro išvadą, kad galimybė ministro nuožiūra laivams netaikyti mokesčio yra nesuderinama su vidaus rinkos taisyklėmis. Taigi, ši galimybė atleisti nuo mokesčio yra neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir ją reikia panaikinti. Komisija teigiamai vertina tai, kad Maltos institucijos įsipareigojimų priedo 19 punktu įsipareigojo paskelbti gaires, kuriomis būtų užtikrinta, kad ministras veiksmų laisve gali naudotis tik tais atvejais, kai vykdomos humanitarinės ir filantropinės operacijos, nesusijusios su prekių arba paslaugų siūlymu rinkoje. |
| --- | --- |

(315)

Komisija daro išvadą, kad galimybė ministro nuožiūra laivams netaikyti mokesčio yra nesuderinama su vidaus rinkos taisyklėmis. Taigi, ši galimybė atleisti nuo mokesčio yra neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir ją reikia panaikinti. Komisija teigiamai vertina tai, kad Maltos institucijos įsipareigojimų priedo 19 punktu įsipareigojo paskelbti gaires, kuriomis būtų užtikrinta, kad ministras veiksmų laisve gali naudotis tik tais atvejais, kai vykdomos humanitarinės ir filantropinės operacijos, nesusijusios su prekių arba paslaugų siūlymu rinkoje.

7.2.6.   Didžiausias pagalbos intensyvumas

Didžiausias pagalbos intensyvumas

| (316) | Kalbant apie didžiausią pagalbos intensyvumą, Jūrų transporto gairių 11 skirsnio antroje pastraipoje nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas, siekiant išvengti pagalbos susikaupimo iki lygio, kuris būtų nesuderinamas su Bendrijos interesams svarbiais tikslais ir dėl kurio galėtų prasidėti valstybių narių varžymasis dėl subsidijų. Bendra laivybos bendrovėms skiriama pagalba (145) negali būti teikiama jokios didesnės naudos, nei nauda, gaunama jūrininkams taikomus mokesčius ir socialines įmokas sumažinus iki nulinio tarifo, o laivybos veiklos pelno apmokestinimą sumažinus iki Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnio priešpaskutinėje pastraipoje nurodyto lygio. |
| --- | --- |

(316)

Kalbant apie didžiausią pagalbos intensyvumą, Jūrų transporto gairių 11 skirsnio antroje pastraipoje nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas, siekiant išvengti pagalbos susikaupimo iki lygio, kuris būtų nesuderinamas su Bendrijos interesams svarbiais tikslais ir dėl kurio galėtų prasidėti valstybių narių varžymasis dėl subsidijų. Bendra laivybos bendrovėms skiriama pagalba (145) negali būti teikiama jokios didesnės naudos, nei nauda, gaunama jūrininkams taikomus mokesčius ir socialines įmokas sumažinus iki nulinio tarifo, o laivybos veiklos pelno apmokestinimą sumažinus iki Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnio priešpaskutinėje pastraipoje nurodyto lygio.

145

| (317) | Malta pateikė patikimos informacijos, kad didžiausio pagalbos intensyvumo anksčiau visada laikytasi, ir įsipareigojo užtikrinti, kad jo būtų paisoma ir ateityje. Tai papildoma įsipareigojimu reikalauti, kad pagalbos gavėjai, kuriems taikomas tonažo mokestis, teiktų privalomas metines didžiausio pagalbos intensyvumo laikymosi deklaracijas. Be to, Malta įsipareigojimų priedo 12 punktu įsipareigojo pradėti taikyti oficialią nuostatą dėl didžiausio pagalbos intensyvumo kontrolės. |
| --- | --- |

(317)

Malta pateikė patikimos informacijos, kad didžiausio pagalbos intensyvumo anksčiau visada laikytasi, ir įsipareigojo užtikrinti, kad jo būtų paisoma ir ateityje. Tai papildoma įsipareigojimu reikalauti, kad pagalbos gavėjai, kuriems taikomas tonažo mokestis, teiktų privalomas metines didžiausio pagalbos intensyvumo laikymosi deklaracijas. Be to, Malta įsipareigojimų priedo 12 punktu įsipareigojo pradėti taikyti oficialią nuostatą dėl didžiausio pagalbos intensyvumo kontrolės.

7.3.   Susigrąžinimas

Susigrąžinimas

7.3.1.   Naujos ir esamos pagalbos klasifikavimas, teisėti lūkesčiai ir teisinis saugumas

Naujos ir esamos pagalbos klasifikavimas, teisėti lūkesčiai ir teisinis saugumas

| (318) | Stojimo akto 22 straipsnyje ir IV priede (3 skirsnyje) (146) nustatyta, kad pagalba transporto sektoriui laikoma esama pagalba pagal Sutarties 88 straipsnio 1 dalį iki trečiųjų metų nuo įstojimo dienos pabaigos, jeigu apie ją pranešama Komisijai per keturis mėnesius nuo įstojimo dienos. |
| --- | --- |

(318)

Stojimo akto 22 straipsnyje ir IV priede (3 skirsnyje) (146) nustatyta, kad pagalba transporto sektoriui laikoma esama pagalba pagal Sutarties 88 straipsnio 1 dalį iki trečiųjų metų nuo įstojimo dienos pabaigos, jeigu apie ją pranešama Komisijai per keturis mėnesius nuo įstojimo dienos.

146

| (319) | Iki įstojimo dienos Malta Komisijai nurodė, kad Maltos tonažo mokesčio tvarka atitiko tuo metu galiojusias taisykles, ir patikino, kad laikomasi ryšio su vėliava reikalavimo, bet Komisijai nepateikė jokios išsamios informacijos apie schemą pagal Stojimo sutarties nuostatas, kad būtų galima ją laikyti esama pagalba. Komisijos ir Maltos institucijų diskusijos transporto klausimais vyko nuo 2000 m. spalio 19 d. iki 2001 m. rugsėjo 18 d., o trumpas tonažo mokesčio aptarimas užregistruotas protokole ir Maltos institucijų derybinės pozicijos dokumente (147). Maltos Stojimo į Europos Sąjungą konferencijoje, vykusioje 2001 m. spalio 26 d., buvo susitarta rekomenduoti laikinai nutraukti derybas dėl stojimo sutarties transporto skyriaus – į jį buvo aiškiai įtraukta valstybės pagalba transporto sektoriui. |
| --- | --- |

(319)

Iki įstojimo dienos Malta Komisijai nurodė, kad Maltos tonažo mokesčio tvarka atitiko tuo metu galiojusias taisykles, ir patikino, kad laikomasi ryšio su vėliava reikalavimo, bet Komisijai nepateikė jokios išsamios informacijos apie schemą pagal Stojimo sutarties nuostatas, kad būtų galima ją laikyti esama pagalba. Komisijos ir Maltos institucijų diskusijos transporto klausimais vyko nuo 2000 m. spalio 19 d. iki 2001 m. rugsėjo 18 d., o trumpas tonažo mokesčio aptarimas užregistruotas protokole ir Maltos institucijų derybinės pozicijos dokumente (147). Maltos Stojimo į Europos Sąjungą konferencijoje, vykusioje 2001 m. spalio 26 d., buvo susitarta rekomenduoti laikinai nutraukti derybas dėl stojimo sutarties transporto skyriaus – į jį buvo aiškiai įtraukta valstybės pagalba transporto sektoriui.

147

| (320) | Komisija laikosi nuomonės, kad šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių atžvilgiu Malta ir pagalbos gavėjai negali remtis teisėtais lūkesčiais arba teisiniu saugumu. Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, negali būti jokių teisėtų lūkesčių, kad pagalba yra teisėta, jeigu pagalba nėra teikiama laikantis SESV 108 straipsnyje nustatytos tvarkos, nes uolus verslininkas paprastai turėtų gebėti nustatyti, ar tos tvarkos laikytasi (148). Šiuo atveju aišku, kad nesilaikyta pranešimo tvarkos pagal SESV 108 straipsnį ir Stojimo akte nustatytos tvarkos, taigi teisėtų lūkesčių negali būti. Be to, Maltos paminėtos diskusijos (149) nebuvo galiausiai baigtos ir nebuvo gautas tikslus, besąlyginis ir nuoseklus Komisijos patikinimas, kad tonažo mokesčio schema yra laikoma esama pagalba. |
| --- | --- |

(320)

Komisija laikosi nuomonės, kad šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių atžvilgiu Malta ir pagalbos gavėjai negali remtis teisėtais lūkesčiais arba teisiniu saugumu. Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, negali būti jokių teisėtų lūkesčių, kad pagalba yra teisėta, jeigu pagalba nėra teikiama laikantis SESV 108 straipsnyje nustatytos tvarkos, nes uolus verslininkas paprastai turėtų gebėti nustatyti, ar tos tvarkos laikytasi (148). Šiuo atveju aišku, kad nesilaikyta pranešimo tvarkos pagal SESV 108 straipsnį ir Stojimo akte nustatytos tvarkos, taigi teisėtų lūkesčių negali būti. Be to, Maltos paminėtos diskusijos (149) nebuvo galiausiai baigtos ir nebuvo gautas tikslus, besąlyginis ir nuoseklus Komisijos patikinimas, kad tonažo mokesčio schema yra laikoma esama pagalba.

148

149

| (321) | Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, šios bylos priemonės nėra esama pagalba, priskirtina prie kurios nors Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (150) 1 straipsnio b punkto kategorijos. Be to, šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių atžvilgiu Malta ir pagalbos gavėjai negali remtis teisėtais lūkesčiais arba teisiniu saugumu. |
| --- | --- |

(321)

Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, šios bylos priemonės nėra esama pagalba, priskirtina prie kurios nors Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (150) 1 straipsnio b punkto kategorijos. Be to, šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių atžvilgiu Malta ir pagalbos gavėjai negali remtis teisėtais lūkesčiais arba teisiniu saugumu.

150

7.3.2.   Tonažo mokesčio schema

Tonažo mokesčio schema

7.3.2.1.   Reikalavimus atitinkantys laivai

| (322) | 2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros nurodyta, kad žvejybos laivai, pramoginės jachtos, jūroje esantys fiksuotieji įrenginiai, įskaitant naftos bokštus, judžiosios platformos, vandenynais neplaukiojantys vilkikai, nesavaeigiai plūduriuojantys kranai, pontonai ir laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra teikti lošimų ir (arba) kazino paslaugas, ir panašūs laivai neatitinka atleidimo nuo pajamų mokesčio reikalavimų ir tonažo mokesčiu apmokestinamiems laivams taikytinos tvarkos reikalavimų, nes jie nevykdo laivybos veiklos (151). |
| --- | --- |

(322)

2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros nurodyta, kad žvejybos laivai, pramoginės jachtos, jūroje esantys fiksuotieji įrenginiai, įskaitant naftos bokštus, judžiosios platformos, vandenynais neplaukiojantys vilkikai, nesavaeigiai plūduriuojantys kranai, pontonai ir laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra teikti lošimų ir (arba) kazino paslaugas, ir panašūs laivai neatitinka atleidimo nuo pajamų mokesčio reikalavimų ir tonažo mokesčiu apmokestinamiems laivams taikytinos tvarkos reikalavimų, nes jie nevykdo laivybos veiklos (151).

151

| (323) | Iš Maltos pateikto tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų sąrašo ir kartu pateiktų paaiškinimų matyti, kad tos taisyklės taip ir buvo praktiškai įgyvendinamos, o Malta patvirtina, kad jokiems laivams tonažo mokestis per atitinkamą laikotarpį nebuvo taikomas. 2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros paaiškinta, kokių rūšių laivai nelaikomi vykdančiais laivybos veiklą pagal Prekybinės laivybos įstatymą. Ankstesnė nuo 2004 m. taikyta praktika nuo tų taisyklių taip pat nenukrypta. Todėl Komisija daro išvadą, kad žvejybos laivams, pramoginėms jachtoms, jūroje esantiems fiksuotiesiems įrenginiams, įskaitant naftos bokštus, judžiosioms platformoms, vandenynais neplaukiojantiems vilkikams, nesavaeigiams plūduriuojantiems kranams, pontonams ir laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra teikti lošimų paslaugas, ir (arba) kazino laivams tonažo mokesčio schema praktiškai netaikyta, nors teoriškai ji jiems galėjo būti taikoma. |
| --- | --- |

(323)

Iš Maltos pateikto tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų sąrašo ir kartu pateiktų paaiškinimų matyti, kad tos taisyklės taip ir buvo praktiškai įgyvendinamos, o Malta patvirtina, kad jokiems laivams tonažo mokestis per atitinkamą laikotarpį nebuvo taikomas. 2012 m. Taisyklėse dėl vidaus procedūros paaiškinta, kokių rūšių laivai nelaikomi vykdančiais laivybos veiklą pagal Prekybinės laivybos įstatymą. Ankstesnė nuo 2004 m. taikyta praktika nuo tų taisyklių taip pat nenukrypta. Todėl Komisija daro išvadą, kad žvejybos laivams, pramoginėms jachtoms, jūroje esantiems fiksuotiesiems įrenginiams, įskaitant naftos bokštus, judžiosioms platformoms, vandenynais neplaukiojantiems vilkikams, nesavaeigiams plūduriuojantiems kranams, pontonams ir laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra teikti lošimų paslaugas, ir (arba) kazino laivams tonažo mokesčio schema praktiškai netaikyta, nors teoriškai ji jiems galėjo būti taikoma.

| (324) | Kalbant apie Prekybinės laivybos įstatymo 85 straipsniu nustatytą galimybę nustatyti kitą veiklą „kuri gali būti nurodyta“, Malta patvirtino, kad niekada nebuvo išleista jokių nuostatų, taisyklių, įsakymų ar nurodymų, kuriais būtų siekta išplėsti laivybos veiklos apibrėžtį. Todėl Komisija daro išvadą, kad laivybos veiklos apibrėžtis nebuvo taikoma plačiau ir aprėpė tik tarptautinį krovinių arba keleivių vežimą jūra. |
| --- | --- |

(324)

Kalbant apie Prekybinės laivybos įstatymo 85 straipsniu nustatytą galimybę nustatyti kitą veiklą „kuri gali būti nurodyta“, Malta patvirtino, kad niekada nebuvo išleista jokių nuostatų, taisyklių, įsakymų ar nurodymų, kuriais būtų siekta išplėsti laivybos veiklos apibrėžtį. Todėl Komisija daro išvadą, kad laivybos veiklos apibrėžtis nebuvo taikoma plačiau ir aprėpė tik tarptautinį krovinių arba keleivių vežimą jūra.

| (325) | Todėl Komisija daro išvadą, kad, nors schemos aprėptis buvo nepriimtinai plati, jokia pagalba nebuvo išmokėta reikalavimų neatitinkančiam laivui, taigi lėšų susigrąžinti nereikia. |
| --- | --- |

(325)

Todėl Komisija daro išvadą, kad, nors schemos aprėptis buvo nepriimtinai plati, jokia pagalba nebuvo išmokėta reikalavimų neatitinkančiam laivui, taigi lėšų susigrąžinti nereikia.

Vilkikai ir žemsemės

Vilkikai ir žemsemės

| (326) | Nors Malta nėra nustačiusi aiškių reikalavimų, susijusių su vilkimu arba dugno gilinimu, Maltos institucijos patvirtino, kad 2004–2016 m. tonažo mokesčio schemos statusą tokiems laivams jos yra suteikusios tik tais atvejais, kai buvo patvirtinta, kad laivai didžiąją jų darbo laiko dalį buvo naudojami tarptautiniam krovinių vežimui pagal Jūrų transporto gairių parametrus. Visų pirma, tonažo mokestis netaikytas uostuose naudojamiems vilkikams, jis taikomas tik laivams, kuriais vykdomas tarptautinis vežimas jūra. |
| --- | --- |

(326)

Nors Malta nėra nustačiusi aiškių reikalavimų, susijusių su vilkimu arba dugno gilinimu, Maltos institucijos patvirtino, kad 2004–2016 m. tonažo mokesčio schemos statusą tokiems laivams jos yra suteikusios tik tais atvejais, kai buvo patvirtinta, kad laivai didžiąją jų darbo laiko dalį buvo naudojami tarptautiniam krovinių vežimui pagal Jūrų transporto gairių parametrus. Visų pirma, tonažo mokestis netaikytas uostuose naudojamiems vilkikams, jis taikomas tik laivams, kuriais vykdomas tarptautinis vežimas jūra.

| (327) | Išnagrinėjusi Maltos pateiktą medžiagą Komisija atkreipia dėmesį, kad tonažo mokestį sutikta taikyti tik su EEE valstybės vėliava plaukiojantiems vilkikams, ir gairių reikalavimų, susijusių su tonažo mokesčio taikymu tiems laivams per atitinkamą laikotarpį, de facto laikytasi. |
| --- | --- |

(327)

Išnagrinėjusi Maltos pateiktą medžiagą Komisija atkreipia dėmesį, kad tonažo mokestį sutikta taikyti tik su EEE valstybės vėliava plaukiojantiems vilkikams, ir gairių reikalavimų, susijusių su tonažo mokesčio taikymu tiems laivams per atitinkamą laikotarpį, de facto laikytasi.

de facto

| (328) | Todėl Komisija daro išvadą, kad susigrąžinimas nereikalingas. |
| --- | --- |

(328)

Todėl Komisija daro išvadą, kad susigrąžinimas nereikalingas.

7.3.2.2.   Pajamos, kurioms taikytinas tonažo mokestis

Papildoma veikla

Papildoma veikla

| (329) | Kalbant apie kruizinių laivų papildomą veiklą, remdamasi Maltos pateikta informacija Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad bet kurio subrangovo pelnas nelaikytas atitinkančiu tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus, ir, antra, kad paslaugoms, paprastai klientams teikiamoms laivuose, taip pat susijusioms su ekskursijomis krante, tonažo mokestis taikytas, tik jeigu laivybos organizacija tas paslaugas pirko rinkos sąlygomis. Todėl Komisija yra įsitikinusi, kad Maltos taikomu laivybos veiklos aiškinimu užtikrinta, kad de facto laikytasi veiklos aprėpties, kurią Komisija anksčiau yra patvirtinusi kaip papildomas pajamas, atitinkančias tonažo mokesčio taikymo reikalavimus. |
| --- | --- |

(329)

Kalbant apie kruizinių laivų papildomą veiklą, remdamasi Maltos pateikta informacija Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad bet kurio subrangovo pelnas nelaikytas atitinkančiu tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus, ir, antra, kad paslaugoms, paprastai klientams teikiamoms laivuose, taip pat susijusioms su ekskursijomis krante, tonažo mokestis taikytas, tik jeigu laivybos organizacija tas paslaugas pirko rinkos sąlygomis. Todėl Komisija yra įsitikinusi, kad Maltos taikomu laivybos veiklos aiškinimu užtikrinta, kad de facto laikytasi veiklos aprėpties, kurią Komisija anksčiau yra patvirtinusi kaip papildomas pajamas, atitinkančias tonažo mokesčio taikymo reikalavimus.

de facto

| (330) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad Malta iš tikrųjų rengė individualias diskusijas su kiekvienu kruizinių laivų savininku arba eksploatuotoju, siekiančiu, kad jam būtų taikoma tonažo mokesčio tvarka, kad prieš patvirtindama tonažo mokesčio schemos taikymą suprastų jų veiklos aprėptį. Tuo suteiktas mechanizmas, kuriuo Maltos institucijos galėjo užtikrinti, kad tokių laivų savininkai ir eksploatuotojai tonažo mokesčio tvarka naudotųsi tik tinkamais atvejais. Nors nebuvo nustatyta oficialaus reikalavimo, kuriuo būtų užtikrinta, kad laivo papildomos pajamos sudarytų mažiau nei 50 % tonažo mokesčio pajamų, Maltos institucijos parodė, kad pagrindinės laivybos pajamos sudarė didžiąją kiekvieno laivo laivybos veiklos pajamų dalį. Todėl Komisija daro išvadą, kad susigrąžinimas nereikalingas. |
| --- | --- |

(330)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad Malta iš tikrųjų rengė individualias diskusijas su kiekvienu kruizinių laivų savininku arba eksploatuotoju, siekiančiu, kad jam būtų taikoma tonažo mokesčio tvarka, kad prieš patvirtindama tonažo mokesčio schemos taikymą suprastų jų veiklos aprėptį. Tuo suteiktas mechanizmas, kuriuo Maltos institucijos galėjo užtikrinti, kad tokių laivų savininkai ir eksploatuotojai tonažo mokesčio tvarka naudotųsi tik tinkamais atvejais. Nors nebuvo nustatyta oficialaus reikalavimo, kuriuo būtų užtikrinta, kad laivo papildomos pajamos sudarytų mažiau nei 50 % tonažo mokesčio pajamų, Maltos institucijos parodė, kad pagrindinės laivybos pajamos sudarė didžiąją kiekvieno laivo laivybos veiklos pajamų dalį. Todėl Komisija daro išvadą, kad susigrąžinimas nereikalingas.

Laivų nuomojimas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei ir laivų išnuomojimas be įgulos

Laivų nuomojimas tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei ir laivų išnuomojimas be įgulos

| (331) | Remdamasi Maltos paaiškinimais Komisija atkreipia dėmesį, kad Maltos laivybos organizacijos, pasinaudojusios tonažo mokesčiu, nebuvo susijusios su laivų nuomojimu tam tikram laikui, ir kad dauguma (būtent 90 %) Maltos tonažo mokesčio laivyno laivų plaukioja su EEE valstybių vėliavomis. |
| --- | --- |

(331)

Remdamasi Maltos paaiškinimais Komisija atkreipia dėmesį, kad Maltos laivybos organizacijos, pasinaudojusios tonažo mokesčiu, nebuvo susijusios su laivų nuomojimu tam tikram laikui, ir kad dauguma (būtent 90 %) Maltos tonažo mokesčio laivyno laivų plaukioja su EEE valstybių vėliavomis.

| (332) | Nė vienas išnuomotas be įgulos laivas, anksčiau patvirtintas, kaip atitinkantis tonažo mokesčio schemos reikalavimus, nebuvo laivas, išnuomotas be įgulos trečiosioms šalims, kaip matyti iš Maltos Komisijos tarnyboms pateiktos 2004–2016 m. laikotarpio apžvalgos. |
| --- | --- |

(332)

Nė vienas išnuomotas be įgulos laivas, anksčiau patvirtintas, kaip atitinkantis tonažo mokesčio schemos reikalavimus, nebuvo laivas, išnuomotas be įgulos trečiosioms šalims, kaip matyti iš Maltos Komisijos tarnyboms pateiktos 2004–2016 m. laikotarpio apžvalgos.

| (333) | Todėl Komisija daro išvadą, kad laivų nuomojimo tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei ir laivų išnuomojimo be įgulos atžvilgiu susigrąžinimas nereikalingas. |
| --- | --- |

(333)

Todėl Komisija daro išvadą, kad laivų nuomojimo tam tikram laikui arba tam tikrai kelionei ir laivų išnuomojimo be įgulos atžvilgiu susigrąžinimas nereikalingas.

7.3.2.3.   Ryšys su vėliava

| (334) | Kalbant apie ankstesnius laikotarpius, Malta pateikė duomenų, iš kurių matyti kokia pagalbos gavėjų laivų, kuriems taikyta lengvata, dalis plaukiojo su Maltos ir EEE valstybių vėliavomis. Kiekvieno pagalbos gavėjo laivų, plaukiojančių su EEE valstybių vėliavomis, dalis gerokai viršija Jūrų transporto gairėse reikalaujamą 60 % dalį. |
| --- | --- |

(334)

Kalbant apie ankstesnius laikotarpius, Malta pateikė duomenų, iš kurių matyti kokia pagalbos gavėjų laivų, kuriems taikyta lengvata, dalis plaukiojo su Maltos ir EEE valstybių vėliavomis. Kiekvieno pagalbos gavėjo laivų, plaukiojančių su EEE valstybių vėliavomis, dalis gerokai viršija Jūrų transporto gairėse reikalaujamą 60 % dalį.

7.3.2.4.   Kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, neapmokestinimas

| (335) | Atitinkamomis nuostatomis reikalaujama, kad atleidimas nuo mokesčio būtų taikomas tik pajamoms iš laivų, įsigytų arba parduotų tada, kai jiems buvo taikoma tonažo mokesčio schema, pardavimo arba perdavimo. Nors atleidimo nuo mokesčio aprėptis per plati, Malta patikimai įrodė, kad anksčiau nuo mokesčio buvo atleidžiama tik parduodant laivą arba vykdant sandorius, susijusius su tonažo mokesčiu apmokestinamais laivais, laivybos bendrovių įsigytais arba parduotais tuo metu, kai taikytas tonažo mokestis. Todėl Komisija mano, kad susigrąžinimas nereikalingas. |
| --- | --- |

(335)

Atitinkamomis nuostatomis reikalaujama, kad atleidimas nuo mokesčio būtų taikomas tik pajamoms iš laivų, įsigytų arba parduotų tada, kai jiems buvo taikoma tonažo mokesčio schema, pardavimo arba perdavimo. Nors atleidimo nuo mokesčio aprėptis per plati, Malta patikimai įrodė, kad anksčiau nuo mokesčio buvo atleidžiama tik parduodant laivą arba vykdant sandorius, susijusius su tonažo mokesčiu apmokestinamais laivais, laivybos bendrovių įsigytais arba parduotais tuo metu, kai taikytas tonažo mokestis. Todėl Komisija mano, kad susigrąžinimas nereikalingas.

7.3.2.5.   Išvada

| (336) | Kadangi pagal Maltos tonažo mokesčio schemą praktiškai jokia suma nebuvo sumokėta reikalavimų neatitinkantiems pagalbos gavėjams, Komisija daro išvadą, kad susigrąžinimas šiuo atžvilgiu nereikalingas. |
| --- | --- |

(336)

Kadangi pagal Maltos tonažo mokesčio schemą praktiškai jokia suma nebuvo sumokėta reikalavimų neatitinkantiems pagalbos gavėjams, Komisija daro išvadą, kad susigrąžinimas šiuo atžvilgiu nereikalingas.

7.3.3.   Palūkanos arba kitos pajamos, susijusios su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu

Palūkanos arba kitos pajamos, susijusios su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu

| (337) | Remdamasi Maltos pateiktais paaiškinimais (152) Komisija mano, kad nė viena finansų įstaiga praktiškai nepasinaudojo atleidimu nuo mokesčių, taikomų palūkanoms ir kitoms pajamoms, susijusioms su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu. Kadangi jokia pagalba jokiam pagalbos gavėjui pagal tą priemonę neišmokėta, susigrąžinimas nereikalingas. |
| --- | --- |

(337)

Remdamasi Maltos pateiktais paaiškinimais (152) Komisija mano, kad nė viena finansų įstaiga praktiškai nepasinaudojo atleidimu nuo mokesčių, taikomų palūkanoms ir kitoms pajamoms, susijusioms su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu. Kadangi jokia pagalba jokiam pagalbos gavėjui pagal tą priemonę neišmokėta, susigrąžinimas nereikalingas.

152

7.3.4.   Atleidimas nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio, taip pat kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

Atleidimas nuo dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio, taip pat kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas

| (338) | Pagal bendrosios mokesčių sistemos taisykles visų subjektų, nesančių Maltos rezidentais, kapitalo prieaugis ir akcijų perleidimas būtų neapmokestinami. Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies u punkto 1 papunkčiu nustatyta, kad bet kokios pajamos ar prieaugis, Maltoje registruotos bendrovės gautas turint akcijų arba tokias akcijas perleidus, yra neapmokestinamas. |
| --- | --- |

(338)

Pagal bendrosios mokesčių sistemos taisykles visų subjektų, nesančių Maltos rezidentais, kapitalo prieaugis ir akcijų perleidimas būtų neapmokestinami. Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies u punkto 1 papunkčiu nustatyta, kad bet kokios pajamos ar prieaugis, Maltoje registruotos bendrovės gautas turint akcijų arba tokias akcijas perleidus, yra neapmokestinamas.

| (339) | Kalbant apie dokumentų ir perleidimo žyminį mokestį, kai pusę įstatinio kapitalo, sudaryto iš paprastųjų akcijų, kontroliuoja nerezidentai, sandoriui bendrosios sistemos mokestis netaikomas. Be to, žyminis mokestis taip pat netaikomas grupės viduje vykdomam perleidimui. |
| --- | --- |

(339)

Kalbant apie dokumentų ir perleidimo žyminį mokestį, kai pusę įstatinio kapitalo, sudaryto iš paprastųjų akcijų, kontroliuoja nerezidentai, sandoriui bendrosios sistemos mokestis netaikomas. Be to, žyminis mokestis taip pat netaikomas grupės viduje vykdomam perleidimui.

| (340) | Malta ėmėsi veiksmų laivybos bendrovių akcininkų reprezentatyviajai imčiai sudaryti, kad pagal ją galėtų nustatyti tipinę nuosavybės struktūrą. Malta šią imtį sudarė siekdama atspindėti savo tonažo mokesčio laivyno sudėtį. Nustačiusi tinkamą bendrovių aibę, kuri tiksliai atspindėtų laivyną, Malta po vieną bendrovę patikrino siekdama nustatyti, kam atitinkamą laikotarpį priklausė tų bendrovių akcijos. Malta nustatė, kad visos tos bendrovės 2004–2016 m. priklausė išskirtinai nerezidentams. Be to, Malta, siekdama nustatyti, ar buvo sandorių, su kuriais būtų susijęs Maltos rezidentas, atliko specialų akcininkų sandorių, vykdytų per atitinkamą laikotarpį, patikrinimą. Atlikus patikrinimą buvo nustatyta, kad tik vienas sandoris buvo susijęs su Maltos rezidentu. Šis sandoris buvo susijęs su grupe, kurioje visi kiti akcininkai buvo nerezidentai. Nustatyto sandorio dydis reiškė, kad, net jeigu nebūtų taikomos bendrosios išimtys, susijusios su tuo, kad nuosavybė priklauso užsienio subjektui, vertė, gaunama sudėjus kapitalo prieaugį ir dokumentų bei perleidimo žyminį mokestį, būtų daug mažesnė nei de minimis riba. |
| --- | --- |

(340)

Malta ėmėsi veiksmų laivybos bendrovių akcininkų reprezentatyviajai imčiai sudaryti, kad pagal ją galėtų nustatyti tipinę nuosavybės struktūrą. Malta šią imtį sudarė siekdama atspindėti savo tonažo mokesčio laivyno sudėtį. Nustačiusi tinkamą bendrovių aibę, kuri tiksliai atspindėtų laivyną, Malta po vieną bendrovę patikrino siekdama nustatyti, kam atitinkamą laikotarpį priklausė tų bendrovių akcijos. Malta nustatė, kad visos tos bendrovės 2004–2016 m. priklausė išskirtinai nerezidentams. Be to, Malta, siekdama nustatyti, ar buvo sandorių, su kuriais būtų susijęs Maltos rezidentas, atliko specialų akcininkų sandorių, vykdytų per atitinkamą laikotarpį, patikrinimą. Atlikus patikrinimą buvo nustatyta, kad tik vienas sandoris buvo susijęs su Maltos rezidentu. Šis sandoris buvo susijęs su grupe, kurioje visi kiti akcininkai buvo nerezidentai. Nustatyto sandorio dydis reiškė, kad, net jeigu nebūtų taikomos bendrosios išimtys, susijusios su tuo, kad nuosavybė priklauso užsienio subjektui, vertė, gaunama sudėjus kapitalo prieaugį ir dokumentų bei perleidimo žyminį mokestį, būtų daug mažesnė nei de minimis riba.

de minimis

| (341) | Iš Maltos parengtos struktūrizuotos reprezentatyviosios imties, kartu atlikus sandorių paiešką ir atsižvelgus į galimą atleidimą nuo mokesčio pagal bendrąją mokesčių sistemą bei ir de minimis ribą, matyti, kad susigrąžinimas greičiausiai nebūtų plataus masto. Tačiau pagal tas dvi priemones išmokėtos pagalbos negalima nepaisyti, kai netaikomas nė vienas iš pirmiau minėtų atleidimo nuo mokesčio atvejų, o išmokėta suma viršija de minimis ribą. Tokiais atvejais pagalbos susigrąžinimas turėtų būti vykdomas. |
| --- | --- |

(341)

Iš Maltos parengtos struktūrizuotos reprezentatyviosios imties, kartu atlikus sandorių paiešką ir atsižvelgus į galimą atleidimą nuo mokesčio pagal bendrąją mokesčių sistemą bei ir de minimis ribą, matyti, kad susigrąžinimas greičiausiai nebūtų plataus masto. Tačiau pagal tas dvi priemones išmokėtos pagalbos negalima nepaisyti, kai netaikomas nė vienas iš pirmiau minėtų atleidimo nuo mokesčio atvejų, o išmokėta suma viršija de minimis ribą. Tokiais atvejais pagalbos susigrąžinimas turėtų būti vykdomas.

de minimis

de minimis

| (342) | Kalbant apie susigrąžinimo metodiką, susigrąžintiną sumą turėtų sudaryti žyminis mokestis arba mokestis, kurį būtų reikėję mokėti, jeigu būtų taikyta bendroji taikytina taisyklė. Siekdamos nustatyti galimus pagalbos gavėjus Maltos institucijos pirmiausia turi nustatyti laivybos bendrovių nuosavybės struktūrą. Antra, Maltos institucijos turi patikrinti, ar dėl sandorių atsirado poreikis mokėti dokumentų ir perleidimo žyminį mokestį ir kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių, kuriose esama Maltos rezidentų, akcijomis, mokestį. |
| --- | --- |

(342)

Kalbant apie susigrąžinimo metodiką, susigrąžintiną sumą turėtų sudaryti žyminis mokestis arba mokestis, kurį būtų reikėję mokėti, jeigu būtų taikyta bendroji taikytina taisyklė. Siekdamos nustatyti galimus pagalbos gavėjus Maltos institucijos pirmiausia turi nustatyti laivybos bendrovių nuosavybės struktūrą. Antra, Maltos institucijos turi patikrinti, ar dėl sandorių atsirado poreikis mokėti dokumentų ir perleidimo žyminį mokestį ir kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių, kuriose esama Maltos rezidentų, akcijomis, mokestį.

7.3.5.   Atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra

Atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra

| (343) | Šio sprendimo 23 ir 313 konstatuojamosiose dalyse nurodyta ministro veiksmų laisve niekada nepasinaudota, taigi susigrąžinimas nereikalingas. |
| --- | --- |

(343)

Šio sprendimo 23 ir 313 konstatuojamosiose dalyse nurodyta ministro veiksmų laisve niekada nepasinaudota, taigi susigrąžinimas nereikalingas.

7.4.   Įsipareigojimai

Įsipareigojimai

| (344) | Komisija palankiai vertina Maltos įsipareigojimus, pateiktus šio sprendimo priede. |
| --- | --- |

(344)

Komisija palankiai vertina Maltos įsipareigojimus, pateiktus šio sprendimo priede.

7.5.   Kalba

Kalba

| (345) | Malta atsisakė teisės reikalauti, kad sprendimas būtų priimtas maltiečių kalba. Todėl tekstas yra autentiškas anglų kalba. |
| --- | --- |

(345)

Malta atsisakė teisės reikalauti, kad sprendimas būtų priimtas maltiečių kalba. Todėl tekstas yra autentiškas anglų kalba.

8.   IŠVADA

IŠVADA

| (346) | Komisija konstatuoja, kad tonažo mokesčio schema yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Be to, kad tonažo mokestis taikomas eksploatuojant laivą gaunamoms pajamoms, pagalbą sudaro ir Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas; Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas; su akcijomis susijusių dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio netaikymas Maltos rezidentams; atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra ir finansų įstaigoms taikomas palūkanų arba kitų mokėtinų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas. |
| --- | --- |

(346)

Komisija konstatuoja, kad tonažo mokesčio schema yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Be to, kad tonažo mokestis taikomas eksploatuojant laivą gaunamoms pajamoms, pagalbą sudaro ir Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimas; Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas; su akcijomis susijusių dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio netaikymas Maltos rezidentams; atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra ir finansų įstaigoms taikomas palūkanų arba kitų mokėtinų pajamų, susijusių su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu, neapmokestinimas.

| (347) | Komisija konstatuoja, kad laivybos bendrovių akcijų dividendų neapmokestinimas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes juo nesuteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(347)

Komisija konstatuoja, kad laivybos bendrovių akcijų dividendų neapmokestinimas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes juo nesuteikiamas atrankusis pranašumas.

| (348) | Komisija konstatuoja, kad toliau nurodytos valstybės pagalbos priemonės yra nesuderinamos su vidaus rinka:






  a) | šie tonažo mokesčio schemos aspektai: veiklos, „kuri gali būti nurodyta“ atitiktis reikalavimams, nevaromų baržų atitiktis reikalavimams, vilkikų ir žemsemių atitikties reikalavimams sąlygos, žvejybos laivų ir naftos bokštų atitiktis reikalavimams, kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, neapmokestinimas ir tai, kad nėra apsaugos priemonių, susijusių su laivo išnuomojimu be įgulos, papildomomis pajamomis, ryšiu su EEE valstybės vėliava ir laivo nuomojimu tam tikram laikui arba kelionei; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komisija konstatuoja, kad toliau nurodytos valstybės pagalbos priemonės yra nesuderinamos su vidaus rinka:

a)

šie tonažo mokesčio schemos aspektai: veiklos, „kuri gali būti nurodyta“ atitiktis reikalavimams, nevaromų baržų atitiktis reikalavimams, vilkikų ir žemsemių atitikties reikalavimams sąlygos, žvejybos laivų ir naftos bokštų atitiktis reikalavimams, kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, neapmokestinimas ir tai, kad nėra apsaugos priemonių, susijusių su laivo išnuomojimu be įgulos, papildomomis pajamomis, ryšiu su EEE valstybės vėliava ir laivo nuomojimu tam tikram laikui arba kelionei;

| b) | Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivybos bendrovių akcijas, neapmokestinimas; |
| --- | --- |

b)

Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivybos bendrovių akcijas, neapmokestinimas;

| c) | pajamų mokesčio netaikymas palūkanų pajamoms arba kitoms finansų įstaigų pajamoms, susijusioms su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu; |
| --- | --- |

c)

pajamų mokesčio netaikymas palūkanų pajamoms arba kitoms finansų įstaigų pajamoms, susijusioms su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu;

| d) | Maltos rezidentų atleidimas nuo su laivybos organizacijų akcijomis susijusių dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio; |
| --- | --- |

d)

Maltos rezidentų atleidimas nuo su laivybos organizacijų akcijomis susijusių dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio;

| e) | atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra. |
| --- | --- |

e)

atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra.

| (349) | Komisija konstatuoja, kad 348 konstatuojamojoje dalyje nurodytos nesuderinamos valstybės pagalbos priemonės turi būti panaikintos. Tačiau Maltai įvykdžius šio sprendimo priede nustatytus įsipareigojimus, Maltos tonažo mokesčio schema nuo tokio įvykdymo dienos būtų laikoma suderinama. |
| --- | --- |

(349)

Komisija konstatuoja, kad 348 konstatuojamojoje dalyje nurodytos nesuderinamos valstybės pagalbos priemonės turi būti panaikintos. Tačiau Maltai įvykdžius šio sprendimo priede nustatytus įsipareigojimus, Maltos tonažo mokesčio schema nuo tokio įvykdymo dienos būtų laikoma suderinama.

| (350) | Komisija konstatuoja, kad, Maltos institucijoms praktiškai administruojant tonažo mokesčio schemą, jokia pagalbos suma reikalavimų neatitinkantiems pagalbos gavėjams nebuvo išmokėta. Be to, nebuvo išmokėta jokia pagalba, susijusi su atleidimu nuo mokesčių mokėjimo, taikomu ministro nuožiūra, ir su pajamų mokesčio netaikymu palūkanų pajamoms arba kitoms finansų įstaigų pajamoms, susijusioms su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu. |
| --- | --- |

(350)

Komisija konstatuoja, kad, Maltos institucijoms praktiškai administruojant tonažo mokesčio schemą, jokia pagalbos suma reikalavimų neatitinkantiems pagalbos gavėjams nebuvo išmokėta. Be to, nebuvo išmokėta jokia pagalba, susijusi su atleidimu nuo mokesčių mokėjimo, taikomu ministro nuožiūra, ir su pajamų mokesčio netaikymu palūkanų pajamoms arba kitoms finansų įstaigų pajamoms, susijusioms su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu.

| (351) | Komisija konstatuoja, kad išmokėta nesuderinama valstybės pagalba, susijusi su Maltos rezidentams taikomu kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivybos bendrovių akcijas, neapmokestinimu ir su Maltos rezidentų atleidimu nuo su laivybos organizacijų akcijomis susijusių dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio, turi būti susigrąžinta tiek, kiek ja viršyta de minimis riba, |
| --- | --- |

(351)

Komisija konstatuoja, kad išmokėta nesuderinama valstybės pagalba, susijusi su Maltos rezidentams taikomu kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivybos bendrovių akcijas, neapmokestinimu ir su Maltos rezidentų atleidimu nuo su laivybos organizacijų akcijomis susijusių dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio, turi būti susigrąžinta tiek, kiek ja viršyta de minimis riba,

de minimis

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal tonažo mokesčio schemą suteikta pagalba yra nauja pagalba, kaip nustatyta Stojimo sutartyje, nuo 2004 m. gegužės 1 d.

2 straipsnis

Pagal tonažo mokesčio schemą suteikta pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu bus įvykdyti priede nustatyti įsipareigojimai.

3 straipsnis

1.   Šie Maltos tonažo mokesčio schemos aspektai yra nesuderinami su vidaus rinka:

| a) | pajamų, gaunamų eksploatuojant nevaromas baržas, naftos bokštus ir žvejybos laivus, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams; |
| --- | --- |

a)

pajamų, gaunamų eksploatuojant nevaromas baržas, naftos bokštus ir žvejybos laivus, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams;

| b) | pajamų, gaunamų eksploatuojant vilkikus ir žemsemes, taip pat išnuomojant laivus be įgulos, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams netaikant jokių apribojimų; |
| --- | --- |

b)

pajamų, gaunamų eksploatuojant vilkikus ir žemsemes, taip pat išnuomojant laivus be įgulos, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams netaikant jokių apribojimų;

| c) | laivų, nuomojamų tam tikram laikui arba kelionei, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams netaikant jokių apribojimų; |
| --- | --- |

c)

laivų, nuomojamų tam tikram laikui arba kelionei, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams netaikant jokių apribojimų;

| d) | pajamų, gaunamų iš papildomos veiklos, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams netaikant apribojimo, kad didžioji dauguma mokesčio lengvatos gavėjo pajamų, kurioms taikomas tonažo mokestis, būtų pajamos iš pagrindinės laivybos veiklos, ir nesant mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad krante teikiamos paslaugos būtų teikiamos rinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

d)

pajamų, gaunamų iš papildomos veiklos, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams netaikant apribojimo, kad didžioji dauguma mokesčio lengvatos gavėjo pajamų, kurioms taikomas tonažo mokestis, būtų pajamos iš pagrindinės laivybos veiklos, ir nesant mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad krante teikiamos paslaugos būtų teikiamos rinkos sąlygomis;

| e) | bendrovių, kurių veikla yra laivyba, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams nereikalaujant, kad laivybos organizacijos, kurioms taikomas tonažo mokestis ir kurios savo laivyne turi ir ne su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų, didintų arba išlaikytų savo laivyno laivams, plaukiojantiems su EEE valstybių vėliavomis, tenkančią dalį, jeigu ta dalis yra mažesnė nei 60 %; |
| --- | --- |

e)

bendrovių, kurių veikla yra laivyba, atitiktis tonažo mokesčio taikymo reikalavimams nereikalaujant, kad laivybos organizacijos, kurioms taikomas tonažo mokestis ir kurios savo laivyne turi ir ne su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų, didintų arba išlaikytų savo laivyno laivams, plaukiojantiems su EEE valstybių vėliavomis, tenkančią dalį, jeigu ta dalis yra mažesnė nei 60 %;

| f) | veiklos, „kuri gali būti nurodyta“, atitiktis reikalavimams; |
| --- | --- |

f)

veiklos, „kuri gali būti nurodyta“, atitiktis reikalavimams;

| g) | Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas. |
| --- | --- |

g)

Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus arba perdavus laivus, neapmokestinimas.

2.   Šios priemonės taip pat nesuderinamos su vidaus rinka:

| a) | Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivybos bendrovių akcijas, neapmokestinimas; |
| --- | --- |

a)

Maltos rezidentams taikomas kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivybos bendrovių akcijas, neapmokestinimas;

| b) | pajamų mokesčio netaikymas palūkanų pajamoms arba kitoms finansų įstaigų pajamoms, susijusioms su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu; |
| --- | --- |

b)

pajamų mokesčio netaikymas palūkanų pajamoms arba kitoms finansų įstaigų pajamoms, susijusioms su laivybos bendrovių arba tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų finansavimu;

| c) | Maltos rezidentų atleidimas nuo su laivybos organizacijų akcijomis susijusių dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio; |
| --- | --- |

c)

Maltos rezidentų atleidimas nuo su laivybos organizacijų akcijomis susijusių dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio;

| d) | atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra. |
| --- | --- |

d)

atleidimas nuo mokesčių mokėjimo ministro nuožiūra.

Malta turi iš savo teisės aktų pašalinti nuostatas dėl atleidimo nuo mokesčių ir tonažo mokesčio schemos aprėptį pakoreguoti pagal priede nustatytus įsipareigojimus.

4 straipsnis

Individuali pagalba 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų priemonių ir 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose nurodytų priemonių atžvilgiu nebuvo suteikta. Su šiomis priemonėmis susijusių lėšų susigrąžinti nereikia.

5 straipsnis

Individuali pagalba, suteikta pagal 3 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nurodytas priemones, yra nesuderinama ir turi būti susigrąžinta, išskyrus atvejus, kai ji atitinka Reglamento (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai 3 straipsnyje nustatytas sąlygas.

6 straipsnis

1.   Malta iš visų pagalbos gavėjų susigrąžina nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal 5 straipsnyje nurodytas priemones.

2.   Susigrąžinamoms sumoms taikomos palūkanos, skaičiuojamos nuo sumų išmokėjimo pagalbos gavėjams dienos iki jų faktinio susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (153) V skyrių ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 271/2008 (154), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 794/2004.

7 straipsnis

1.   Visa nesuderinama pagalba, suteikta pagal 5 straipsnyje nurodytas priemones, susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Malta užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

8 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Malta Komisijai pateikia informaciją apie priemones, kurių ėmėsi šiam sprendimui vykdyti, ir pateikia:

| a) | bendrą visų nustatytų pagalbos gavėjų gautą nesuderinamos pagalbos sumą; |
| --- | --- |

a)

bendrą visų nustatytų pagalbos gavėjų gautą nesuderinamos pagalbos sumą;

| b) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir susigrąžinimo palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

b)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir susigrąžinimo palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno pagalbos gavėjo;

| c) | išsamų jau taikomų ir įgyvendinant šį sprendimą numatomų taikyti priemonių aprašą; |
| --- | --- |

c)

išsamų jau taikomų ir įgyvendinant šį sprendimą numatomų taikyti priemonių aprašą;

| d) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad visiems pagalbos gavėjams nurodyta grąžinti nesuderinamą pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad visiems pagalbos gavėjams nurodyta grąžinti nesuderinamą pagalbą.

9 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Maltos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2017 m. gruodžio 19 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 216, 2012 7 21, p. 45.

1

(2)  
  OL C 289, 2012 9 25, p. 49.

2

(3)  
  OL 17, 1958 10 6, p. 358.

3

(4)  Maltos teisės aktuose nustatyta, kad tonažo mokesčiu apmokestinami laivai yra laivai, kurie dėl savo veiklos atitinka tonažo mokesčio schemos taikymo reikalavimus; žr. šio sprendimo 4.2.1.1 skirsnį.

4

(5)  Prekybinės laivybos įstatymas, 234 skyrius. 1973 m. balandžio 6 d. Maltos oficialiojo leidinio priedas (toliau – Prekybinės laivybos įstatymas).

5

(6)  Prekybinės laivybos nuostatai, 234.43 skyrius (Mokesčiai ir kiti su laivybos organizacijomis susiję klausimai). 2004 m. balandžio 30 d. Maltos oficialusis leidinys Nr. 17,574.

6

(7)  Pajamų mokesčio įstatymas, 123 skyrius. 1949 m. sausio 1 d. Maltos oficialusis leidinys (toliau – Pajamų mokesčio įstatymas).

7

(8)  Platesne prasme tonažo mokesčiai apima visus mokesčius, kuriuos turi mokėti visi laivai, visų pirma registravimo mokestį. Svarbu pažymėti, kad, nors visi Maltoje registruoti jūrų laivai tonažo mokestį moka kaip registravimo mokestį, ne visi tokie laivai atitinka atleidimo nuo pajamų mokesčio reikalavimus. Laivus, kuriems taikoma tonažo mokesčio schema ir kurie atitinka tonažo mokesčio taikymo reikalavimus ir kartu yra atleisti nuo pajamų mokesčio, Malta vadina tonažo mokesčiu apmokestinamais laivais.

8

(9)  Tonažo mokesčio laivo apibrėžtis pateikta 4 išnašoje.

9

(10)  Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalis.

10

(11)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies a punktas.

11

(12)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 4 dalis.

12

(13)  Prekybinės laivybos įstatymo 85 straipsnis.

13

(14)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 7 konstatuojamąją dalį.

14

(15)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies a punktas.

15

(16)  Prekybinės laivybos įstatymo 85 straipsnio 1 dalis.

16

(17)  Žr. 10 konstatuojamąją dalį.

17

(18)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies b punktas.

18

(19)  Žr. 9 konstatuojamąją dalį.

19

(20)  Žr. 10 konstatuojamąją dalį.

20

(21)  Prekybinės laivybos direktorato Centro „Transport Malta“ prekybinės laivybos pranešimas „Vidaus procedūra“, Laivybos ir jūreivių bendrojo registro paskelbtas 2012 m. sausio 6 d.

21

(22)  Taikoma pajamoms, gaunamoms iš bilietų, susijusių su jūrų transportu arba su mišriuoju transportu, kai viena dalis yra jūrų transportas, pardavimo. Atitinkamos išlaidos, kurioms taikomas tonažo mokestis, yra išlaidos, susijusios su bilietų pardavimo vietų naudojimu ir bilietų pardavimu terminale.

22

(23)  Žr. Prekybinės laivybos įstatymo pirmo priedo B dalį.

23

(24)  Tikslios mokesčio mažinimo ir didinimo sumos nustatytos Prekybinės laivybos įstatymo pirmo priedo C dalyje.

24

(25)  Malta paaiškino, kad sąvoka „su Bendrijos valstybės vėliava plaukiojantis“ Maltos teisės aktuose apima ir su ES, ir su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančius laivus.

25

(26)  Kaip nustatyta Mokesčių nuostatų 2 ir 3 straipsniuose, ataskaitinės dienos atitinkamai yra 2004 m. sausio 17 d. laivybos organizacijoms ir 2009 m. birželio 11 d. laivų valdytojams (pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos jūrų transportui 3 ir 12 skyrius (OL C 13, 2004 1 17, p. 3) (toliau – Jūrų transporto gairės) ir Komisijos komunikato, kuriame išdėstomos valstybės pagalbos teikimo laivų valdymo įmonėms gairės, 5 skyrių (OL C 132, 2009 6 11, p. 6)).

26

(27)  Pajamų mokesčio įstatymo 51 straipsnis.

27

(28)  Mokesčių nuostatų 6 straipsnis.

28

(29)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 4 dalis.

29

(30)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies b punktas.

30

(31)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies b punktas.

31

(32)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies c punktas.

32

(33)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 3 dalis.

33

(34)  Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalies a–c punktai.

34

(35)  Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalies d punktas.

35

(36)  Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalies e punktas.

36

(37)  Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalies d punktas ir Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 2 dalis.

37

(38)  Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymas, 364 skyrius. Maltos oficialusis leidinys, 1992 m. lapkričio 25 d.

38

(39)  Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymo 2 straipsnis.

39

(40)  Mokesčių nuostatų 5 straipsnis.

40

(41)  Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymo 42 straipsnio 1 dalis.

41

(42)  Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymo 47 straipsnio 3 ir 4 dalys.

42

(43)  Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymo 42 straipsnio 1 dalies b punktas.

43

(44)  Komisijos komunikatas C(2004) 43 „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui“ (OL C 13, 2004 1 17, p. 3).

44

(45)  Jūrų transporto gairėse aiškiai nurodyta 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 4055/86 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių (OL L 378, 1986 12 31, p. 1) ir 1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3577/92, taikančiame laisvės teikti paslaugas principą jūrų transportui valstybėse narėse (jūrų kabotažas) (OL L 364, 1992 12 12, p. 7), pateikta jūrų transporto apibrėžtis.

45

(46)  Jachtos, kurių bendras ilgis 15 metrų, kuriomis nevežami kroviniai ir vežama ne daugiau kaip 12 keleivių ir kurios nenaudojamos pramoginiais tikslais. Joms taikomas Maltos transporto centro Prekybinės laivybos direktorato išleistas Komercinių jachtų kodeksas. http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code.

46

(47)  Aptarnaujančius laivus pagal tai, kam jie naudojami, galima skirstyti į dviejų tipų laivus: i) tiekimo laivai, naudojami prekėms ir įrangai į jūroje esančius įrenginius vežti, ir ii) vežimo laivai, naudojami įgulai vežti į jūroje esančius įrenginius ir iš jų, arba abi kategorijas apimantys laivai.

47

(48)  Laivai, nuomojami be įgulos, yra registruoti Maltoje, bet gali plaukioti su kitos šalies vėliava. Vieninteliai laivai, kurie plaukioja ne su Maltos vėliava ir kuriems taikomas tonažo mokestis, yra su ES arba EEE valstybių vėliavomis plaukiojantys laivai.

48

(49)  Jūrų transporto gairių 2 skirsnis.

49

(50)  Žr. 100–101 konstatuojamąsias dalis.

50

(51)  Bet kuris laivas, vežantis daugiau kaip 12 keleivių, apibrėžiamas kaip keleivinis laivas pagal Tarptautinę konvenciją dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS konvenciją), taigi turi atitikti taikytinose tarptautinėse konvencijose nustatytus reikalavimus ir standartus.

51

(52)  Maltos transporto centro Prekybinės laivybos direktorato išleistas Komercinių jachtų kodeksas, http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code.

52

(53)  Komercinių jachtų kodeksas Tarptautinei jūrų organizacijai buvo nurodytas kaip lygiavertis tarptautinėms konvencijoms dokumentas.

53

(54)  Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnis.

54

(55)  Universalieji ir palaidų birių krovinių laivai jūrų transporto paslaugas teikia kaip apibrėžta Jūrų transporto gairėse. Palaidų birių krovinių laivai veža krovinius, kuriuos reikia pakrauti individualiai, o ne į įvairiarūšio transporto konteinerius.

55

(56)  Žr., pvz., 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimo byloje N 714/09 „Nyderlandai – Kabelių tiesimo laivų, vamzdynų tiesimo laivų, mokslinių tyrimų laivų ir plaukiojančių kranų įtraukimas į tonažo mokesčio schemą“ 47 konstatuojamąją dalį (OL C 158, 2010 6 18, p. 2).

56

(57)  Grupė apibrėžiama kaip dvi arba daugiau laivybos bendrovių, kurių daugiau kaip penkiasdešimt procentų tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso tiems patiems asmenims arba yra tų pačių asmenų valdomos, įskaitant visas kontroliavimo aplinkybes (neatsižvelgiant į turimą procentinę dalį), kaip apibrėžta 1983 m. birželio 13 d. Septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB, pagrįstos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl konsoliduotos atskaitomybės (OL L 193, 1983 7 18, p. 1) 1 straipsnyje ir 10-ajame TFAS „Konsoliduotos ataskaitos“.

57

(58)  Mažos jachtos, neatitinkančios 49 išnašoje nurodytos apibrėžties.

58

(59)  Žr. 55 išnašą.

59

(60)  Išskyrus laivus, išnuomotus be įgulos.

60

(61)  
  2015 m. vasario 4 d. Komisijos sprendimo (ES) 2015/667 dėl valstybės pagalbos SA.14551 (2013/C), kurią suteikė Prancūzija dėl pasikeitusių pagalbos, teikiamos laivo tam tikram laikui frachtuotojams pagal tonažo mokesčio schemą, sąlygų (OL L 110, 2015 4 29, p. 15), 46 konstatuojamoji dalis.

61

(62)  Įskaitant išsinuomotus laivus (su įgula arba be įgulos), bet neįskaitant laivų, išnuomotų be įgulos.

62

(63)  Įskaitant išsinuomotus laivus (su įgula arba be įgulos), bet neįskaitant laivų, išnuomotų be įgulos.

63

(64)  Žr. šio sprendimo priede pateiktą 4 įsipareigojimą.

64

(65)  Standartinis mokesčio tarifas, taikomas dažniausiai pasitaikančios laivų amžiaus (10–15 metų) grupės laivams.

65

(66)  
  2001 m. spalio 23 d. Komisijos komunikatas „Vidaus rinkos be mokesčių kliūčių link“, COM(2001) 582 galutinis, ir 2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos komunikatas „Valstybių narių tiesioginių mokesčių sistemų koordinavimas vidaus rinkoje“, COM(2006) 823 galutinis.

66

(67)  Mokesčių nuostatų 6 straipsnis.

67

(68)  Mokesčių nuostatų 6 straipsnis.

68

(69)  
  OL L 338, 2012 12 12, p. 41.

69

(70)  Pajamų mokesčio įstatymo 68 straipsnio 1 dalies a punktas.

70

(71)  Pajamų mokesčio įstatymo 68 straipsnio 1 dalies b punktas.

71

(72)  Mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies b punktas ir 4 dalis.

72

(73)  
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

73

de minimis

(74)  Laivybos bendrovėms, veiklą vykdančioms tik Maltos teritorinėje jūroje, negali būti taikoma tonažo mokesčio lengvata, žr. taip pat 52 konstatuojamąją dalį.

74

(75)  Mokesčių nuostatų 5 straipsnyje nustatyta, kad joks žyminis mokestis netaikomas registruojant arba perleidžiant tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, paskiriant teises į laivus, registruojant hipoteką ir kitokį turto suvaržymą, taip pat žr. 40 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis.

75

(76)  Visų pirma atleidžiama nuo žyminio mokesčio, susijusio su tonažo mokesčiu apmokestinamų laivų registravimu, taip pat su hipotekos sutarčių ir akcijų perleidimo registravimu, žr. 41 konstatuojamąją dalį.

76

(77)  Žr. 133 konstatuojamąją dalį.

77

(78)  Iš dalies pakeisto 1986 m. Įstatymu Nr. XXIV įtraukiant 85A straipsnį, kuriuo atsakingam ministrui leidžiama patvirtinti, kad nuo mokesčio atleisti yra ir iki 1 000 grynųjų tonų talpos laivai.

78

(79)  Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (Stojimo aktas) (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

79

(80)  
  OL C 132, 2009 6 11, p. 6.

80

(81)  Palyginti su scenarijumi, kai laivo turėjimo ir laivo eksploatavimo funkcijas vykdo ta pati organizacija.

81

(82)  
  1974 m. liepos 2 d. Sprendimas Italijos Respublika / Europos Bendrijų Komisija, 173/73, Rink. p. 709, 3 punktas.

82

Italijos Respublika / Europos Bendrijų Komisija

(83)  Žr., pvz., 2008 m. gruodžio 18 d. Sprendimo Gibraltaro Vyriausybė / Komisija, sujungtos bylos T-211/04 ir T-215/04, Rink. p. II-3745, 143–144 punktus.

83

Gibraltaro Vyriausybė / Komisija

(84)  Žr., pvz., 2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija / Nyderlandai, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, 62 punktą; 2001 m. lapkričio 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, 42 punktą.

84

Komisija

Nyderlandai

Adria-Wien Pipeline,

(85)  Žr., pvz., 2011 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Paint Graphos ir kiti, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 49 ir tolesnius punktus; 2004 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo GIL Insurance, C-308/01, ECLI:EU:C:2004:252, 60 ir tolesnius punktus.

85

Paint Graphos ir kiti,

GIL Insurance,

(86)  Pajamų mokesčio įstatymo 56 straipsnio 6 dalis.

86

(87)  1980 m rugsėjo 17 d. Sprendimas Phillip Morris, 730/79, Rink. p. 267, 11 punktas; 2000 m. birželio 15 d. Sprendimas Alzetta, sujungtos bylos T-298/07, T-312/97 ir kt., Rink. p. II-2325, 80 punktas.

87

Phillip Morris

Alzetta

(88)  
  2000 m. birželio 15 d. Sprendimas Alzetta, sujungtos bylos T-298/07, T-312/97 ir kt., Rink. p. II-2325, 141–147 punktai.

88

Alzetta

(89)  
  2001 m. balandžio 4 d. Sprendimas Friulia Venezia Giulia, T-288/97, Rink. p. II-1619, 41 punktas.

89

Friulia Venezia Giulia

(90)  Nuo 1993 m. sausio 1 d.: Reglamentas (EEB) Nr. 3577/92; Reglamentas (EEB) Nr. 4055/86.

90

(91)  
  2001 m. balandžio 4 d. Sprendimas Friulia Venezia Giulia, T-288/97, Rink. p. II-1619, 41 punktas.

91

Friulia Venezia Giulia

(92)  Žr. šio sprendimo 9 konstatuojamąją dalį.

92

(93)  
  2001 m. balandžio 4 d. Sprendimas Friulia Venezia Giulia, T-288/97, Rink. p. II-1619, 41 punktas.

93

Friulia Venezia Giulia

(94)  Pajamų mokesčio įstatymo 5 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis. Kita vertus, Pajamų mokesčio įstatymo 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktis, kuriuo nustatyta, kad bet kokiam prieaugiui arba pelnui, perleidžiant bet kokias bendrovės akcijas arba vertybinius popierius susikaupiančiam arba gaunamam bet kurio subjekto, esančio Maltos rezidentu, pajamų mokestis netaikomas, atliekant šį atrankumo vertinimą yra neaktualus, nes jis nėra Maltos rezidentams taikomos bendrosios taisyklės dalis.

94

(95)  Prekybinės laivybos mokesčių nuostatų 3 straipsnio 1 dalies c punktas.

95

(96)  Žr. 40 konstatuojamąją dalį. Kita vertus, šiam atrankumo vertinimui nėra aktualu tai, kad bendrovės, kurios daugiau kaip pusė įstatinio kapitalo, sudaryto iš paprastųjų akcijų, balsavimo teisių ir teisių į pelną priklauso subjektams, nesantiems Maltos rezidentais, vertybinių popierių sandoriams žyminis mokestis netaikomas, nes tai nėra bendrosios taisyklės dalis.

96

(97)  Žr., inter alia, Sprendimo Holland Malt / Komisija, C-464/09 P, EU:C:2010:733, 46–47 punktus.

97

inter alia

Holland Malt / Komisija

(98)  Žr. 45 išnašą.

98

(99)  
  2015 m. balandžio 13 d. Komisijos sprendimas byloje SA.38085 (2013/N) dėl Italijos tonažo mokesčio schemos pratęsimo (įskaitant jo taikymą gelbėjimo jūroje laivams ir laivams, teikiantiems pagalbą atviroje jūroje), 54 konstatuojamoji dalis (OL C 406, 2016 11 4, p. 1).

99

(100)  Žr. visų pirma 2009 m. sausio 13 d. Komisijos sprendimo 2009/380/EB dėl valstybės pagalbos C 22/07 (ex N 43/07) dėl tvarkos, pagal kurią Danijos jūrų transporto įmonės atleidžiamos nuo pajamų mokesčio ir socialinio mokesčio mokėjimo už jūrininkus, taikymo išplėtimo kabelių tiesimo ir dugno gilinimo veiklai 65–72 konstatuojamąsias dalis (OL L 119, 2009 5 15, p. 23); 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimo byloje N 714/2009 „Kabelių tiesimo laivų, vamzdynų tiesimo laivų, mokslinių tyrimų laivų ir laivų kranų įtraukimas į tonažo mokesčio schemą“ 44 konstatuojamąją dalį (OL C 158, 2010 6 18, p. 1); 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimo byloje SA. N 714/2009 „Nyderlandai – Kabelių tiesimo laivų, vamzdynų tiesimo laivų, mokslinių tyrimų laivų ir plaukiojančių kranų įtraukimas į tonažo mokesčio schemą“ 37–46 konstatuojamąsias dalis (OL C 158, 2010 6 18, p. 2).

100

(101)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 50 konstatuojamąją dalį.

101

(102)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 6 konstatuojamąją dalį ir šio sprendimo 10 konstatuojamąją dalį.

102

(103)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 7 konstatuojamąją dalį ir šio sprendimo 11 konstatuojamąją dalį.

103

(104)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 50 konstatuojamąją dalį.

104

(105)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 50 konstatuojamąją dalį.

105

(106)  
  2014 m. balandžio 22 d. Komunikatas COM(2014) 232 final.

106

final

(107)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 46 konstatuojamąją dalį.

107

(108)  Žr. visų pirma Sprendimo 2009/380/EB 79–80 konstatuojamąsias dalis.

108

(109)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 51 konstatuojamąją dalį.

109

(110)  Žr. šio sprendimo 231 konstatuojamąją dalį.

110

(111)  Vertindama, ar naujų tipų laivams galima taikyti tonažo mokestį, Komisija svarsto, ar esama rizikos, kad atitinkamus laivus, skirtus teikti paslaugas, eksploatuojančios bendrovės, ieškodamos palankesnės fiskalinės aplinkos, galėtų savo krante vykdomą veiklą perkelti už ES ribų ir tada pakeisti tų laivų vėliavas, kad jie plaukiotų su trečiųjų valstybių vėliavomis. Komisija gali svarstyti galimybę Jūrų transporto gaires pagal analogiją taikyti bendrovėms, eksploatuojančioms laivus, skirtus teikti paslaugas, jeigu įvykdomos šios sąlygos. Tos bendrovės turi veikti pasaulinėje rinkoje ir joms turi kilti panašūs uždaviniai, susiję su pasauline konkurencija ir krante vykdomos veiklos perkėlimu, kaip ir ES jūrų transporto sektoriuje veikiančioms įmonėms. Atitinkamų laivų, skirtų teikti paslaugas, veiklai privalo būti taikomi tie patys teisiniai reikalavimai, pavyzdžiui, darbuotojų apsaugos, techniniai reikalavimai, saugos reikalavimai, kaip ir ES jūrų transportui. Veiklai privalo reikėti kvalifikuotų ir parengtų jūrininkų, kurių kvalifikacija būtų panaši į tradiciniuose jūrų transporto laivuose dirbančių jūrininkų kvalifikaciją. Laivuose, skirtuose teikti paslaugas, dirbantiems jūrininkams turėtų būti taikoma tokia pati darbo teisė ir socialinė sistema, kaip ir kitiems jūrininkams. Laivai, skirti teikti paslaugas, privalo būti jūrų laivai, jiems privalo būti taikoma tokios pat techninės ir saugos kontrolės prievolė, kaip ir laivams, skirtiems jūrų transportui.

111

(112)  Žr. šio sprendimo priedo 2 punktą.

112

(113)  Žr. visų pirma šio sprendimo 4.2.1.6 skirsnį ir 2 lentelės 2 išnašą.

113

(114)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 50 konstatuojamąją dalį.

114

(115)  Žr. šio sprendimo 252 konstatuojamąją dalį.

115

(116)  
  2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas, 65–72 konstatuojamosios dalys (OL C 145, 2003 6 21, p. 4).

116

(117)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 58 konstatuojamąją dalį.

117

(118)  Žr. visų pirma 2013 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimą 2014/200/ES dėl valstybės pagalbos SA 21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), kurią suteikė Ispanija tam tikriems finansinės nuomos susitarimams taikoma apmokestinimo sistema, taip pat vadinama Ispanijos mokestinės nuomos sistema (OL L 114, 2014 4 16, p. 1); 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimo byloje N448/2010 dėl Suomijos tonažo mokesčio 32 konstatuojamąją dalį (OL C 220, 2012 7 25, p. 1); 2015 m. balandžio 1 d. Komisijos sprendimo byloje SA. 37912 dėl Kroatijos tonažo mokesčio 86f konstatuojamąją dalį (OL C 142, 2016 4 22, p. 6).

118

(119)  
  2002 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas byloje N 504/02 (OL C 15, 2003 1 22, p. 5), 17–24 konstatuojamosios dalys.

119

(120)  Pvz., bendrovės, eksploatuojančios kabelių tiesimo laivus, vamzdynų tiesimo laivus, plaukiojančius kranus ir mokslinių tyrimų laivus, taip pat laivus, kuriais teikiamos gelbėjimo jūroje paslaugos ir pagalba atvirojoje jūroje.

120

(121)  Žr., inter alia, Komisijos sprendimo byloje dėl Suomijos tonažo mokesčio 32 konstatuojamąją dalį; sprendimo byloje dėl Airijos tonažo mokesčio 28 konstatuojamąją dalį ir sprendimo byloje dėl Kroatijos tonažo mokesčio 86 konstatuojamąją dalį ir 23 išnašą.

121

inter alia

(122)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 50 konstatuojamąją dalį.

122

(123)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 63 konstatuojamąją dalį.

123

(124)  
  2010 m. kovo 24 d. Komisijos sprendimas byloje SA. 30338, 26 konstatuojamoji dalis (OL C 144, 2010 6 3, p. 28).

124

(125)  
  2000 m. liepos 12 d. Komisijos sprendimas byloje SA. 15810 (OL C 258, 2000 9 9, p. 3).

125

(126)  
  2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas 2005/417/EB dėl mokestinių priemonių, kurių Belgija numato imtis jūrų transportui skatinti (OL L 150, 2005 6 10, p. 1), 47 konstatuojamoji dalis.

126

(127)  Išskyrus alkoholį, tabaką ir kvepalus.

127

(128)  Kruizo organizatorių įsigytos paslaugos.

128

(129)  Pirmiau pateikta 116 išnaša, 9 ir 31 konstatuojamosios dalys.

129

(130)  
  2017 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimas byloje SA. 45764, 9 konstatuojamoji dalis (OL C 219, 2017 7 7, p. 4).

130

(131)  Pirmiau pateikta 114 išnaša, 139–141 konstatuojamosios dalys.

131

(132)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 76–79 konstatuojamąsias dalis.

132

(133)  Žr. šio sprendimo 24 konstatuojamosios dalies c punktą.

133

(134)  Žr. šio sprendimo 25 konstatuojamąją dalį.

134

(135)  Tai, kad praktiškai reikalavimų galbūt laikytasi, aktualu vykdant pareigą susigrąžinti pagalbą (žr. šio sprendimo 7.3 skirsnį).

135

(136)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 58 konstatuojamąją dalį.

136

(137)  Komisijos sprendimas byloje dėl Lietuvos tonažo mokesčio, 36 konstatuojamoji dalis;

137

(138)  
  2003 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimas byloje dėl Prancūzijos tonažo mokesčio (N 737/2002), 35 konstatuojamoji dalis (OL C 38, 2004 2 12, p. 4); Komisijos sprendimas byloje dėl Lietuvos tonažo mokesčio, 37 konstatuojamoji dalis.

138

(139)  Sprendimas (ES) 2015/667, 42 konstatuojamoji dalis.

139

(140)  Mokesčių nuostatų 6 straipsnis.

140

(141)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 85 konstatuojamąją dalį.

141

(142)  Žr. 14 konstatuojamąją dalį.

142

(143)  Žr., pvz., Komisijos sprendimo byloje dėl Suomijos tonažo mokesčio 38 konstatuojamąją dalį; Komisijos sprendimo byloje dėl Kroatijos tonažo mokesčio 50–53 ir 113 konstatuojamąsias dalis; taip pat Komisijos sprendimo byloje dėl Italijos tonažo mokesčio 28–33 ir 64–66 konstatuojamąsias dalis.

143

(144)  Žr. Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnį.

144

(145)  Išskyrus pagalbą mokymui, restruktūrizavimo pagalbą, pagalbą, susijusią su viešųjų paslaugų įpareigojimais, ir veiklos pradžios pagalbą naujoms trumpųjų nuotolių jūrų laivybos paslaugoms.

145

(146)  Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (Stojimo aktas) (OL L 236, 2003 9 23, p. 33). Kalbant apie Maltos teiginį, kad tonažo mokesčio schema ir papildomos priemonės buvo nustatytos 1973 m., pakanka pasakyti, kad Stojimo akto IV priedo 3 skirsnio 1 punkto a papunktis netaikomas pagalbai transporto sektoriui.

146

(147)  Maltos stojimo protokolų dokumentai CONF-M 51/00 ir CONF-M 65/01.

147

(148)  Žr. 1997 m. kovo 20 d. Sprendimo Alcan Deutschland, C-24/95, ECLI:EU:C:1997:163, 25 punktą ir jame nurodytus Teismo sprendimus.

148

Alcan Deutschland

(149)  Žr. šio sprendimo 319 konstatuojamąją dalį.

149

(150)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9); juo pakeistas 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

150

(151)  Žr. šio sprendimo 10 konstatuojamąją dalį.

151

(152)  Žr. 136 konstatuojamąją dalį.

152

(153)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

153

(154)  
  2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 271/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 82, 2008 3 25, p. 1).

154

---

PRIEDAS

MALTOS PATEIKTI ĮSIPAREIGOJIMAI

| 1. | Malta įsipareigoja tonažo mokesčio netaikyti konkrečiai šiems laivams:






  a) | žvejybos ir žuvų perdirbimo laivams; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

žvejybos ir žuvų perdirbimo laivams;

| b) | privačioms jachtoms ir laivams, naudojamiems pirmiausia sporto ir laisvalaikio reikmėms; |
| --- | --- |

b)

privačioms jachtoms ir laivams, naudojamiems pirmiausia sporto ir laisvalaikio reikmėms;

| c) | jūroje esantiems fiksuotiesiems įrenginiams ir plūdriesiems sandėliavimo įrenginiams; |
| --- | --- |

c)

jūroje esantiems fiksuotiesiems įrenginiams ir plūdriesiems sandėliavimo įrenginiams;

| d) | vandenynais neplaukiojantiems vilkikams ir žemsemėms; |
| --- | --- |

d)

vandenynais neplaukiojantiems vilkikams ir žemsemėms;

| e) | laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra tiekti prekes arba teikti paslaugas, paprastai tiekiamas arba teikiamas sausumoje; |
| --- | --- |

e)

laivams, kurių pagrindinė paskirtis yra tiekti prekes arba teikti paslaugas, paprastai tiekiamas arba teikiamas sausumoje;

| f) | stacionariems laivams, naudojamiems kaip viešbučiai arba aprūpinimo maistu ir gėrimais vietos (plaukiojantiesiems viešbučiams arba restoranams); |
| --- | --- |

f)

stacionariems laivams, naudojamiems kaip viešbučiai arba aprūpinimo maistu ir gėrimais vietos (plaukiojantiesiems viešbučiams arba restoranams);

| g) | laivams, daugiausia naudojamiems lošimų ir (arba) kazino paslaugoms teikti (plaukiojantiesiems arba kruiziniams kazino). |
| --- | --- |

g)

laivams, daugiausia naudojamiems lošimų ir (arba) kazino paslaugoms teikti (plaukiojantiesiems arba kruiziniams kazino).

| 2. | Malta įsipareigoja teisės aktuose aiškiai nustatyti (tiesiogiai vartojant Jūrų transporto gairių terminus) apribojimą, kad tonažo mokestis gali būti taikomas tik tarptautiniam krovinių arba keleivių vežimui jūra ir šiems laivams (anksčiau patvirtintiems kitoms valstybėms narėms pateikus prašymą):






  a) | kabelių tiesimo laivams; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kabelių tiesimo laivams;

| b) | vamzdynų tiesimo laivams; |
| --- | --- |

b)

vamzdynų tiesimo laivams;

| c) | plaukiojantiems kranams ir |
| --- | --- |

c)

plaukiojantiems kranams ir

| d) | mokslinių tyrimų laivams. |
| --- | --- |

d)

mokslinių tyrimų laivams.

| 3. | Malta įsipareigoja iš Mokesčių nuostatų išbraukti 3 punkto 2 dalį ir panaikinti galimybę tonažo mokesčio lengvatą taikyti finansų įstaigoms, nustatyti apribojimą, kad tonažo mokesčio lengvata gali būti taikoma tik organizacijoms, prisiėmusioms riziką ir atsakomybę, susijusias su tonažo mokesčio laivo eksploatavimu (tai susiję su techniniu valdymu ir įgulos įdarbinimu) arba su laivybos veiklos vykdymu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Malta įsipareigoja aiškiai nustatyti, kad tonažo mokestis netaikomas laivų išnuomojimui be įgulos ir panašiems sandoriams tarp trečiųjų šalių (1). Laivų išnuomojimas be įgulos trečiosioms šalims ir panašūs sandoriai reikalavimus gali atitikti tik kaip papildoma tikrų laivybos bendrovių veikla, atsižvelgiant į laikinus perteklinius pajėgumus ir laikantis šių sąlygų:






  a) | tik esant laikinų perteklinių pajėgumų aplinkybėms; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

tik esant laikinų perteklinių pajėgumų aplinkybėms;

| b) | ne ilgiau kaip trejus metus; |
| --- | --- |

b)

ne ilgiau kaip trejus metus;

| c) | išnuomojamų be įgulos laivų talpa nebus didesnė nei 50 proc. laivybos bendrovių laivyno, skaičiuojant visos grupės laivus; |
| --- | --- |

c)

išnuomojamų be įgulos laivų talpa nebus didesnė nei 50 proc. laivybos bendrovių laivyno, skaičiuojant visos grupės laivus;

| d) | pertekliniai pajėgumai, įgyti siekiant juos išnuomoti, negali atitikti reikalavimų. |
| --- | --- |

d)

pertekliniai pajėgumai, įgyti siekiant juos išnuomoti, negali atitikti reikalavimų.

| 5. | Malta įsipareigoja reikalauti, kad esamų ir naujų tonažo mokesčio schemos dalyvių bent 25 proc. tonažo mokesčio laivyno plaukiotų su EEE valstybių vėliavomis, nepaisant reikalavimo tokią dalį išlaikyti arba didinti, kaip nustatyta Jūrų transporto gairių 3.1 skirsnyje (aštuntoje pastraipoje). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Malta įsipareigoja aiškiai nustatyti, kad tonažo mokesčio reikalavimus atitinka tik tos žemsemės, kurių veiklą sudaro jūrų transporto veikla, t. y. iškastų medžiagų vežimas atviroje jūroje, kai jų jūrų transporto veikla sudaro daugiau kaip 50 proc. jų metinio darbo laiko, ir tai taikoma tik tokiai transporto veiklai. Reikalavimus atitiks tik žemsemės, registruotos kurioje nors valstybėje narėje arba EEE. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Malta įsipareigoja aiškiai nustatyti, kad tonažo mokesčio taikymo reikalavimus atitinka tik tie vilkikai, kurių jūrų transporto veikla sudaro daugiau kaip 50 proc. jų metinio darbo laiko. Laukimo laikas gali būti proporcingai įtrauktas į tą visos vilkiko veiksmingai vykdomos veiklos dalį, kuri yra laikoma jūrų transporto veikla. Vilkimo veikla, kuri vykdoma, inter alia, uostuose arba kurią vykdant teikiama pagalba savaeigiam laivui pasiekti uostą, nebus laikoma jūrų transporto veikla, o reikalavimus atitiks tik valstybėje narėje arba EEE registruoti laivai. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Malta įsipareigoja reglamentuoti papildomų pajamų atitiktį reikalavimams, kaip nustatyta Komisijos galutinio sprendimo, priimto šioje byloje, 88–91 konstatuojamosiose dalyse, t. y. parengti išsamius nuostatus (jų projektas pateiktas Komisijai), taip pat nustatyti, kad su laivais susijusi ir nesusijusi papildoma veikla neviršytų pagalbą gaunančios bendrovės 50 proc. visų bendrųjų pajamų (ir susijusių su laivais, ir kitokių). Malta taip pat įsipareigoja nustatyti, kad tonažo mokestis būtų visiškai netaikomas pajamoms, gaunamoms iš Komisijos galutinio sprendimo, priimto šioje byloje, 87 konstatuojamojoje dalyje nurodytos veiklos. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Malta įsipareigoja užtikrinti, kad kapitalo prieaugio, gaunamo pardavus laivus, neapmokestinimas būtų taikomas tik tikrą laivybos veiklą vykdančių bendrovių laivams, eksploatuojamiems taikant tonažo mokesčio tvarką, taip pat nustatyti reikalavimą, kad neapmokestinimas taikomas tik tada, kai laivai buvo įsigyti ir parduoti tuo metu, kai jiems taikyta tonažo mokesčio schema. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Malta įsipareigoja užtikrinti, kad laivybos bendrovės (išskyrus laivų valdymo bendroves) tonažo mokesčio teikiama lengvata galėtų pasinaudoti (išskyrus laivų valdymo bendroves (2)), tik jeigu:






  a) | joms pradedant taikyti schemą bent 60 proc. jų laivyno talpos (3) sudarančių laivų plaukioja su Sąjungos valstybės narės arba EEE susitarimo šalies vėliava arba |
| --- | --- | --- |

10.

a)

joms pradedant taikyti schemą bent 60 proc. jų laivyno talpos (3) sudarančių laivų plaukioja su Sąjungos valstybės narės arba EEE susitarimo šalies vėliava arba

| b) | jos išlaiko arba padidina savo laivyno laivų, plaukiojančių su Sąjungos valstybės narės arba EEE susitarimo šalies vėliava, dalį, esamą tuo momentu, kai joms pradedama taikyti schema. |
| --- | --- |

b)

jos išlaiko arba padidina savo laivyno laivų, plaukiojančių su Sąjungos valstybės narės arba EEE susitarimo šalies vėliava, dalį, esamą tuo momentu, kai joms pradedama taikyti schema.

Bet kuriuo atveju, iki trečiųjų veiklos metų bent 60 proc. organizacijos laivų, kuriems taikomas tonažo mokestis, privalo plaukioti su EEE valstybių vėliavomis.

Tačiau, laivybos organizacijai Maltos tonažo mokesčio schemą pradedant taikyti pirmą kartą, paminėta taikytina riba gali būti sumažinta iki dvidešimt penkių procentų (25 proc.). Malta toliau tikrins, ar su EEE valstybių vėliavomis plaukiojančio laivyno dalis (ir esamų, ir naujų pagalbos gavėjų) per trejų metų laikotarpį vidutiniškai nesumažėjo.

| 11. | Malta įsipareigoja užtikrinti, kad su ne EEE valstybių vėliavomis plaukiojančių laivų pajamos reikalavimus atitiktų, tik kai laikomasi pirmiau pateiktų su vėliava susijusių kriterijų (žr. 10 įsipareigojimą), ir tai taikytina tik laivynams, kurie komerciniu ir strateginiu požiūriu valdomi tik EEE. Laivai, komerciniu ir strateginiu požiūriu valdomi ne EEE, bus patvirtinti kaip laivai, kuriems taikomas tonažo mokestis, tik jeigu jie plaukios su EEE valstybės vėliava (išskyrus laivus, išnuomotus be įgulos, laikantis su tam tikrais apribojimais susijusių sąlygų, nurodytų prie 4 įsipareigojimo). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Malta įsipareigoja nustatyti oficialią nuostatą dėl didžiausio pagalbos intensyvumo, nustatyto Jūrų transporto gairių 11 skirsnyje, kontrolės. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Malta įsipareigoja, kad teisės aktai bus iš dalies pakeisti, siekiant aiškiai atskirti:






  a) | mokesčius, mokėtinus už laivus juos registruojant, bei metinius mokesčius, taikomus su Maltos vėliava plaukiojantiems reikalavimų neatitinkantiems laivams, ir |
| --- | --- | --- |

13.

a)

mokesčius, mokėtinus už laivus juos registruojant, bei metinius mokesčius, taikomus su Maltos vėliava plaukiojantiems reikalavimų neatitinkantiems laivams, ir

| b) | tonažo mokestį, mokėtiną tik už reikalavimus atitinkančius laivus. |
| --- | --- |

b)

tonažo mokestį, mokėtiną tik už reikalavimus atitinkančius laivus.

| 14. | Malta įsipareigoja paskelbti vidaus gaires, kuriomis bus aiškiai nustatyta, kad tam tikra veikla, galinti konkuruoti su sausumoje veikiančių bendrovių veikla, neatitinka reikalavimų, visų pirma tai yra:






  a) | laivų statyba; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

laivų statyba;

| b) | prekių arba paslaugų, paprastai netiekiamų ir neteikiamų keleiviams, pavyzdžiui, automobilių, buities prietaisų arba gyvulių, pardavimas laive ir |
| --- | --- |

b)

prekių arba paslaugų, paprastai netiekiamų ir neteikiamų keleiviams, pavyzdžiui, automobilių, buities prietaisų arba gyvulių, pardavimas laive ir

| c) | uosto eksploatavimas, atostogos laivuose, kai laivas visą laiką būna prišvartuotas ir nesama vežimo jūra elemento. |
| --- | --- |

c)

uosto eksploatavimas, atostogos laivuose, kai laivas visą laiką būna prišvartuotas ir nesama vežimo jūra elemento.

| 15. | Malta įsipareigoja reikalauti, kad subjektai, kuriems taikomas tonažo mokestis, teiktų privalomas metines atitikties deklaracijas dėl visų kontroliuotinų parametrų, pavyzdžiui, laivo tipo, laivo vykdomos veiklos, naudingosios talpos, naudojimo dienų, vėliavos, veiklos rūšies ir pagalbos viršutinės ribos laikymosi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Malta įsipareigoja panaikinti dabartinį konkrečiam sektoriui skirtą ir Maltos rezidentams taikomą kapitalo prieaugio, susijusio su laivybos bendrovių akcijomis, neapmokestinimą, kaip nustatyta Prekybinės laivybos įstatymo 84Z straipsnio 1 dalies c punkte. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Malta įsipareigoja panaikinti Prekybinės laivybos mokesčių nuostatų 5 straipsnyje nustatytą atleidimą nuo žyminių mokesčių, mokėtinų pagal Dokumentų ir perleidimo žyminio mokesčio įstatymą. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Malta įsipareigoja iš dalies pakeisti teisės aktus, kad būtų paaiškinta, jog iki 1 000 grynųjų tonų laivai gali būti laikomi atitinkančiais tonažo mokesčio taikymo reikalavimus, jeigu jais vykdoma laivybos veikla ir jeigu jiems, jeigu nebūtų atsižvelgiama į jų talpą, tokia tvarka galėtų būti taikoma pagal Prekybos laivyno įstatymo 85 straipsnio 1 dalį, ir vykdyti įgaliojimus tais atvejais, kai pareiškėjai atitinka kriterijus. Malta Prekybinės laivybos įstatymo 85A straipsnio 1 dalį performuluos taip: „[m]inistras, už finansus atsakingam ministrui pritarus ir laikydamasis sąlygų, kurios būtų laikomos tinkamomis pagal šiuos nuostatus, paskelbia, kad tonažo mokesčiu apmokestinamas laivas yra bet kokios naudingosios talpos laivas, naudojamas laivybos veiklai“. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Malta įsipareigoja paskelbti gaires, kuriomis būtų paaiškinta, kad Prekybinės laivybos įstatymo pirmame priede nustatyta veiksmų laisve bet kurį laivą arba bet kurią laivų kategoriją atleisti nuo mokesčių mokėjimo ministras gali naudotis tik tais atvejais, kai vykdomos humanitarinės ir filantropinės operacijos, nesusijusios su prekių arba paslaugų siūlymu rinkoje. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Malta įsipareigoja užtikrinti, kad, kai bendrovė vykdo ne tik laivybos veiklą, apskaita būtų atskirta. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Malta įsipareigoja tonažo mokesčio teikiamą lengvatą taikyti tik organizacijoms, kurios prisiėmė riziką ir atsakomybę, susijusias su tonažo mokesčio schemos taikymu arba su laivybos veiklos vykdymu, ir į teisės aktus įtrauks konkrečią apibrėžtį, atitinkančią pateiktąją Jūrų transporto gairėse. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Malta įsipareigoja iš Prekybinės laivybos įstatymo 85 straipsnio išbraukti frazę „kuri gali būti nurodyta“. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Malta įsipareigoja, kad naujosios taisyklės, dėl kurių šio sprendimo priemonės taps suderinamos su vidaus rinka, įsigalios per tris mėnesius nuo šio sprendimo datos. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Malta įsipareigoja tonažo mokesčio schemą ir kitas priemones, esančias šio sprendimo dalyku, administruoti taip, kad nebūtų mokama nesuderinama pagalba, kurią reikėtų susigrąžinti iš pagalbos gavėjų. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Malta įsipareigoja iš naujo pranešti apie tonažo mokesčio schemą po dešimties metų nuo Komisijos galutinio sprendimo, priimto šioje byloje, paskelbimo dienos. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Tai apima ir laivų (visų pirma jachtų) nuomojimą be įgulos fiziniams asmenims.

(2)  Dabartiniuose Mokesčių nuostatuose jau nustatytos tikslios taisyklės, taikytinos naujai įtraukiamoms bendrovėms (atsižvelgiant į taisykles, įtvirtintas Laivų valdymo gairėse).

(3)  Įskaitant išsinuomotą laivyną (su įgula arba be įgulos), tačiau neįskaitant laivų, išnuomotų be įgulos.

---

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/59

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/1117

2019 m. birželio 24 d.

kuriuo dėl sprendimų adresato pakeitimo iš dalies keičiami sprendimai 2007/305/EB, 2007/306/EB ir 2007/307/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4523)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 8 straipsnio 6 dalį ir 20 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimai 2007/305/EB (2), 2007/306/EB (3) ir 2007/307/EB (4), kuriuose nustatytos atitinkamai hibridinių aliejinių rapsų Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4), hibridinių aliejinių rapsų Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) ir aliejinių rapsų „Topas 19/2“ (ACS-BNØØ7-1) bei jų produktų pašalinimo iš rinkos taisyklės, yra skirti Vokietijoje įsisteigusiai bendrovei „Bayer CropScience AG“; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimai 2007/305/EB (2), 2007/306/EB (3) ir 2007/307/EB (4), kuriuose nustatytos atitinkamai hibridinių aliejinių rapsų Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4), hibridinių aliejinių rapsų Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) ir aliejinių rapsų „Topas 19/2“ (ACS-BNØØ7-1) bei jų produktų pašalinimo iš rinkos taisyklės, yra skirti Vokietijoje įsisteigusiai bendrovei „Bayer CropScience AG“;

| (2) | 2018 m. rugpjūčio 1 d. raštu Vokietijoje įsisteigusi bendrovė „Bayer CropScience AG“ paprašė Komisijos, kad jos teisės ir pareigos, susijusios su visais leidimais ir svarstomais prašymais dėl genetiškai modifikuotų produktų, būtų perduotos Jungtinėse Valstijose įsisteigusiai bendrovei „BASF Agricultural Solutions Seed US LLC“. 2018 m. spalio 19 d. raštu bendrovė „BASF Agricultural Solutions Seed US LLC“ patvirtino sutinkanti su šiuo perdavimu ir leido Vokietijoje įsisteigusiai bendrovei „BASF SE“ veikti kaip jos atstovei Sąjungoje; |
| --- | --- |

(2)

2018 m. rugpjūčio 1 d. raštu Vokietijoje įsisteigusi bendrovė „Bayer CropScience AG“ paprašė Komisijos, kad jos teisės ir pareigos, susijusios su visais leidimais ir svarstomais prašymais dėl genetiškai modifikuotų produktų, būtų perduotos Jungtinėse Valstijose įsisteigusiai bendrovei „BASF Agricultural Solutions Seed US LLC“. 2018 m. spalio 19 d. raštu bendrovė „BASF Agricultural Solutions Seed US LLC“ patvirtino sutinkanti su šiuo perdavimu ir leido Vokietijoje įsisteigusiai bendrovei „BASF SE“ veikti kaip jos atstovei Sąjungoje;

| (3) | norint įgyvendinti prašomą pakeitimą, reikia iš dalies pakeisti sprendimus 2007/305/EB, 2007/306/EB ir 2007/307/EB, kiek tai susiję su šių sprendimų adresatais; |
| --- | --- |

(3)

norint įgyvendinti prašomą pakeitimą, reikia iš dalies pakeisti sprendimus 2007/305/EB, 2007/306/EB ir 2007/307/EB, kiek tai susiję su šių sprendimų adresatais;

| (4) | siūlomi sprendimų dėl leidimų pakeitimai yra tik administracinio pobūdžio ir nėra susiję su nauju atitinkamų produktų vertinimu; |
| --- | --- |

(4)

siūlomi sprendimų dėl leidimų pakeitimai yra tik administracinio pobūdžio ir nėra susiję su nauju atitinkamų produktų vertinimu;

| (5) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2007/305/EB 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| | tekstas „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ pakeičiama tekstu „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Vokietija
  “. |
| --- | --- |

tekstas „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ pakeičiama tekstu „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Vokietija
  “.

2 straipsnis

Sprendimo 2007/306/EB 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| | tekstas „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ pakeičiama tekstu „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Vokietija
  “. |
| --- | --- |

tekstas „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ pakeičiama tekstu „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Vokietija
  “.

3 straipsnis

Sprendimo 2007/307/EB 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| | tekstas „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ pakeičiama tekstu „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Vokietija
  “. |
| --- | --- |

tekstas „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ pakeičiama tekstu „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Vokietija
  “.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas bendrovei „BASF SE“, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Vokietija.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 24 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

1

(2)  
  2007 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendimas 2007/305/EB dėl Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4) hibridinių aliejinių rapsų ir jų produktų pašalinimo iš rinkos (OL L 117, 2007 5 5, p. 17).

2

(3)  
  2007 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendimas 2007/306/EB dėl Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) hibridinių aliejinių rapsų ir jų produktų pašalinimo iš rinkos (OL L 117, 2007 5 5, p. 20).

3

(4)  
  2007 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendimas 2007/307/EB dėl Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) aliejinių rapsų ir jų produktų pašalinimo iš rinkos (OL L 117, 2007 5 5, p. 23).

4

---

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/61

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/1118

2019 m. birželio 27 d.

dėl Senos–Šeldės tarpvalstybinio projekto, susijusio su pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros ir Atlanto koridoriais

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 4561)

(Tekstas autentiškas tik olandų ir prancūzų kalbomis)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (1), ypač į jo 47 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, visų pirma sudarant sąlygas plataus užmojo perėjimui nuo tolimojo krovinių vežimo prie efektyviai energiją vartojančių transporto rūšių, yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos politikos tikslų. Paryžiaus susitarimu patvirtintas ir sustiprintas ES užmojis kovoti su klimato kaita; |
| --- | --- |

(1)

transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, visų pirma sudarant sąlygas plataus užmojo perėjimui nuo tolimojo krovinių vežimo prie efektyviai energiją vartojančių transporto rūšių, yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos politikos tikslų. Paryžiaus susitarimu patvirtintas ir sustiprintas ES užmojis kovoti su klimato kaita;

| (2) | šiomis aplinkybėmis skatinimas prekes gabenti vidaus vandenų keliais yra aiškus ES transporto politikos prioritetas ir ilgalaikis transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) politikos prioritetas; |
| --- | --- |

(2)

šiomis aplinkybėmis skatinimas prekes gabenti vidaus vandenų keliais yra aiškus ES transporto politikos prioritetas ir ilgalaikis transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) politikos prioritetas;

| (3) | užbaigus Senos–Šeldės tinklą Senos baseinas ištisiniu didelių apimčių vidaus vandenų keliu bus tiesiogiai sujungtas su Šeldės baseinu šiaurės Prancūzijoje, Belgijoje ir Nyderlanduose, taip pat su tolimesniais svarbiais Europos vandenų kelių, kaip antai Reino ir Maso, baseinais. Taip bus sukurtas nepertraukiamas, veiksmingas ir nuoseklus didelio pajėgumo vidaus vandenų kelių tinklas, jungiantis įvairius šio plataus tarpvalstybinio Europos regiono jūrinius ir vidinius uostus; |
| --- | --- |

(3)

užbaigus Senos–Šeldės tinklą Senos baseinas ištisiniu didelių apimčių vidaus vandenų keliu bus tiesiogiai sujungtas su Šeldės baseinu šiaurės Prancūzijoje, Belgijoje ir Nyderlanduose, taip pat su tolimesniais svarbiais Europos vandenų kelių, kaip antai Reino ir Maso, baseinais. Taip bus sukurtas nepertraukiamas, veiksmingas ir nuoseklus didelio pajėgumo vidaus vandenų kelių tinklas, jungiantis įvairius šio plataus tarpvalstybinio Europos regiono jūrinius ir vidinius uostus;

| (4) | Prancūziją, Belgiją, Nyderlandus ir už regiono ribų esančią Vokietiją jungiantis Senos–Šeldės tinklas yra aiškaus tarpvalstybinio pobūdžio; |
| --- | --- |

(4)

Prancūziją, Belgiją, Nyderlandus ir už regiono ribų esančią Vokietiją jungiantis Senos–Šeldės tinklas yra aiškaus tarpvalstybinio pobūdžio;

| (5) | Senos–Šeldės projektas buvo iš anksto numatytas įgyvendinti pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriuje, o Havro–Paryžiaus atkarpa iš anksto numatyta įtraukti į pagrindinio tinklo Atlanto koridorių. Belgijos, Nyderlandų ir Prancūzijos transporto ministrų ir už transportą atsakingo Komisijos nario pasirašytoje 2013 m. spalio 17 d. Deklaracijoje dėl TEN-T pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus sukūrimo (Talino deklaracijoje) dar kartą pabrėžtas suinteresuotų šalių įsipareigojimas dėl šio projekto įgyvendinimo. Be to, pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus darbo plane pabrėžiama būtinybė užbaigti Senos–Šeldės projektą, kuris bus visapusiškai veikiančio daugiarūšio transporto koridoriaus sukūrimo pamatas; |
| --- | --- |

(5)

Senos–Šeldės projektas buvo iš anksto numatytas įgyvendinti pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriuje, o Havro–Paryžiaus atkarpa iš anksto numatyta įtraukti į pagrindinio tinklo Atlanto koridorių. Belgijos, Nyderlandų ir Prancūzijos transporto ministrų ir už transportą atsakingo Komisijos nario pasirašytoje 2013 m. spalio 17 d. Deklaracijoje dėl TEN-T pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus sukūrimo (Talino deklaracijoje) dar kartą pabrėžtas suinteresuotų šalių įsipareigojimas dėl šio projekto įgyvendinimo. Be to, pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus darbo plane pabrėžiama būtinybė užbaigti Senos–Šeldės projektą, kuris bus visapusiškai veikiančio daugiarūšio transporto koridoriaus sukūrimo pamatas;

| (6) | vienas iš pagrindinių projekto tikslų – užtikrinti, kad pagrindiniai Senos–Šeldės maršrutai pagal Europos transporto ministrų konferencijos (ETMK) nustatytą klasifikaciją būtų bent Va klasės ir juose būtų užtikrintos tinkamos navigacijos sąlygos; |
| --- | --- |

(6)

vienas iš pagrindinių projekto tikslų – užtikrinti, kad pagrindiniai Senos–Šeldės maršrutai pagal Europos transporto ministrų konferencijos (ETMK) nustatytą klasifikaciją būtų bent Va klasės ir juose būtų užtikrintos tinkamos navigacijos sąlygos;

| (7) | kad Senos–Šeldės projektą būtų galima užbaigti, būtina įgyvendinti visus jo sudedamuosius elementus. Senos–šiaurės Europos kanalas yra pagrindinė trūkstama jungtis, be kurios Senos–Šeldės tinklas negali veikti; |
| --- | --- |

(7)

kad Senos–Šeldės projektą būtų galima užbaigti, būtina įgyvendinti visus jo sudedamuosius elementus. Senos–šiaurės Europos kanalas yra pagrindinė trūkstama jungtis, be kurios Senos–Šeldės tinklas negali veikti;

| (8) | Senos–Šeldės projektas yra sudėtingas tarpvalstybinis Belgiją (Flandrijos ir Valonijos regionus) ir Prancūziją apimantis projektas, kurio darbais siekiama sukurti naują ir pagerinti esamą infrastruktūrą darant kuo mažesnį poveikį laivybai. Todėl svarbus uždavinys yra tinkamas koordinavimas. Kad projektas būtų įgyvendinamas koordinuotai ir laiku, būtina priimti nuostatas, kuriose būtų aprašyti būtini veiksmai ir jų įgyvendinimo grafikas. Tai padėtų pasiekti tarpvalstybinius pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus darbo plano tikslus, taip pat kuo anksčiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip iki 2030 m. užbaigti Senos–Šeldės projektą; |
| --- | --- |

(8)

Senos–Šeldės projektas yra sudėtingas tarpvalstybinis Belgiją (Flandrijos ir Valonijos regionus) ir Prancūziją apimantis projektas, kurio darbais siekiama sukurti naują ir pagerinti esamą infrastruktūrą darant kuo mažesnį poveikį laivybai. Todėl svarbus uždavinys yra tinkamas koordinavimas. Kad projektas būtų įgyvendinamas koordinuotai ir laiku, būtina priimti nuostatas, kuriose būtų aprašyti būtini veiksmai ir jų įgyvendinimo grafikas. Tai padėtų pasiekti tarpvalstybinius pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus darbo plano tikslus, taip pat kuo anksčiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip iki 2030 m. užbaigti Senos–Šeldės projektą;

| (9) | aiškiai nurodyti būtinus Senos–Šeldės projekto užbaigimo veiksmus ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį būtina ir tam, kad būtų galima planuoti ir optimizuoti Europos, nacionalinio ir regioninio lygmens bei privatų finansavimą. ES bendras finansavimas turi sverto poveikį nacionaliniams ir regioniniams sprendimams dėl veiksmų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(9)

aiškiai nurodyti būtinus Senos–Šeldės projekto užbaigimo veiksmus ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį būtina ir tam, kad būtų galima planuoti ir optimizuoti Europos, nacionalinio ir regioninio lygmens bei privatų finansavimą. ES bendras finansavimas turi sverto poveikį nacionaliniams ir regioniniams sprendimams dėl veiksmų įgyvendinimo;

| (10) | Belgija (Flandrijos ir Valonijos regionai) ir Prancūzija prie Senos–Šeldės projekto įgyvendinimo jau prisidėjo reikšmingais tyrimų ir infrastruktūros darbais. Daugumą jų pagal įvairias programas bendrai finansavo Europos Sąjunga. Šiuo metu vykdoma veikla pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonės dotacijos susitarimą (2014-EU-TM-0373-M, 2020 m. Senos–Esko projektas), pagal kurį Sąjunga finansuoja iki 50 % tinkamų finansuoti išlaidų; |
| --- | --- |

(10)

Belgija (Flandrijos ir Valonijos regionai) ir Prancūzija prie Senos–Šeldės projekto įgyvendinimo jau prisidėjo reikšmingais tyrimų ir infrastruktūros darbais. Daugumą jų pagal įvairias programas bendrai finansavo Europos Sąjunga. Šiuo metu vykdoma veikla pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonės dotacijos susitarimą (2014-EU-TM-0373-M, 2020 m. Senos–Esko projektas), pagal kurį Sąjunga finansuoja iki 50 % tinkamų finansuoti išlaidų;

| (11) | kadangi projektas tarpvalstybinis, reikia sukurti specialias valdymo struktūras. Belgija (Flandrijos ir Valonijos regionai) ir Prancūzija jau daugelį metų glaudžiai bendradarbiauja, visų pirma per 2009 m. rugsėjo mėn. įsteigtą Pasirengimo užbaigti Senos–Šeldės projektą tarpvalstybinę komisiją. Šiai tarpvyriausybinei komisijai operatyvinę paramą teikia Senos–Šeldės Europos ekonominių interesų grupė (Senos–Šeldės EEIG), subūrusi Prancūzijos navigacinių kelių tinklą (Voies Navigables de France, VNF), Senos–šiaurės Europos kanalo projekto organizaciją (Société du canal Seine-Nord Europe, SCSNE), Valonijos viešąją administraciją (Service Publique de Wallonie, SPW) ir Flandrijos vandens kelių instituciją (De Vlaamse Waterweg NV). Už Senos–šiaurės kanalo tiesimą atsakinga Senos–šiaurės Europos kanalo projekto organizacija įsteigta 2017 m. gegužės mėn. Šie specialieji subjektai sudaro integruotą valdymo struktūrą, kuri prižiūri ir koordinuoja Senos–Šeldės projekto užbaigimą. Pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus europinis koordinatorius ir Komisijos atstovas turėtų reguliariai stebėtojų teisėmis dalyvauti tarpvyriausybinės komisijos ir Senos–Šeldės EEIG posėdžiuose. Be to, europinis koordinatorius ir Komisijos atstovas turėtų stebėtojų teisėmis dalyvauti ir SCSNE stebėtojų tarybos (pranc. consel de surveillance) posėdžiuose. Prancūzija gali numatyti kitą tinkamą tvarką, kad Komisija galėtų veiksmingai dalyvauti šios priežiūros tarybos veikloje; |
| --- | --- |

(11)

kadangi projektas tarpvalstybinis, reikia sukurti specialias valdymo struktūras. Belgija (Flandrijos ir Valonijos regionai) ir Prancūzija jau daugelį metų glaudžiai bendradarbiauja, visų pirma per 2009 m. rugsėjo mėn. įsteigtą Pasirengimo užbaigti Senos–Šeldės projektą tarpvalstybinę komisiją. Šiai tarpvyriausybinei komisijai operatyvinę paramą teikia Senos–Šeldės Europos ekonominių interesų grupė (Senos–Šeldės EEIG), subūrusi Prancūzijos navigacinių kelių tinklą (Voies Navigables de France, VNF), Senos–šiaurės Europos kanalo projekto organizaciją (Société du canal Seine-Nord Europe, SCSNE), Valonijos viešąją administraciją (Service Publique de Wallonie, SPW) ir Flandrijos vandens kelių instituciją (De Vlaamse Waterweg NV). Už Senos–šiaurės kanalo tiesimą atsakinga Senos–šiaurės Europos kanalo projekto organizacija įsteigta 2017 m. gegužės mėn. Šie specialieji subjektai sudaro integruotą valdymo struktūrą, kuri prižiūri ir koordinuoja Senos–Šeldės projekto užbaigimą. Pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus europinis koordinatorius ir Komisijos atstovas turėtų reguliariai stebėtojų teisėmis dalyvauti tarpvyriausybinės komisijos ir Senos–Šeldės EEIG posėdžiuose. Be to, europinis koordinatorius ir Komisijos atstovas turėtų stebėtojų teisėmis dalyvauti ir SCSNE stebėtojų tarybos (pranc. consel de surveillance) posėdžiuose. Prancūzija gali numatyti kitą tinkamą tvarką, kad Komisija galėtų veiksmingai dalyvauti šios priežiūros tarybos veikloje;

| (12) | kad būtų galima stebėti įgyvendinimo pažangą, valstybės narės Komisijai turėtų reguliariai teikti padėties jų teritorijose esančiose atkarpose ataskaitas ir pranešti apie kiekvieną vėlavimą; |
| --- | --- |

(12)

kad būtų galima stebėti įgyvendinimo pažangą, valstybės narės Komisijai turėtų reguliariai teikti padėties jų teritorijose esančiose atkarpose ataskaitas ir pranešti apie kiekvieną vėlavimą;

| (13) | šiuo sprendimu nustatytu įgyvendinimo tvarkaraščiu neturėtų būti daromas poveikis tarptautinėje ir Sąjungos teisėje nustatytų reikalavimų, įskaitant nuostatas dėl aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos, vykdymui. Šiuo tvarkaraščiu turėtų būti sudarytos sąlygos planuoti ir optimizuoti finansavimo galimybes nedarant poveikio valstybės narės ar Sąjungos finansiniams įsipareigojimams. Juo jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti pakenkta aukštiems Sąjungos aplinkos apsaugos ir visuomenės dalyvavimo standartams; |
| --- | --- |

(13)

šiuo sprendimu nustatytu įgyvendinimo tvarkaraščiu neturėtų būti daromas poveikis tarptautinėje ir Sąjungos teisėje nustatytų reikalavimų, įskaitant nuostatas dėl aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos, vykdymui. Šiuo tvarkaraščiu turėtų būti sudarytos sąlygos planuoti ir optimizuoti finansavimo galimybes nedarant poveikio valstybės narės ar Sąjungos finansiniams įsipareigojimams. Juo jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti pakenkta aukštiems Sąjungos aplinkos apsaugos ir visuomenės dalyvavimo standartams;

| (14) | nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 47 straipsnio 2 dalies antrai pastraipai, tikslinga šiame sprendime numatyti peržiūros nuostatą; |
| --- | --- |

(14)

nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 47 straipsnio 2 dalies antrai pastraipai, tikslinga šiame sprendime numatyti peržiūros nuostatą;

| (15) | Belgija ir Prancūzija patvirtino šiame sprendime numatytas priemones; |
| --- | --- |

(15)

Belgija ir Prancūzija patvirtino šiame sprendime numatytas priemones;

| (16) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 52 straipsnyje nurodyto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 52 straipsnyje nurodyto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame sprendime pateikiamas tarpvalstybinio Senos–Šeldės projekto veiksmų aprašas, jų įgyvendinimo tvarkaraštis ir susijusios valdymo nuostatos.

2 straipsnis

Veiksmai ir tvarkaraštis

Belgija ir Prancūzija užtikrina, kad būtų laiku įgyvendinti šie veiksmai:

| a) | Sena–Amonas, nuo Nožano prie Senos iki Paryžiaus: iki 2030 m. gruodžio mėn. pagerinti navigacijos sąlygas:






  — | pagerinti navigacijos sąlygas, be kita ko, iki 2027 m. gruodžio mėn. rekonstruoti užtvankas (Boljė, Livono, Vivz O) ir iki 2023 m. gruodžio mėn. sutvarkyti antrinius šliuzus (Kudrė, Vivz O, Kavo, Šampanės), |
| --- | --- | --- |

a)

Sena–Amonas, nuo Nožano prie Senos iki Paryžiaus: iki 2030 m. gruodžio mėn. pagerinti navigacijos sąlygas:

—

pagerinti navigacijos sąlygas, be kita ko, iki 2027 m. gruodžio mėn. rekonstruoti užtvankas (Boljė, Livono, Vivz O) ir iki 2023 m. gruodžio mėn. sutvarkyti antrinius šliuzus (Kudrė, Vivz O, Kavo, Šampanės),

| — | iki 2024 m. gruodžio mėn. įdiegti nuotolinę šliuzų ir užtvankų kontrolę, |
| --- | --- |

—

iki 2024 m. gruodžio mėn. įdiegti nuotolinę šliuzų ir užtvankų kontrolę,

| — | iki 2027 m. gruodžio mėn. pagerinti navigacijos ir naudotojams teikiamų paslaugų įrengimus; |
| --- | --- |

—

iki 2027 m. gruodžio mėn. pagerinti navigacijos ir naudotojams teikiamų paslaugų įrengimus;

| b) | Sena–Avalis, nuo Siureno iki Havro: iki 2027 m. gruodžio mėn. atlikti patobulinimus ir pagerinti navigacijos sąlygas:






  — | iki 2026 m. gruodžio mėn. pailginti ir suremontuoti šliuzus (kaip antai Merikūro ir Buživalio), |
| --- | --- | --- |

b)

Sena–Avalis, nuo Siureno iki Havro: iki 2027 m. gruodžio mėn. atlikti patobulinimus ir pagerinti navigacijos sąlygas:

—

iki 2026 m. gruodžio mėn. pailginti ir suremontuoti šliuzus (kaip antai Merikūro ir Buživalio),

| — | iki 2027 m. gruodžio mėn. modernizuoti užtvankas (Por Moro, Pozo, Merikūro, Buživalio, Siureno, Andrezi), be kita ko, iki 2022 m. gruodžio mėn. sutvirtinti Kruasi prie Senos pylimą, |
| --- | --- |

—

iki 2027 m. gruodžio mėn. modernizuoti užtvankas (Por Moro, Pozo, Merikūro, Buživalio, Siureno, Andrezi), be kita ko, iki 2022 m. gruodžio mėn. sutvirtinti Kruasi prie Senos pylimą,

| — | iki 2024 m. gruodžio mėn. įdiegti nuotolinę šliuzų ir užtvankų kontrolę, |
| --- | --- |

—

iki 2024 m. gruodžio mėn. įdiegti nuotolinę šliuzų ir užtvankų kontrolę,

| — | iki 2027 m. gruodžio mėn. pagerinti navigacijos ir naudotojams teikiamų paslaugų įrengimus, |
| --- | --- |

—

iki 2027 m. gruodžio mėn. pagerinti navigacijos ir naudotojams teikiamų paslaugų įrengimus,

| — | iki 2022 m. gruodžio mėn. pastatyti Pozo–Amfrevilio pėsčiųjų tiltą ir iki 2030 m. gruodžio mėn. užtikrinti žuvų pralaidas; |
| --- | --- |

—

iki 2022 m. gruodžio mėn. pastatyti Pozo–Amfrevilio pėsčiųjų tiltą ir iki 2030 m. gruodžio mėn. užtikrinti žuvų pralaidas;

| c) | Uaza, nuo Konflan Sent Honorino iki Kompjenės: iki 2028 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Vb klasę, ir pagerinti navigacijos sąlygas:






  — | iki 2027 m. birželio mėn. Uazos upės vagą patobulinti, kad atitiktų ETMK Vb klasę (MAGEO projektas: atkurti krantus ir sutvarkyti tiltų atramas tarp Krėjaus ir Kompjenės, pagilinti dugną, pastatyti Veneto prieplauką), |
| --- | --- | --- |

c)

Uaza, nuo Konflan Sent Honorino iki Kompjenės: iki 2028 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Vb klasę, ir pagerinti navigacijos sąlygas:

—

iki 2027 m. birželio mėn. Uazos upės vagą patobulinti, kad atitiktų ETMK Vb klasę (MAGEO projektas: atkurti krantus ir sutvarkyti tiltų atramas tarp Krėjaus ir Kompjenės, pagilinti dugną, pastatyti Veneto prieplauką),

| — | iki 2025 m. gruodžio mėn. rekonstruoti Mūro tiltą, |
| --- | --- |

—

iki 2025 m. gruodžio mėn. rekonstruoti Mūro tiltą,

| — | iki 2028 m. gruodžio mėn. įdiegti nuotolinę šliuzų ir užtvankų kontrolę; |
| --- | --- |

—

iki 2028 m. gruodžio mėn. įdiegti nuotolinę šliuzų ir užtvankų kontrolę;

| d) | Senos–šiaurės Europos kanalas, nuo Kompjenės iki Obanšel o Bako: iki 2028 m. gruodžio mėn. sukurti ETMK Vb klasės atkarpą, kuria konteineriai galėtų būti gabenami trimis aukštais, ir pradėti ją eksploatuoti:






  1) | 1 ruožas nuo Kompjenės iki Paselio, įskaitant Monmako šliuzo statybą:






  — | iki 2020 m. rugsėjo mėn. atlikti erdvinį teritorinį planavimą, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Senos–šiaurės Europos kanalas, nuo Kompjenės iki Obanšel o Bako: iki 2028 m. gruodžio mėn. sukurti ETMK Vb klasės atkarpą, kuria konteineriai galėtų būti gabenami trimis aukštais, ir pradėti ją eksploatuoti:

1)

1 ruožas nuo Kompjenės iki Paselio, įskaitant Monmako šliuzo statybą:

—

iki 2020 m. rugsėjo mėn. atlikti erdvinį teritorinį planavimą,

| — | iki 2020 m. rugsėjo mėn. gauti bendrąjį aplinkosaugos leidimą, |
| --- | --- |

—

iki 2020 m. rugsėjo mėn. gauti bendrąjį aplinkosaugos leidimą,

| — | iki 2020 m. spalio mėn. pradėti pagrindinius darbus, |
| --- | --- |

—

iki 2020 m. spalio mėn. pradėti pagrindinius darbus,

| — | iki 2026 m. gruodžio mėn. užbaigti darbus, |
| --- | --- |

—

iki 2026 m. gruodžio mėn. užbaigti darbus,

| — | iki 2027 m. birželio mėn. pradėti eksploataciją; |
| --- | --- |

—

iki 2027 m. birželio mėn. pradėti eksploataciją;

| 2) | 33 savivaldybes kertantis 2 ruožas nuo Paselio iki Aleno (49 km), 3 savivaldybes kertantis 3 ruožas nuo Aleno iki Etrikūro-Manankūro (11 km) ir 11 savivaldybių kertantis 4 ruožas nuo Etrikūro-Manankūro iki Obanšel o Bako (30 km), įskaitant Nuajono, Kampanės, Aleno, Markjono–Burlono, Uazi le Veržė ir Mualeno (santakoje su Šiaurės kanalu) šliuzų statybą, Lueto rezervuarinio baseino įrengimą ir Somos slėnį kertančio 1,33 km akveduko statybą:






  — | iki 2022 m. gruodžio mėn. atlikti erdvinį teritorinį planavimą, |
| --- | --- | --- |

2)

33 savivaldybes kertantis 2 ruožas nuo Paselio iki Aleno (49 km), 3 savivaldybes kertantis 3 ruožas nuo Aleno iki Etrikūro-Manankūro (11 km) ir 11 savivaldybių kertantis 4 ruožas nuo Etrikūro-Manankūro iki Obanšel o Bako (30 km), įskaitant Nuajono, Kampanės, Aleno, Markjono–Burlono, Uazi le Veržė ir Mualeno (santakoje su Šiaurės kanalu) šliuzų statybą, Lueto rezervuarinio baseino įrengimą ir Somos slėnį kertančio 1,33 km akveduko statybą:

—

iki 2022 m. gruodžio mėn. atlikti erdvinį teritorinį planavimą,

| — | iki 2022 m. spalio mėn. gauti bendrąjį aplinkosaugos leidimą, |
| --- | --- |

—

iki 2022 m. spalio mėn. gauti bendrąjį aplinkosaugos leidimą,

| — | iki 2023 m. gruodžio mėn. pradėti pagrindinius darbus, |
| --- | --- |

—

iki 2023 m. gruodžio mėn. pradėti pagrindinius darbus,

| — | iki 2028 m. birželio mėn. užbaigti darbus, |
| --- | --- |

—

iki 2028 m. birželio mėn. užbaigti darbus,

| — | iki 2028 m. gruodžio mėn. pradėti eksploataciją; |
| --- | --- |

—

iki 2028 m. gruodžio mėn. pradėti eksploataciją;

| e) | Dunkerque–Šeldės ašis, įskaitant Diunkerko kanalą nuo Valansjeno iki Šeldės ir Valonijos centrinės ašies, ir Delio upė Gento kryptimi: iki 2027 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę (dvikryptis eismas) ir Vb klasę (vienkryptis eismas), taip pat pagerinti navigacijos sąlygas:






  1) | visuose ruožuose:






  — | iki 2023 m. gruodžio mėn. atlikti tyrimus siekiant padidinti šliuzų pajėgumus (padvigubinant ir (arba) prailginant), |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Dunkerque–Šeldės ašis, įskaitant Diunkerko kanalą nuo Valansjeno iki Šeldės ir Valonijos centrinės ašies, ir Delio upė Gento kryptimi: iki 2027 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę (dvikryptis eismas) ir Vb klasę (vienkryptis eismas), taip pat pagerinti navigacijos sąlygas:

1)

visuose ruožuose:

—

iki 2023 m. gruodžio mėn. atlikti tyrimus siekiant padidinti šliuzų pajėgumus (padvigubinant ir (arba) prailginant),

| — | iki 2025 m. gruodžio mėn. įdiegti nuotolinę šliuzų kontrolę, |
| --- | --- |

—

iki 2025 m. gruodžio mėn. įdiegti nuotolinę šliuzų kontrolę,

| — | iki 2027 m. gruodžio mėn. užtikrinti navigacijos sąlygas ETMK V klasės vandens keliais plaukiojantiems laivams; |
| --- | --- |

—

iki 2027 m. gruodžio mėn. užtikrinti navigacijos sąlygas ETMK V klasės vandens keliais plaukiojantiems laivams;

| 2) | atkarpa nuo Arlė iki Anzeno: iki 2022 m. gruodžio mėn. sutvarkyti ir modernizuoti Deneno šliuzą; |
| --- | --- |

2)

atkarpa nuo Arlė iki Anzeno: iki 2022 m. gruodžio mėn. sutvarkyti ir modernizuoti Deneno šliuzą;

| 3) | atkarpa nuo Arlė iki Haleino:






  — | iki 2022 m. gruodžio mėn. patobulinti Delio vagą, kad atitiktų ETMK Va klasę (dvikryptis eismas) ir Vb klasę (vienkryptis eismas), |
| --- | --- | --- |

3)

atkarpa nuo Arlė iki Haleino:

—

iki 2022 m. gruodžio mėn. patobulinti Delio vagą, kad atitiktų ETMK Va klasę (dvikryptis eismas) ir Vb klasę (vienkryptis eismas),

| — | iki 2020 m. gruodžio mėn. sutvarkyti ir modernizuoti šliuzus (įskaitant Dono ir Gran Karė) ir iki 2026 m. gruodžio mėn. prailginti Kenua prie Delio šliuzą; |
| --- | --- |

—

iki 2020 m. gruodžio mėn. sutvarkyti ir modernizuoti šliuzus (įskaitant Dono ir Gran Karė) ir iki 2026 m. gruodžio mėn. prailginti Kenua prie Delio šliuzą;

| 4) | atkarpa nuo Boveno iki Diunkerko:






  — | iki 2026 m. gruodžio mėn. sutvirtinti Ero Nefosė kanalo krantus (1 ir 2 etapai) ir iki 2023 m. gruodžio mėn. sutvirtinti Fontineto bjefo krantus ir atkurti vandens liniją, |
| --- | --- | --- |

4)

atkarpa nuo Boveno iki Diunkerko:

—

iki 2026 m. gruodžio mėn. sutvirtinti Ero Nefosė kanalo krantus (1 ir 2 etapai) ir iki 2023 m. gruodžio mėn. sutvirtinti Fontineto bjefo krantus ir atkurti vandens liniją,

| — | iki 2019 m. gruodžio mėn. sutvarkyti ir modernizuoti Fontineto šliuzą; |
| --- | --- |

—

iki 2019 m. gruodžio mėn. sutvarkyti ir modernizuoti Fontineto šliuzą;

| f) | Kondė–Pomerelio kanalas: iki 2022 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę, ir vėl atverti eksploatacijai; |
| --- | --- |

f)

Kondė–Pomerelio kanalas: iki 2022 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę, ir vėl atverti eksploatacijai;

| g) | Valonijos centrinė ašis, nuo Pomerelio iki Namiūro: iki 2028 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę;






  1) | nuo Pomerelio iki Sanefo. Atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę, be kita ko, pritaikyti Nimi–Blatono–Perono kanalą ir padvigubinti Oburgo šliuzą: iki 2022 m. gruodžio mėn. užbaigti tyrimus, o iki 2027 m. gruodžio mėn. – visus darbus; |
| --- | --- | --- |

g)

Valonijos centrinė ašis, nuo Pomerelio iki Namiūro: iki 2028 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę;

1)

nuo Pomerelio iki Sanefo. Atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę, be kita ko, pritaikyti Nimi–Blatono–Perono kanalą ir padvigubinti Oburgo šliuzą: iki 2022 m. gruodžio mėn. užbaigti tyrimus, o iki 2027 m. gruodžio mėn. – visus darbus;

| 2) | nuo Sanefo iki Šarlerua. Atkarpą patobulinti, kad atitiktų ECMT Va klasę, ir padvigubinti šliuzus (Maršjeno, Gosli ir Vjevilio): iki 2022 m. gruodžio mėn. atlikti parengiamuosius darbus, o iki 2027 m. gruodžio mėn. viską užbaigti; |
| --- | --- |

2)

nuo Sanefo iki Šarlerua. Atkarpą patobulinti, kad atitiktų ECMT Va klasę, ir padvigubinti šliuzus (Maršjeno, Gosli ir Vjevilio): iki 2022 m. gruodžio mėn. atlikti parengiamuosius darbus, o iki 2027 m. gruodžio mėn. viską užbaigti;

| 3) | nuo Šarlerua iki Namiūro:






  — | iki 2022 m. gruodžio mėn. pritaikyti Ovlė šliuzą, |
| --- | --- | --- |

3)

nuo Šarlerua iki Namiūro:

—

iki 2022 m. gruodžio mėn. pritaikyti Ovlė šliuzą,

| — | pagerinti atkarpos kirtimo galimybes: iki 2022 m. gruodžio mėn. užbaigti tyrimus, o iki 2028 m. – visus darbus; |
| --- | --- |

—

pagerinti atkarpos kirtimo galimybes: iki 2022 m. gruodžio mėn. užbaigti tyrimus, o iki 2028 m. – visus darbus;

| h) | aukštutinė Šeldė:






  1) | Valonijos regione (Belgija):






  — | iki 2022 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę, be kita ko, Turnė kirtimo ruožą paversti vienkrypčiu Va klasės keliu ir atitinkamai pakoreguoti Pon de Tru ir Pont a Pono tiltus, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

aukštutinė Šeldė:

1)

Valonijos regione (Belgija):

—

iki 2022 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę, be kita ko, Turnė kirtimo ruožą paversti vienkrypčiu Va klasės keliu ir atitinkamai pakoreguoti Pon de Tru ir Pont a Pono tiltus,

| — | padidinti Herino ir Keno šliuzų pajėgumus ir sutvirtinti jų įrenginius: iki 2023 m. gruodžio mėn. užbaigti tyrimus, o iki 2030 m. gruodžio mėn. – visus darbus; |
| --- | --- |

—

padidinti Herino ir Keno šliuzų pajėgumus ir sutvirtinti jų įrenginius: iki 2023 m. gruodžio mėn. užbaigti tyrimus, o iki 2030 m. gruodžio mėn. – visus darbus;

| 2) | Flandrijos regione (Belgija): iki 2022 m. gruodžio mėn. užbaigti tyrimus dėl šliuzų patobulinimo, kad atitiktų ETMK Vb klasę, ir iki 2023 m. gruodžio mėn. parengti techninį ir finansinį įgyvendinimo planą; |
| --- | --- |

2)

Flandrijos regione (Belgija): iki 2022 m. gruodžio mėn. užbaigti tyrimus dėl šliuzų patobulinimo, kad atitiktų ETMK Vb klasę, ir iki 2023 m. gruodžio mėn. parengti techninį ir finansinį įgyvendinimo planą;

| i) | Lisas: iki 2027 m. gruodžio mėn. vagą patobulinti, kad atitiktų ETMK Vb klasę (vienkryptis eismo) ir Va klasę (dvikryptis eismas) ir ja konteinerius būtų galima gabenti trimis aukštais, be kita ko:






  1) | Flandrijos regione (Belgija) tarp Gento ir Verviko:






  — | iki 2021 m. gruodžio mėn. patobulinti visus šliuzus, įskaitant Sint Bafs Veivės ir Harelbekės, kad atitiktų ETMK Vb klasę, |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Lisas: iki 2027 m. gruodžio mėn. vagą patobulinti, kad atitiktų ETMK Vb klasę (vienkryptis eismo) ir Va klasę (dvikryptis eismas) ir ja konteinerius būtų galima gabenti trimis aukštais, be kita ko:

1)

Flandrijos regione (Belgija) tarp Gento ir Verviko:

—

iki 2021 m. gruodžio mėn. patobulinti visus šliuzus, įskaitant Sint Bafs Veivės ir Harelbekės, kad atitiktų ETMK Vb klasę,

| — | iki 2022 m. gruodžio mėn. sukalibruoti Liso derivacijos kanalą, o iki 2027 m. – likusias atkarpas, kad atitiktų ETMK Vb klasę, be kita ko, paaukštinti tiltus, kad konteinerius po jais būtų galima plukdyti trimis aukštais; |
| --- | --- |

—

iki 2022 m. gruodžio mėn. sukalibruoti Liso derivacijos kanalą, o iki 2027 m. – likusias atkarpas, kad atitiktų ETMK Vb klasę, be kita ko, paaukštinti tiltus, kad konteinerius po jais būtų galima plukdyti trimis aukštais;

| 2) | Valonijos regiono (Belgija) Komino savivaldybėje: iki 2027 m. gruodžio mėn. patobulinti atkarpą, įskaitant Komino kirtimo ruožą, kad atitiktų ECMT Vb klasę, ir iki 2030 m. gruodžio mėn. užtikrinti navigacijos sąlygas, visų pirma perstatyti Komino užtvanką; |
| --- | --- |

2)

Valonijos regiono (Belgija) Komino savivaldybėje: iki 2027 m. gruodžio mėn. patobulinti atkarpą, įskaitant Komino kirtimo ruožą, kad atitiktų ECMT Vb klasę, ir iki 2030 m. gruodžio mėn. užtikrinti navigacijos sąlygas, visų pirma perstatyti Komino užtvanką;

| 3) | Prancūzijoje tarp Delemono ir Komino: iki 2024 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę; |
| --- | --- |

3)

Prancūzijoje tarp Delemono ir Komino: iki 2024 m. gruodžio mėn. atkarpą patobulinti, kad atitiktų ETMK Va klasę;

| j) | jungiamasis tinklas Flandrijoje:






  1) | iki 2022 m. gruodžio mėn. atlikti tyrimus dėl Flandrijos vidaus vandenų kelių ruožų, tiesiogiai susijungiančių su Senos Šeldės pagrindine jungtimi, patobulinimo:






  — | patobulinti jungtis su Zebriugės jūriniu uostu (Gento–Briugės kanalą) ir Antverpeno jūriniu uostu (aukštutinę jūrinę Šeldės dalį), kad atitiktų ETMK Va klasę ir jomis konteinerius būtų galima vežti trimis aukštais, |
| --- | --- | --- | --- |

j)

jungiamasis tinklas Flandrijoje:

1)

iki 2022 m. gruodžio mėn. atlikti tyrimus dėl Flandrijos vidaus vandenų kelių ruožų, tiesiogiai susijungiančių su Senos Šeldės pagrindine jungtimi, patobulinimo:

—

patobulinti jungtis su Zebriugės jūriniu uostu (Gento–Briugės kanalą) ir Antverpeno jūriniu uostu (aukštutinę jūrinę Šeldės dalį), kad atitiktų ETMK Va klasę ir jomis konteinerius būtų galima vežti trimis aukštais,

| — | patobulinti Ruselarės–Liso ir Boseito–Kortreiko kanalus, kad atitiktų ETMK Va klasę; |
| --- | --- |

—

patobulinti Ruselarės–Liso ir Boseito–Kortreiko kanalus, kad atitiktų ETMK Va klasę;

| 2) | iki 2023 m. gruodžio mėn. parengti techninį ir finansinį būtinųjų šių atkarpų patobulinimų įgyvendinimo planą, įskaitant išsamų prioritetų vertinimą; |
| --- | --- |

2)

iki 2023 m. gruodžio mėn. parengti techninį ir finansinį būtinųjų šių atkarpų patobulinimų įgyvendinimo planą, įskaitant išsamų prioritetų vertinimą;

| k) | Sanefas–Antverpenas, Flandrijos ir Valonijos ruožai: iki 2022 m. gruodžio mėn. atlikti tyrimus, visų pirma dėl ruožų patobulinimo, kad visiškai atitiktų ETMK IV klasę, ir iki 2023 m. gruodžio mėn. parengti techninį ir finansinį būtinųjų patobulinimų įgyvendinimo planą; |
| --- | --- |

k)

Sanefas–Antverpenas, Flandrijos ir Valonijos ruožai: iki 2022 m. gruodžio mėn. atlikti tyrimus, visų pirma dėl ruožų patobulinimo, kad visiškai atitiktų ETMK IV klasę, ir iki 2023 m. gruodžio mėn. parengti techninį ir finansinį būtinųjų patobulinimų įgyvendinimo planą;

| l) | bendrieji veiksmai:






  1) | iki 2022 m. gruodžio mėn. parengti su visomis šalimis suderintą politikos sistemą, numatytą laipsniškai įgyvendinti iki 2030 m. gruodžio mėn., kuria būtų skatinama visame Senos–Šeldės tinkle visapusiškai įdiegti alternatyviųjų degalų infrastruktūrą, laikantis nacionalinių politikos programų, kurias Belgija ir Prancūzija pateikė pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94 (2); |
| --- | --- | --- |

l)

bendrieji veiksmai:

1)

iki 2022 m. gruodžio mėn. parengti su visomis šalimis suderintą politikos sistemą, numatytą laipsniškai įgyvendinti iki 2030 m. gruodžio mėn., kuria būtų skatinama visame Senos–Šeldės tinkle visapusiškai įdiegti alternatyviųjų degalų infrastruktūrą, laikantis nacionalinių politikos programų, kurias Belgija ir Prancūzija pateikė pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94 (2);

2

| 2) | iki 2028 m. gruodžio mėn. visame Senos–Šeldės tinkle įgyvendinti veiksmingas integruotas tarpvalstybinio eismo ir transporto valdymo paslaugas, be kita ko, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/44/EB/ES (3); |
| --- | --- |

2)

iki 2028 m. gruodžio mėn. visame Senos–Šeldės tinkle įgyvendinti veiksmingas integruotas tarpvalstybinio eismo ir transporto valdymo paslaugas, be kita ko, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/44/EB/ES (3);

3

| 3) | iki 2028 m. gruodžio mėn. Senos–Šeldės tinkle sukurti daugiarūšio transporto logistikos platformas. |
| --- | --- |

3)

iki 2028 m. gruodžio mėn. Senos–Šeldės tinkle sukurti daugiarūšio transporto logistikos platformas.

3 straipsnis

Valdymas

1.   Pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus europinis koordinatorius ir Europos Komisijos atstovas kviečiami stebėtojų teisėmis dalyvauti Senos–šiaurės Europos kanalo projekto organizacijos stebėtojų tarybos (pranc. conseil de surveillance) posėdžiuose.

2.   2 straipsnyje nurodytų veiksmų pažanga reguliariai aptariama Pasirengimo užbaigti Senos–Šeldės projektą tarpvalstybinėje komisijoje ir Senos–Šeldės ekonominių interesų grupėje. Pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus europinis koordinatorius ir Europos Komisijos atstovas stebėtojų teisėmis dalyvauti tarpvalstybinės komisijos posėdžiuose kviečiami bent du kartus per metus, o Senos–Šeldės ekonominių interesų grupės posėdžiuose – bent tris kartus per metus.

4 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Belgija ir Prancūzija bent kartą per metus Komisijai ir pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Viduržemio jūros koridoriaus europiniam koordinatoriui teikia 2 straipsnyje nurodytų veiksmų įgyvendinimo pažangos ataskaitą ir praneša apie bet kokį vėlavimą, nurodydamos jo priežastis ir taisomąsias priemones, kurių imtasi. Tuo tikslu tos valstybės narės atitinkamais atvejais gali panaudoti metinių padėties ataskaitų, kurios turi būti teikiamos pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonės dotacijos susitarimus, turinį.

5 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija Belgijos ir Prancūzijos prašymu arba savo iniciatyva, padedama pagrindinio tinklo Šiaurės jūros–Baltijos jūros koridoriaus europinio koordinatoriaus, atlieka 2 straipsnyje nurodytų veiksmų ir jų tvarkaraščio peržiūrą.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei ir Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Violeta BULC

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 348, 2013 12 20, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos parlamento ir tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

2

(3)  
  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose visapusiškai įgyvendinti upių informacijos paslaugas (OL L 255, 2005 9 30, p. 152).

3

---

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/67

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/1119

2019 m. birželio 28 d.

dėl vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių našiojo išorės apšvietimo, kuriam naudojami šviesos diodai, patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009, nustatantį naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (1), ypač į jo 12 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2018 m. rugsėjo 6 d. gamintojai „Toyota Motor Europe NV/SA“, „Opel Automobile GmbH – PSA“, „FCA Italy S.p.A.“, „Automobiles Citroën“, „Automobiles Peugeot“, „PSA Automobiles SA“, „Audi AG“, „Ford Werke GmbH“, „Jaguar Land Rover“, „Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH“, „Škoda Auto a.s.“, „BMW AG“, „Renault SA“, „Honda Motor Europe Ltd“, „Volkswagen AG“ ir „Volkswagen AG Nutzfahrzeuge“ (toliau – pareiškėjai) pateikė bendrą paraišką dėl vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių našiojo išorės apšvietimo, kuriam naudojami šviesos diodai (toliau – našusis LED apšvietimas), patvirtinimo kaip naujoviškos technologijos. Paraiška įvertinta pagal Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnį ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 725/2011 (2); |
| --- | --- |

(1)

2018 m. rugsėjo 6 d. gamintojai „Toyota Motor Europe NV/SA“, „Opel Automobile GmbH – PSA“, „FCA Italy S.p.A.“, „Automobiles Citroën“, „Automobiles Peugeot“, „PSA Automobiles SA“, „Audi AG“, „Ford Werke GmbH“, „Jaguar Land Rover“, „Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH“, „Škoda Auto a.s.“, „BMW AG“, „Renault SA“, „Honda Motor Europe Ltd“, „Volkswagen AG“ ir „Volkswagen AG Nutzfahrzeuge“ (toliau – pareiškėjai) pateikė bendrą paraišką dėl vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių našiojo išorės apšvietimo, kuriam naudojami šviesos diodai (toliau – našusis LED apšvietimas), patvirtinimo kaip naujoviškos technologijos. Paraiška įvertinta pagal Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnį ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 725/2011 (2);

| (2) | našiojo LED apšvietimo technologija – apšvietimo modulis, kurio skleidžiamos šviesos šaltinis yra šviesos diodai ir kuris suvartoja mažiau elektros energijos nei įprastinis halogeninis apšvietimas; |
| --- | --- |

(2)

našiojo LED apšvietimo technologija – apšvietimo modulis, kurio skleidžiamos šviesos šaltinis yra šviesos diodai ir kuris suvartoja mažiau elektros energijos nei įprastinis halogeninis apšvietimas;

| (3) | paraiška įvertinta pagal Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnį, Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 725/2011 ir Naujoviškų technologijų patvirtinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 443/2009 paraiškų rengimo technines gaires (toliau – Techninės gairės, 2018 m. liepos mėn. redakcija); |
| --- | --- |

(3)

paraiška įvertinta pagal Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnį, Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 725/2011 ir Naujoviškų technologijų patvirtinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 443/2009 paraiškų rengimo technines gaires (toliau – Techninės gairės, 2018 m. liepos mėn. redakcija);

| (4) | paraiška teikiama dėl išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo dėl našiojo LED apšvietimo, įvertinto pagal pasaulinę suderintą lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūrą (WLTP), išdėstytą Komisijos reglamente (ES) 2017/1151 (3); |
| --- | --- |

(4)

paraiška teikiama dėl išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo dėl našiojo LED apšvietimo, įvertinto pagal pasaulinę suderintą lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūrą (WLTP), išdėstytą Komisijos reglamente (ES) 2017/1151 (3);

| (5) | našusis LED apšvietimas Komisijos įgyvendinimo sprendimais 2014/128/ES (4), (ES) 2015/206 (5), (ES) 2016/160 (6), (ES) 2016/587 (7) ir (ES) 2016/1721 (8) jau patvirtintas kaip naujoviška technologija, galinti padėti sumažinti išmetamo CO2 kiekį, įvertinta taikant naująjį Europos važiavimo ciklą (NEDC), išdėstytą Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 (9). Remiantis patirtimi, įgyta taikant minėtus sprendimus, ir atsižvelgiant į dabartinę paraišką, pakanka tinkamų ir įtikinamų įrodymų, kad našusis LED apšvietimas, sudarytas iš vieno ar kelių tinkamų našiųjų LED žibintų derinių, pavyzdžiui, priekinių artimosios šviesos, priekinių tolimosios šviesos, priekinių gabaritinių, priekinių rūko, galinių rūko, priekinių posūkio signalo, galinių posūkio signalo, valstybinio numerio ženklo apšvietimo ir atbulinės eigos žibintų, atitinka Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnyje ir Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 725/2011 nurodytus tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

(5)

našusis LED apšvietimas Komisijos įgyvendinimo sprendimais 2014/128/ES (4), (ES) 2015/206 (5), (ES) 2016/160 (6), (ES) 2016/587 (7) ir (ES) 2016/1721 (8) jau patvirtintas kaip naujoviška technologija, galinti padėti sumažinti išmetamo CO2 kiekį, įvertinta taikant naująjį Europos važiavimo ciklą (NEDC), išdėstytą Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 (9). Remiantis patirtimi, įgyta taikant minėtus sprendimus, ir atsižvelgiant į dabartinę paraišką, pakanka tinkamų ir įtikinamų įrodymų, kad našusis LED apšvietimas, sudarytas iš vieno ar kelių tinkamų našiųjų LED žibintų derinių, pavyzdžiui, priekinių artimosios šviesos, priekinių tolimosios šviesos, priekinių gabaritinių, priekinių rūko, galinių rūko, priekinių posūkio signalo, galinių posūkio signalo, valstybinio numerio ženklo apšvietimo ir atbulinės eigos žibintų, atitinka Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnyje ir Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 725/2011 nurodytus tinkamumo kriterijus;

| (6) | išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą dėl našiojo LED apšvietimo galima iš dalies įrodyti atliekant WLTP bandymą. Tačiau pareiškėjai pateikė bandymo metodiką, kuria galima gauti pakartojamus, patikrinamus ir palyginamus rezultatus ir, atsižvelgiant į minėtą dalinį įrodymą, įrodyti, kad išmetamo CO2 kiekis sumažinamas bent 0,5 g CO2/km; |
| --- | --- |

(6)

išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą dėl našiojo LED apšvietimo galima iš dalies įrodyti atliekant WLTP bandymą. Tačiau pareiškėjai pateikė bandymo metodiką, kuria galima gauti pakartojamus, patikrinamus ir palyginamus rezultatus ir, atsižvelgiant į minėtą dalinį įrodymą, įrodyti, kad išmetamo CO2 kiekis sumažinamas bent 0,5 g CO2/km;

| (7) | siekiant užtikrinti tęstinumą, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad pereinama nuo NEDC prie WLTP išmetamo CO2 kiekio nustatymo bandymo, bazine technologija ir toliau turėtų būti laikomas halogeninis apšvietimas, kaip nustatyta įgyvendinimo sprendimuose 2014/128/ES, (ES) 2015/206, (ES) 2016/160, (ES) 2016/587 ir (ES) 2016/1721; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti tęstinumą, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad pereinama nuo NEDC prie WLTP išmetamo CO2 kiekio nustatymo bandymo, bazine technologija ir toliau turėtų būti laikomas halogeninis apšvietimas, kaip nustatyta įgyvendinimo sprendimuose 2014/128/ES, (ES) 2015/206, (ES) 2016/160, (ES) 2016/587 ir (ES) 2016/1721;

| (8) | gamintojai turėtų turėti galimybę tipo patvirtinimo institucijos prašyti patvirtinti, kad dėl našiojo LED apšvietimo sumažėja vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis. Gamintojas turėtų užtikrinti, kad kartu su patvirtinimo paraiška būtų pateikta nepriklausomos patikros įstaigos parengta patikros ataskaita, kuria patvirtinama, kad visos reikiamos sąlygos yra išpildytos ir išmetamo CO2 kiekis tikrai sumažėja tiek, kiek tvirtinama; |
| --- | --- |

(8)

gamintojai turėtų turėti galimybę tipo patvirtinimo institucijos prašyti patvirtinti, kad dėl našiojo LED apšvietimo sumažėja vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis. Gamintojas turėtų užtikrinti, kad kartu su patvirtinimo paraiška būtų pateikta nepriklausomos patikros įstaigos parengta patikros ataskaita, kuria patvirtinama, kad visos reikiamos sąlygos yra išpildytos ir išmetamo CO2 kiekis tikrai sumažėja tiek, kiek tvirtinama;

| (9) | jei tipo patvirtinimo institucija nustato, kad LED apšvietimas neatitinka patvirtinimo sąlygų, išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo patvirtinimo paraiška turėtų būti atmesta; |
| --- | --- |

(9)

jei tipo patvirtinimo institucija nustato, kad LED apšvietimas neatitinka patvirtinimo sąlygų, išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo patvirtinimo paraiška turėtų būti atmesta;

| (10) | siekiant sudaryti sąlygas plačiau diegti našųjį LED apšvietimą naujose transporto priemonėse, gamintojas turėtų turėti galimybę vienoje paraiškoje prašyti patvirtinti išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą dėl kelių rūšių našiojo LED apšvietimo. Tačiau reikėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai naudojamasi šia galimybe, būtų taikomas mechanizmas, skatinantis diegti tik našiausią LED apšvietimą; |
| --- | --- |

(10)

siekiant sudaryti sąlygas plačiau diegti našųjį LED apšvietimą naujose transporto priemonėse, gamintojas turėtų turėti galimybę vienoje paraiškoje prašyti patvirtinti išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą dėl kelių rūšių našiojo LED apšvietimo. Tačiau reikėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai naudojamasi šia galimybe, būtų taikomas mechanizmas, skatinantis diegti tik našiausią LED apšvietimą;

| (11) | į CO2 kiekio sumažėjimą, patvirtintą pagal šį sprendimą, turėtų būti nuo 2021 kalendorinių metų atsižvelgiama skaičiuojant gamintojų savitąjį išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

(11)

į CO2 kiekio sumažėjimą, patvirtintą pagal šį sprendimą, turėtų būti nuo 2021 kalendorinių metų atsižvelgiama skaičiuojant gamintojų savitąjį išmetamo CO2 kiekį;

| (12) | kad atitinkamuose tipo patvirtinimo dokumentuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (10) I, VIII ir IX priedus būtų galima naudoti bendrąjį ekologinės naujovės kodą, turėtų būti nustatytas individualus vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių našiojo LED apšvietimo naujoviškos technologijos kodas; |
| --- | --- |

(12)

kad atitinkamuose tipo patvirtinimo dokumentuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (10) I, VIII ir IX priedus būtų galima naudoti bendrąjį ekologinės naujovės kodą, turėtų būti nustatytas individualus vidaus degimo varikliu varomų transporto priemonių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių našiojo LED apšvietimo naujoviškos technologijos kodas;

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Patvirtinimas

Našiojo šviesadiodžio (LED) apšvietimo technologija patvirtinama kaip naujoviška technologija pagal Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnį, jei ta naujoviška technologija naudojama vidaus degimo varikliu varomų lengvųjų automobilių ir ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų lengvųjų automobilių išorės apšvietimui.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime našiojo LED apšvietimo technologija – technologija, sudaryta iš apšvietimo modulio, kurio skleidžiamos šviesos šaltinis yra šviesos diodai (LED), naudojamo transporto priemonės išorės apšvietimui ir suvartojančio mažiau elektros energijos nei įprastinis halogeninis apšvietimas.

3 straipsnis

Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo patvirtinimo paraiška

1.   Bet kuris gamintojas gali pateikti paraišką patvirtinti išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą dėl vienos ar kelių rūšių našiojo LED išorės apšvietimo vidaus degimo varikliu varomose M1 klasės transporto priemonėse ir ne iš išorės įkraunamose hibridinėse elektra varomose M1 klasės transporto priemonėse. Našųjį LED apšvietimą sudaro vienos ar kelių toliau nurodytų rūšių LED žibintai:

| a) | artimosios šviesos žibintas (įskaitant adaptyviąją priekinio apšvietimo sistemą); |
| --- | --- |

a)

artimosios šviesos žibintas (įskaitant adaptyviąją priekinio apšvietimo sistemą);

| b) | tolimosios šviesos žibintas; |
| --- | --- |

b)

tolimosios šviesos žibintas;

| c) | priekinis gabaritinis žibintas; |
| --- | --- |

c)

priekinis gabaritinis žibintas;

| d) | priekinis rūko žibintas; |
| --- | --- |

d)

priekinis rūko žibintas;

| e) | galinis rūko žibintas; |
| --- | --- |

e)

galinis rūko žibintas;

| f) | priekinis posūkio signalo žibintas; |
| --- | --- |

f)

priekinis posūkio signalo žibintas;

| g) | galinis posūkio signalo žibintas; |
| --- | --- |

g)

galinis posūkio signalo žibintas;

| h) | valstybinio numerio ženklo apšvietimo žibintas; |
| --- | --- |

h)

valstybinio numerio ženklo apšvietimo žibintas;

| i) | atbulinės eigos žibintas; |
| --- | --- |

i)

atbulinės eigos žibintas;

| j) | posūkio apšvietimo žibintas; |
| --- | --- |

j)

posūkio apšvietimo žibintas;

| k) | posūkio kryptimi šviečiantis statinis žibintas. |
| --- | --- |

k)

posūkio kryptimi šviečiantis statinis žibintas.

Našųjį LED apšvietimą sudarančiu LED žibintu ar LED žibintų deriniu turi būti užtikrintas bent Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 9 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas ir tai turi būti įrodyta naudojant šio sprendimo priede nustatytą bandymo metodiką.

2.   Prie paraiškos patvirtinti išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą dėl vienos rūšies ar kelių rūšių našiojo LED apšvietimo pridedama nepriklausomos patikros ataskaita, patvirtinanti, kad laikomasi 1 dalyje nustatytų sąlygų.

3.   Tipo patvirtinimo institucija patvirtinimo paraišką atmeta, jei nustato, kad apšvietimas neatitinka 1 dalyje nustatytų sąlygų,

4 straipsnis

Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo patvirtinimas

1.   Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto našiojo LED apšvietimo nustatomas taikant priede pateiktą metodiką.

2.   Jei gamintojas prašo patvirtinti išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą dėl daugiau kaip vienos rūšies 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto našiojo LED apšvietimo vienos versijos transporto priemonėse, tipo patvirtinimo institucija nustato, dėl kurios rūšies bandomo našiojo LED apšvietimo išmetamo CO2 kiekis sumažėja mažiausiai, ir mažiausią vertę įrašo atitinkamuose tipo patvirtinimo dokumentuose. Pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 11 straipsnio 2 dalį ši vertė nurodoma atitikties liudijime.

3.   Tipo patvirtinimo institucija užregistruoja patikros ataskaitą ir bandymo rezultatus, remiantis kuriais nustatyta išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo vertė, ir paprašyta pateikia tą informaciją Komisijai.

5 straipsnis

Ekologinės naujovės kodas

Pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 11 straipsnio 1 dalį darant nuorodą į šį sprendimą tipo patvirtinimo dokumentuose įrašomas ekologinės naujovės kodas 28.

Nuo 2021 kalendorinių metų skaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį galima atsižvelgti į CO2 kiekio sumažėjimą, patvirtintą pagal šį sprendimą.

2

2

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 140, 2009 6 5, p. 1.

1

(2)  
  2011 m. liepos 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 725/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 nustatoma keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo naujoviškų technologijų pripažinimo ir patvirtinimo sistema (OL L 194, 2011 7 26, p. 19).

2

2

(3)  
  2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (OL L 175, 2017 7 7, p. 1).

3

(4)  
  2014 m. kovo 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/128/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 šviesos diodų artimosios šviesos modulis „E-Light“ patvirtinamas kaip naujoviška keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologija (OL L 70, 2014 3 11, p. 30).

4

2

(5)  
  2015 m. vasario 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/206 dėl „Daimler AG“ našiojo išorės apšvietimo, kuriam naudojami šviesos diodai, patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (OL L 33, 2015 2 10, p. 52).

5

2

(6)  
  2016 m. vasario 5 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/160 dėl „Toyota Motor Europe“ našiojo išorės apšvietimo, kuriam naudojami šviesos diodai, patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (OL L 31, 2016 2 6, p. 70).

6

2

(7)  
  2016 m. balandžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/587 dėl našiojo išorės apšvietimo, kuriam naudojami šviesos diodai, technologijos patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (OL L 101, 2016 4 16, p. 17).

7

2

(8)  
  2016 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1721 dėl „Toyota“ ne iš išorės įkraunamų hibridinių elektra varomų transporto priemonių našiojo išorės apšvietimo, kuriam naudojami šviesos diodai, patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (OL L 259, 2016 9 27, p. 71).

8

2

(9)  
  2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 įgyvendinantis ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 199, 2008 7 28, p. 1).

9

(10)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

10

---

PRIEDAS

Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo dėl našiojo LED apšvietimo nustatymo metodika pagal pasaulinę suderintą lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūrą (WLTP)

1.   ĮVADAS

Kad būtų galima nustatyti, kiek sumažėja išmetamo CO2 kiekis būtent dėl našiojo LED išorės apšvietimo, kurį sudaro tinkamas transporto priemonės LED išorės žibintų derinys, skirtas naudoti vidaus degimo varikliu varomose M1 klasės transporto priemonėse ir ne iš išorės įkraunamose hibridinėse elektra varomose M1 klasės transporto priemonėse, reikia nustatyti:

| 1) | bandymo sąlygas; |
| --- | --- |

1)

bandymo sąlygas;

| 2) | bandymo įrangą; |
| --- | --- |

2)

bandymo įrangą;

| 3) | galios sąnaudų sumažėjimo nustatymo procedūrą; |
| --- | --- |

3)

galios sąnaudų sumažėjimo nustatymo procedūrą;

| 4) | išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo nustatymo procedūrą; |
| --- | --- |

4)

išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo nustatymo procedūrą;

| 5) | išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo neapibrėžties nustatymo procedūrą. |
| --- | --- |

5)

išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo neapibrėžties nustatymo procedūrą.

2.   ŽENKLAI, PARAMETRAI IR VIENETAI

Lotynų abėcėlės ženklai

| AFS | – | adaptyvioji priekinio apšvietimo sistema (AFS) |
| --- | --- | --- |
| B | – | bazinis lygis |
| CO2 | – | anglies dioksidas |
| | – | išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas [g CO2/km] |
| C | – | adaptyviosios priekinio apšvietimo sistemos (AFS) klasių skaičius |
| CF | – | perskaičiavimo koeficientas (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l] |
| EI | – | ekologinė naujovė |
| HEV | – | hibridinė elektra varoma transporto priemonė |
| | – | CO2 koregavimo koeficientas

  , apibrėžtas Reglamento (ES) 2017/1151 8 papildomo priedo 2 priedėlyje |
| | – | T verčių vidurkis |
| m | – | rinkinį sudarančių našiųjų LED išorės žibintų skaičius |
| MT | – | minimali riba [g CO2/km] |
| n | – | bandinio matavimų skaičius |
| NOVC | – | ne iš išorės įkraunama transporto priemonė |
| P | – | transporto priemonės žibinto vartojamoji galia [W] |
| | – | bazinės transporto priemonės atitinkamo žibinto i vartojamoji galia [W] |
| | – | kiekvienos klasės transporto priemonės atitinkamo bandinio n vartojamoji galia [W] |
| | – | kiekvienos klasės transporto priemonės vartojamoji galia (n matavimų vidurkis) [W] |
| | – | artimosios šviesos AFS vartojamoji galia [W] |
| | – | atitinkamos ekologinės naujovės transporto priemonės apšvietimo vidutinė vartojamoji galia [W] |
| ΔPi | – | vartojamosios galios sumažėjimas dėl kiekvieno našiojo LED išorės žibinto [W] |
| | – | bendro išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo standartinis nuokrypis [g CO2/km] |
| | – | standartinis nuokrypis |
| | – | T verčių vidurkio standartinis nuokrypis |
| | – | kiekvienos klasės transporto priemonės vartojamosios galios vidurkio standartinis nuokrypis [W] |
| | – | ekologinės naujovės transporto priemonės LED apšvietimo vartojamosios galios standartinis nuokrypis [W] |
| | – | ekologinės naujovės transporto priemonės LED apšvietimo vartojamosios galios vidurkio standartinis nuokrypis [W] |
| | – | artimosios šviesos AFS vartojamosios galios vidurkio neapibrėžtis arba standartinis nuokrypis [W] |
| T | – | ekstrapoliuoti gamintojo atliktų matavimų skaičius |
| t | – | pasaulinio suderinto lengvųjų transporto priemonių bandymo ciklo (WLTC) važiavimo trukmė [s], t. y. 1 800 s |
| UF | – | transporto priemonės žibinto naudojimo koeficientas [-], nurodytas 6 lentelėje |
| v | – | pasaulinio lengvųjų transporto priemonių bandymo ciklo (WLTC) vidutinis važiavimo greitis [km/h] |
| VPe | – | efektyviosios energijos sąnaudos [l/kWh] |
| share
  c | – | kiekvienos transporto priemonės klasės kiekvienos greičio juostos laiko procentinė dalis |
| | – | apskaičiuoto išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo jautrumas, susijęs su LED žibinto vartojamąja galia |
| | – | apskaičiuoto išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo jautrumas, susijęs su CO2 koregavimo koeficientu |
| ηA | – | kintamosios srovės generatoriaus našumas [-] |
| ηDCDC | – | nuolatinės srovės (DC–DC) keitiklio naudingumo koeficientas [–] |

AFS

–

adaptyvioji priekinio apšvietimo sistema (AFS)

B

–

bazinis lygis

CO2

–

anglies dioksidas

Formula

–

išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas [g CO2/km]

C

–

adaptyviosios priekinio apšvietimo sistemos (AFS) klasių skaičius

CF

–

perskaičiavimo koeficientas (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l]

EI

–

ekologinė naujovė

HEV

–

hibridinė elektra varoma transporto priemonė

Formula

–

CO2 koregavimo koeficientas
  Formula
  , apibrėžtas Reglamento (ES) 2017/1151 8 papildomo priedo 2 priedėlyje

Formula

–

Formula


  Formula
  T verčių vidurkis

m

–

rinkinį sudarančių našiųjų LED išorės žibintų skaičius

MT

–

minimali riba [g CO2/km]

n

–

bandinio matavimų skaičius

NOVC

–

ne iš išorės įkraunama transporto priemonė

P

–

transporto priemonės žibinto vartojamoji galia [W]

Formula

–

bazinės transporto priemonės atitinkamo žibinto i vartojamoji galia [W]

Formula

–

kiekvienos klasės transporto priemonės atitinkamo bandinio n vartojamoji galia [W]

Formula

–

kiekvienos klasės transporto priemonės vartojamoji galia (n matavimų vidurkis) [W]

Formula

–

artimosios šviesos AFS vartojamoji galia [W]

Formula

–

atitinkamos ekologinės naujovės transporto priemonės apšvietimo vidutinė vartojamoji galia [W]

ΔPi

–

vartojamosios galios sumažėjimas dėl kiekvieno našiojo LED išorės žibinto [W]

Formula

–

bendro išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo standartinis nuokrypis [g CO2/km]

Formula

–

Formula


  Formula
  standartinis nuokrypis

Formula

–

Formula


  Formula
  T verčių vidurkio standartinis nuokrypis

Formula

–

kiekvienos klasės transporto priemonės vartojamosios galios vidurkio standartinis nuokrypis [W]

Formula

–

ekologinės naujovės transporto priemonės LED apšvietimo vartojamosios galios standartinis nuokrypis [W]

Formula

–

ekologinės naujovės transporto priemonės LED apšvietimo vartojamosios galios vidurkio standartinis nuokrypis [W]

Formula

–

artimosios šviesos AFS vartojamosios galios vidurkio neapibrėžtis arba standartinis nuokrypis [W]

T

–

Formula
  ekstrapoliuoti gamintojo atliktų matavimų skaičius

t

–

pasaulinio suderinto lengvųjų transporto priemonių bandymo ciklo (WLTC) važiavimo trukmė [s], t. y. 1 800 s

UF

–

transporto priemonės žibinto naudojimo koeficientas [-], nurodytas 6 lentelėje

v

–

pasaulinio lengvųjų transporto priemonių bandymo ciklo (WLTC) vidutinis važiavimo greitis [km/h]

VPe

–

efektyviosios energijos sąnaudos [l/kWh]

share
  c

–

kiekvienos transporto priemonės klasės kiekvienos greičio juostos laiko procentinė dalis

Image 1

–

apskaičiuoto išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo jautrumas, susijęs su LED žibinto vartojamąja galia

Image 2

–

apskaičiuoto išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo jautrumas, susijęs su CO2 koregavimo koeficientu

ηA

–

kintamosios srovės generatoriaus našumas [-]

ηDCDC

–

nuolatinės srovės (DC–DC) keitiklio naudingumo koeficientas [–]

Apatiniai indeksai

Indeksas c nurodo bandinio adaptyviosios priekinio apšvietimo sistemos matavimo klasių skaičių

Indeksas i nurodo kiekvieną transporto priemonės žibintą

Indeksas j nurodo bandinio matavimą

Indeksas t nurodo kiekvieną T matavimo numerį

3.   BANDYMO SĄLYGOS

Bandymo sąlygos turi atitikti JT EEK taisyklių Nr. 4 (1), 6 (2), 7 (3), 19 (4), 23 (5), 38 (6), 48 (7), 100 (8), 112 (9), 119 (10) ir 123 (11) reikalavimus. Vartojamoji galia nustatoma pagal JT EEK taisyklės Nr. 112 6.1.4 punktą ir jos 10 priedo 3.2.1 ir 3.2.2 punktus.

Jei artimosios šviesos adaptyvioji priekinio apšvietimo sistema (AFS) priskiriama bent prie dviejų JT EEK taisyklėje Nr. 123 apibrėžtų klasių (C, E, V, W), matuojama kiekvienos JT EEK taisyklėje Nr. 123 apibrėžtos klasės LED intensyvumo galia (Pc), nebent su technine tarnyba susitarta, kad nagrinėjant konkrečią paraišką dėl transporto priemonių reprezentatyvus / vidutinis LED intensyvumas yra C klasės. Jei nagrinėjant konkrečią paraišką dėl transporto priemonių reprezentatyvus / vidutinis LED intensyvumas yra C klasės, galios matavimai atliekami taip pat, kaip bet kurio kito derinį sudarančio LED išorės žibinto atveju.

Bandymų įranga

Naudojama paveiksle parodyta įranga:

| — | maitinimo šaltinis (t. y. reguliuojamosios įtampos šaltinis), |
| --- | --- |

—

maitinimo šaltinis (t. y. reguliuojamosios įtampos šaltinis),

| — | du skaitmeniniai multimetrai: vienas nuolatinei srovei, kitas – nuolatinei įtampai matuoti. Paveiksle pavaizduota galima bandymo schema tuo atveju, kai nuolatinės įtampos voltmetras yra integruotas į maitinimo šaltinį. |
| --- | --- |

—

du skaitmeniniai multimetrai: vienas nuolatinei srovei, kitas – nuolatinei įtampai matuoti. Paveiksle pavaizduota galima bandymo schema tuo atveju, kai nuolatinės įtampos voltmetras yra integruotas į maitinimo šaltinį.

Bandymo sąranka

Srovės matuoklis

Reguliuojamosios įtampos šaltinis

LED žibintas

Matavimai ir galios sumažėjimo nustatymas

Matavimai ir galios sumažėjimo nustatymas

Kiekvieno derinį sudarančio našiojo LED išorės žibinto srovė matuojama, kaip parodyta 1 paveiksle, esant 13,2 V įtampai. Elektroninio šviesos šaltinio reguliavimo įrenginio valdomas LED modulis (-ai) matuojamas pagal pareiškėjo nurodymus.

Gamintojas gali prašyti atlikti kitus srovės matavimus esant kitoms įtampos vertėms. Tokiu atveju gamintojas tipo patvirtinimo institucijai pateikia patikrintus dokumentus, pagrindžiančius būtinybę atlikti tokius kitus matavimus. Srovės matavimai esant kiekvienai iš tų papildomų įtampos verčių atliekami iš eilės bent penkis kartus. Tiksli faktinė įtampos vertė ir išmatuota srovės vertė registruojamos dešimttūkstantųjų tikslumu.

Vartojamoji galia apskaičiuojama sudauginant faktinę įtampos vertę ir išmatuotą srovės vertę. Apskaičiuojamas kiekvieno našiojo LED išorės žibinto vartojamosios galios vidurkis (
  Formula
  ). Kiekviena vertė išreiškiama dešimttūkstantųjų tikslumu. Jeigu elektros energija LED žibintams tiekiama per žingsninį variklį arba elektroninį valdiklį, to įrenginio elektrinė apkrova į matavimą neįtraukiama.

Artimosios šviesos adaptyviosios priekinio apšvietimo sistemos (AFS) papildomi matavimai

Artimosios šviesos adaptyviosios priekinio apšvietimo sistemos (AFS) papildomi matavimai

1 lentelė

1 lentelė

Artimosios šviesos AFS klasės

Artimosios šviesos AFS klasės

| Klasė | Žr. JT EEK taisyklės Nr. 123 1.3 punktą ir 2 išnašą. | LED intensyvumas (%) | Įjungimo režimas (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| C | Bazinė artimoji šviesa (užmiestis) | 100 % | 50 km/h < greitis < 100 km/h
  arba jei neįjungtas kitos artimosios šviesos klasės (V, W, E) režimas |
| V | Miestas | 85 % | Greitis < 50 km/h |
| E | Greitkelis | 110 % | Greitis > 100 km/h |
| W | Nepalankios sąlygos | 90 % | Priekinio stiklo valytuvas įjungtas > 2 min. |

Klasė

Žr. JT EEK taisyklės Nr. 123 1.3 punktą ir 2 išnašą.

LED intensyvumas (%)

Įjungimo režimas (*1)

*1

C

Bazinė artimoji šviesa (užmiestis)

100 %

50 km/h < greitis < 100 km/h

arba jei neįjungtas kitos artimosios šviesos klasės (V, W, E) režimas

V

Miestas

85 %

Greitis < 50 km/h

E

Greitkelis

110 %

Greitis > 100 km/h

W

Nepalankios sąlygos

90 %

Priekinio stiklo valytuvas įjungtas > 2 min.

Jei galia turi būti matuojama atsižvelgiant į kiekvienos klasės LED intensyvumą, atlikus kiekvienos klasės galios Pc matavimus, artimosios šviesos AFS galia (
  Formula
  ) apskaičiuojama kaip LED galios skirtingose WLTC greičio juostose svertinis vidurkis pagal toliau pateikiamą 1 formulę.

c

1 formulė

1 formulė

Formula

čia:

Formula

  – kiekvienos klasės vartojamoji galia (n matavimų vidurkis);

Formula

Formula

  – kiekvienos klasės WLTC laiko procentinė dalis kiekvienai greičio juostai (bendra WLTC trukmė yra 1 800 s):

Formula

2 lentelė

2 lentelė

| Greičio juosta | Laikas | WLTC_sharec (%) |
| --- | --- | --- |
| < 50 km/h: | 1 058 s | 0,588 (58,8 %) |
| 50 – 100 km/h | 560 s | 0,311 (31,1 %) |
| > 100 km/h | 182 s | 0,101 (10,1 %) |

Greičio juosta

Laikas

WLTC_sharec (%)

c

< 50 km/h:

1 058 s

0,588 (58,8 %)

50 – 100 km/h

560 s

0,311 (31,1 %)

> 100 km/h

182 s

0,101 (10,1 %)

Jei artimosios šviesos AFS sudaro tik 2 klasės, kurios neapima visų WLTC greičio juostų, (pvz., C ir V), apskaičiuojant svertinę C klasės galios vertę įtraukiamas WLTC laikas, kurio neapėmė 2-oji klasė (pvz., C klasės laikas t = 0,588 + 0,101).

Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl kiekvieno našiojo LED išorės žibinto (ΔPi) apskaičiuojamas pagal 2 formulę:

2

i

2 formulė

2 formulė

Formula

čia bazinės transporto priemonės atitinkamo žibinto vartojamoji galia – galia, nurodyta 3 lentelėje:

3 lentelė

3 lentelė

Įvairių bazinės transporto priemonės žibintų vartojamoji galia

Įvairių bazinės transporto priemonės žibintų vartojamoji galia

| Transporto priemonės žibintas | Bendra elektrinė galia (PB)
  [W] |
| --- | --- |
| Artimosios šviesos žibintas | 137 |
| Tolimosios šviesos žibintas | 150 |
| Priekinis gabaritinis žibintas | 12 |
| Transporto priemonės valstybinio numerio žibintas | 12 |
| Priekinis rūko žibintas | 124 |
| Galinis rūko žibintas | 26 |
| Priekinis posūkio signalo žibintas | 13 |
| Galinis posūkio signalo žibintas | 13 |
| Atbulinės eigos žibintas | 52 |
| Posūkio apšvietimo žibintas | 44 |
| Posūkio kryptimi šviečiantis statinis žibintas | 44 |

Transporto priemonės žibintas

Bendra elektrinė galia (PB)

B

[W]

Artimosios šviesos žibintas

137

Tolimosios šviesos žibintas

150

Priekinis gabaritinis žibintas

12

Transporto priemonės valstybinio numerio žibintas

12

Priekinis rūko žibintas

124

Galinis rūko žibintas

26

Priekinis posūkio signalo žibintas

13

Galinis posūkio signalo žibintas

13

Atbulinės eigos žibintas

52

Posūkio apšvietimo žibintas

44

Posūkio kryptimi šviečiantis statinis žibintas

44

4.   IŠMETAMO CO2 KIEKIO SUMAŽĖJIMO IR STATISTINĖS ATSARGOS APSKAIČIAVIMAS

2

4.1.   Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo apskaičiavimas

Išmetamo CO2

Bendras išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl viso apšvietimo rinkinio apskaičiuojamas atsižvelgiant į konkretų transporto priemonės galios pavaros tipą (pvz., įprastinė, NOVC-HEV).

2

4.1.1.   Įprastinės transporto priemonės (tik varomos vidaus degimo varikliu)

Įprastinės transporto priemonės (tik varomos vidaus degimo varikliu)

Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas apskaičiuojamas pagal 3 formulę:

2

3 formulė

3 formulė

Formula

čia:

v– vidutinis važiavimo greitis pagal WLTC [km/h], kuris yra 46,60 km/h

v

ηA
  – kintamosios srovės generatoriaus naudingumo koeficientas – 0,67

ηA

VPe
  – efektyviosios energijos sąnaudos, nurodytos 4 lentelėje

VPe

4 lentelė

4 lentelė

Efektyviosios energijos sąnaudos

Efektyviosios energijos sąnaudos

| Variklio tipas | Efektyviosios energijos sąnaudos (VPe)
  [l/kWh] |
| --- | --- |
| Benzininis | 0,264 |
| Benzininis turbininis | 0,280 |
| Dyzelinis | 0,220 |

Variklio tipas

Efektyviosios energijos sąnaudos (VPe)

Pe

[l/kWh]

Benzininis

0,264

Benzininis turbininis

0,280

Dyzelinis

0,220

CF– perskaičiavimo koeficientas (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l], nurodytas 5 lentelėje:

CF

2

2

5 lentelė

5 lentelė

Degalų perskaičiavimo koeficientas

Degalų perskaičiavimo koeficientas

| Degalų rūšis | Perskaičiavimo koeficientas (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)
  [gCO2/l] |
| --- | --- |
| Benzinas | 2 330 |
| Dyzelinas | 2 640 |

Degalų rūšis

Perskaičiavimo koeficientas (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)

2

[gCO2/l]

2

Benzinas

2 330

Dyzelinas

2 640

UFi
  – transporto priemonės žibinto naudojimo koeficientas [-] pagal 6 lentelę.

UFi

6 lentelė

6 lentelė

Transporto priemonės žibintų naudojimo koeficientas

Transporto priemonės žibintų naudojimo koeficientas

| Transporto priemonės žibintas | Naudojimo koeficientas UF
  [-] |
| --- | --- |
| Artimosios šviesos žibintas | 0,33 |
| Tolimosios šviesos žibintas | 0,03 |
| Priekinis gabaritinis žibintas | 0,36 |
| Transporto priemonės registracijos numerio žibintas | 0,36 |
| Priekinis rūko žibintas | 0,01 |
| Galinis rūko žibintas | 0,01 |
| Priekinis posūkio signalo žibintas | 0,15 |
| Galinis posūkio signalo žibintas | 0,15 |
| Atbulinės eigos žibintas | 0,01 |
| Posūkio apšvietimo žibintas | 0,076 |
| Posūkio kryptimi šviečiantis statinis žibintas | 0,15 |

Transporto priemonės žibintas

Naudojimo koeficientas UF

[-]

Artimosios šviesos žibintas

0,33

Tolimosios šviesos žibintas

0,03

Priekinis gabaritinis žibintas

0,36

Transporto priemonės registracijos numerio žibintas

0,36

Priekinis rūko žibintas

0,01

Galinis rūko žibintas

0,01

Priekinis posūkio signalo žibintas

0,15

Galinis posūkio signalo žibintas

0,15

Atbulinės eigos žibintas

0,01

Posūkio apšvietimo žibintas

0,076

Posūkio kryptimi šviečiantis statinis žibintas

0,15

4.1.2.   Hibridinės transporto priemonės (tik NOVC-HEV)

Hibridinės transporto priemonės (tik NOVC-HEV)

Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas apskaičiuojamas pagal 4 formulę:

2

4 formulė

4 formulė

Formula

čia:

ηDCDC

  – nuolatinės srovės (DC–DC) keitiklio naudingumo koeficientas

ηDCDC

Formula

  – CO2 koregavimo koeficientas
  Formula
  , apibrėžtas Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 8 papildomo priedo 2 priedėlio 2.2 punkte.

Formula

2

Nuolatinės srovės (DC–DC) keitiklio naudingumo koeficientas (ηDCDC
  ) įvertinamas atsižvelgiant į tinkamą transporto priemonės architektūrą pagal 7 lentelę:

ηDCDC

7 lentelė

7 lentelė

Transporto priemonės žibintų naudojimo koeficientas

Transporto priemonės žibintų naudojimo koeficientas

| # | Architektūra | ηDCDC |
| --- | --- | --- |
| 1 | Žibintai prie žemos įtampos baterijos prijungti lygiagrečiai (elektros energija žibintams tiekiama tiesiai iš aukštos įtampos baterijos per DC–DC keitiklį) | 0,xx |
| 2 | Žibintai sujungti nuosekliai ir maitinami iš žemos įtampos baterijos, o žemos įtampos baterija nuosekliai sujungta su aukštos įtampos baterija | 1 |
| 3 | Aukštos įtampos ir žemos įtampos baterijų įtampa lygiai tokia pat kaip žibintų (12V, 48V, ...) | 1 |

#

Architektūra

ηDCDC

ηDCDC

1

Žibintai prie žemos įtampos baterijos prijungti lygiagrečiai (elektros energija žibintams tiekiama tiesiai iš aukštos įtampos baterijos per DC–DC keitiklį)

0,xx

2

Žibintai sujungti nuosekliai ir maitinami iš žemos įtampos baterijos, o žemos įtampos baterija nuosekliai sujungta su aukštos įtampos baterija

1

3

Aukštos įtampos ir žemos įtampos baterijų įtampa lygiai tokia pat kaip žibintų (12V, 48V, ...)

1

1 tipo architektūros atveju nuolatinės srovės (DC–DC) keitiklio naudingumas (ηDCDC
  ) – didžiausia veikimo elektros srovės intervale nustatyta naudingumo koeficiento vertė. Matavimo intervalas turi būti ne didesnis kaip 10 % veikimo elektros srovės intervalo.

ηDCDC

4.2.   Statistinės atsargos apskaičiavimas

Statistinės atsargos apskaičiavimas

Viso apšvietimo rinkinio statistinė atsarga apskaičiuojama atsižvelgiant į konkretų transporto priemonės galios pavaros tipą (pvz., įprastinė, NOVC-HEV).

4.2.1.   Įprastinės transporto priemonės (tik varomos vidaus degimo varikliu)

Įprastinės transporto priemonės (tik varomos vidaus degimo varikliu)

Bandymo metodikos matavimo rezultatų statistinė atsarga turi būti kiekybiškai įvertinta. Kiekvieno rinkinį sudarančio našiojo LED išorės žibinto standartinis nuokrypis apskaičiuojamas pagal 5 formulę.

5 formulė

5 formulė

Formula

čia:

n– bandinio matavimų skaičius, ne mažesnis kaip 5.

n

Jei dėl kiekvieno našiojo LED išorės žibinto vartojamosios galios standartinio nuokrypio (
  Formula
  ) gaunama išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo paklaida (
  Formula
  ), ta paklaida apskaičiuojama pagal 6 formulę.

2

6 formulė

6 formulė

Image 4

4.2.2.   Hibridinės transporto priemonės (tik NOVC-HEV)

Hibridinės transporto priemonės (tik NOVC-HEV)

Bandymo metodikos matavimo rezultatų statistinė atsarga turi būti kiekybiškai įvertinta. Kiekvieno rinkinį sudarančio našiojo LED išorės žibinto standartinis nuokrypis apskaičiuojamas pagal 7 formulę.

7 formulė

7 formulė

Formula

čia:

n– bandinio matavimų skaičius, ne mažesnis kaip 5.

n

Išmetamo CO2 kiekio koregavimo koeficientas
  Formula
  nustatomas pagal gamintojo, remiantis Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 8 papildomo priedo 2 priedėlio 2.2 punktu, atliktų T matavimų seriją. Atliekant kiekvieną matavimą registruojamas elektros energijos balansas bandymo metu ir išmetamo CO2 kiekis.

2

2

Siekiant įvertinti
  Formula
  statistinę paklaidą, visi nesikartojantys T-1 matavimų T verčių deriniai naudojami
  Formula
  skirtingoms T vertėms ekstrapoliuoti (t. y.
  Formula
  ). Ekstrapoliuojama pagal metodą, nustatytą Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 8 papildomo priedo 2 priedėlio 2.2 punkte.

Formula
  standartinis nuokrypis
  Formula
  apskaičiuojamas pagal 8 formulę.

8 formulė

8 formulė

Formula

čia

T– gamintojo atliktų
  Formula
  ekstrapoliacijai skirtų matavimų skaičius, nustatytas Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 8 papildomo priedo 2 priedėlio 2.2 punkte.

T

Formula

  – iš T verčių apskaičiuotas vidurkis
  Formula

Formula

Jei dėl kiekvieno našiojo LED išorės žibinto vartojamosios galios standartinio nuokrypio (
  Formula
  ) ir
  Formula
  standartinio nuokrypio
  Formula
  gaunama išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo paklaida (
  Formula
  ), ta paklaida apskaičiuojama pagal 9 formulę.

2

9 formulė

9 formulė

Image 5

4.3.   Artimosios šviesos AFS statistinė atsarga

Artimosios šviesos AFS statistinė atsarga

Jei naudojama artimosios šviesos AFS, 9 formulė pakoreguojama taip, kad būtų atsižvelgta į reikalingus papildomus matavimus.

Neapibrėžties vertė (
  Formula
  ), taikytina artimosios šviesos AFS, apskaičiuojama pagal 10 ir 11 formules:

10 formulė

10 formulė

Formula

11 formulė

11 formulė

Formula

čia:

n– bandinio matavimų skaičius, ne mažesnis kaip 5

n

Formula

  – n verčių vidurkis Pc.

Formula

c

5.   APVALINIMAS

Apskaičiuota išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo vertė (
  Formula
  ) ir išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo statistinė atsarga (
  Formula
  ) suapvalinamos ne didesniu kaip šimtųjų tikslumu.

2

2

Kiekviena vertė, naudojama išmetamo CO2 kiekio sumažėjimui apskaičiuoti, gali būti naudojama neapvalinta arba suapvalinta bent tiek skaitmenų po kablelio, kad bendras visų suapvalintų verčių poveikis išmetamo CO2 kiekio sumažėjimui būtų mažesnis kaip 0,25 g CO2/km.

2

2

2

6.   STATISTINIS REIKŠMINGUMAS

Turi būti įrodyta, kad kiekvieno tipo, varianto ir versijos transporto priemonės, kurioje įrengtas našusis LED apšvietimas, išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo, apskaičiuoto pagal 6 arba 9 formulę, paklaida yra ne didesnė nei bendro išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 9 straipsnio 1 dalyje nustatytos minimalios ribos skirtumas (žr. 12 formulę).

2

2

12 formulė

12 formulė

Formula

čia:

| MT | – | minimali riba [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| | – | bendras išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas [g CO2/km] |
| | – | bendro CO2 kiekio sumažėjimo standartinis nuokrypis [g CO2/km] |

MT

–

minimali riba [g CO2/km]

2

Formula

–

bendras išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas [g CO2/km]

2

2

Formula

–

bendro CO2 kiekio sumažėjimo standartinis nuokrypis [g CO2/km]

2

2

Jei pagal šiame priede nustatytą bandymo metodiką apskaičiuotas bendras su našiuoju LED apšvietimu susijęs išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas yra mažesnis nei Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 9 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta ribinė vertė, taikoma to reglamento 11 straipsnio 2 dalies antra pastraipa.

2

---

(1)  
  OL L 4, 2012 1 7, p. 17.

1

(2)  
  OL L 213, 2014 7 18, p. 1.

2

(3)  
  OL L 285, 2014 9 30, p. 1.

3

(4)  
  OL L 250, 2014 8 22, p. 1.

4

(5)  
  OL L 237, 2014 8 8, p. 1.

5

(6)  
  OL L 148, 2010 6 12, p. 55.

6

(7)  
  OL L 323, 2011 12 6, p. 46.

7

(8)  
  OL L 302, 2018 11 28, p. 114.

8

(9)  
  OL L 250, 2014 8 22, p. 67.

9

(10)  
  OL L 89, 2014 3 25, p. 101.

10

(11)  
  OL L 222, 2010 8 24, p. 1.

11

(*1)  Nagrinėjant konkrečią paraišką dėl transporto priemonių įjungimo greitis patikrinamas, kaip nurodyta JT EEK taisyklės Nr. 48 6 skirsnio 6.22 skyriaus 6.22.7.4.1 punkte (C klasė), 6.22.7.4.2 punkte (V klasė), 6.22.7.4.3 punkte (E klasė), 6.22.7.4.4 punkte (W klasė).

*1

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2019 7 1 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 176/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 1

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 176/80

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 136 „Vienodos L kategorijos transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į specialius elektrinės jėgos pavaros reikalavimus nuostatos“ [2019/1120]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas, įskaitant:

pradinę taisyklės redakciją. Įsigaliojimo data – 2016 m. sausio 20 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | I dalis. Transporto priemonių reikalavimai, atsižvelgiant į jų elektrinę saugą |
| --- | --- |

5.

| 6. | II dalis. Įkraunamosios elektros energijos kaupimo sistemos (ĮEEKS) reikalavimai, atsižvelgiant į jos saugą |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transporto priemonės patvirtinto tipo pakeitimas ir tipo išplėtimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

11.

PRIEDAI

| 1. | 1 dalis. Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo, patvirtinto tipo išplėtimo, nepatvirtinimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo, atsižvelgiant į jos elektrinę saugą pagal Taisyklę Nr. 136
  2 dalis. Pranešimas dėl ĮEEKS kaip komponento arba atskiro techninio agregato2 tipo patvirtinimo, patvirtinto tipo išplėtimo, nepatvirtinimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal Taisyklę Nr. 136 |
| --- | --- |

1.

1 dalis. Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo, patvirtinto tipo išplėtimo, nepatvirtinimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo, atsižvelgiant į jos elektrinę saugą pagal Taisyklę Nr. 136

2 dalis. Pranešimas dėl ĮEEKS kaip komponento arba atskiro techninio agregato2 tipo patvirtinimo, patvirtinto tipo išplėtimo, nepatvirtinimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal Taisyklę Nr. 136

| 2. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apsauga nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis |
| --- | --- |

3.

| 4A. | Atliekant transporto priemonės bandymus taikomas izoliacijos varžos matavimo metodas |
| --- | --- |

4A.

| 4B. | ĮEEKS kaip komponento bandymams skirtas izoliacijos varžos matavimo metodas |
| --- | --- |

4B.

| 5. | Transporto priemonėje sumontuotos izoliacijos varžos stebėsenos sistemos veikimo patvirtinimo metodas |
| --- | --- |

5.

| 6. | 1 dalis. Kelių transporto priemonių ar sistemų pagrindinės charakteristikos
  2 dalis. Pagrindinės ĮEEKS charakteristikos
  3 dalis. Kelių transporto priemonių ar sistemų su važiuoklėmis, prijungtomis prie elektros grandinių, pagrindinės charakteristikos |
| --- | --- |

6.

1 dalis. Kelių transporto priemonių ar sistemų pagrindinės charakteristikos

2 dalis. Pagrindinės ĮEEKS charakteristikos

3 dalis. Kelių transporto priemonių ar sistemų su važiuoklėmis, prijungtomis prie elektros grandinių, pagrindinės charakteristikos

| 7. | Įkraunant ĮEEKS išmetamo vandenilio kiekio nustatymas |
| --- | --- |

7.

| 8. | ĮEEKS bandymų procedūros |
| --- | --- |

8.

| 8A. | Atsparumo vibracijai bandymas |
| --- | --- |

8A.

| 8B. | Šiluminis smūgis ir ciklinis bandymas |
| --- | --- |

8B.

| 8C. | Išimamosios ĮEEKS mechaninio numetimo bandymas |
| --- | --- |

8C.

| 8D. | Mechaninis smūgis |
| --- | --- |

8D.

| 8E. | Atsparumas ugniai |
| --- | --- |

8E.

| 8F. | Išorės apsauga nuo trumpojo jungimo |
| --- | --- |

8F.

| 8G. | Apsauga nuo perkrovos |
| --- | --- |

8G.

| 8H. | Apsauga nuo per didelės iškrovos |
| --- | --- |

8H.

| 8I. | Apsauga nuo per aukštos temperatūros |
| --- | --- |

8I.

| 9A. | Izoliacijos atsparumo įtampos bandymas |
| --- | --- |

9A.

| 9B. | Atsparumo vandeniui bandymas |
| --- | --- |

9B.

1.   TAIKYMO SRITIS

Šioje taisyklėje nenustatyti kelių transporto priemonių saugos po susidūrimo reikalavimai.

1.1.   I dalis. Saugos reikalavimai, taikomi L kategorijos (1) transporto priemonių, kurių didžiausias projektinis greitis viršija 6 km/h ir kuriose sumontuotas vienas ar keli elektra varomi traukos varikliai ir jie nėra nuolatos prijungti prie tinklo, elektrinei jėgos pavarai ir jų aukštosios įtampos komponentams bei sistemoms, kurios galvaniškai sujungtos su elektrinės jėgos pavaros aukštos įtampos šyna.

1

1.2.   II dalis. Saugos reikalavimai, taikomi L kategorijos transporto priemonių, kurių didžiausias projektinis greitis viršija 6 km/h ir kuriose sumontuotas vienas ar keli elektros energija varomi traukos varikliai ir jie nėra nuolat prijungti prie tinklo, įkraunamajai elektros energijos kaupimo sistemai (ĮEEKS).

Šios taisyklės II dalis netaikoma ĮEEKS, kurios (-ių) pirminė paskirtis yra tiekti energiją variklio paleidimo ir (arba) apšvietimo, ir (arba) kitoms transporto priemonės pagalbinėms sistemoms.

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje vartojamų terminų apibrėžtys:

2.1.   Aktyvaus važiavimo režimas– transporto priemonės režimas, kai, nuspaudus greičio pedalą (arba aktyvavus lygiavertį valdymo įtaisą) arba atleidus stabdžius, elektrinė jėgos pavara ima varyti transporto priemonę.

Aktyvaus važiavimo režimas

2.2.   Užtvara– nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis bet kuria kryptimi apsauganti dalis.

Užtvara

2.3.   Pagrindinė izoliacija– įtampingųjų dalių izoliacija, skirta apsaugoti nuo sąlyčio nesant trikties.

Pagrindinė izoliacija

2.4.   Elementas– vienas elektrocheminis elementas su korpusu, sudarytas iš vieno teigiamo ir vieno neigiamo elektrodų, kuriais gaunamas įtampų skirtumas tarp abiejų jo polių.

Elementas

2.5.   Prie elektros grandinės prijungta važiuoklė– kintamosios srovės ir nuolatinės srovės elektros grandinės, galvaniškai prijungtos prie elektrinės važiuoklės.

Prie elektros grandinės prijungta važiuoklė

2.6.   Laidusis sujungimas– sujungimo būdas, kai ĮEEKS įkrauti naudojamos išorinio maitinimo šaltinio jungtys.

Laidusis sujungimas

2.7.   Prijungimo sistema ĮEEKS įkrauti– ĮEEKS įkrovimo naudojant išorinį maitinimo šaltinį elektros grandinė, įskaitant transporto priemonės elektros maitinimo kištuką arba visam laikui pritvirtintą įkrovimo kabelį.

Prijungimo sistema ĮEEKS įkrauti

2.8.   [n C] srovės C vertė– nuolatinė srovė bandomame įtaise, reikalinga tam, kad bandomas įtaisas per 1/n val. pasikrautų nuo 0 procentų iki 100 proc. arba išsikrautų nuo 100 procentų iki 0 proc.

[n C] srovės C vertė

2.9.   Tiesioginis sąlytis– asmenų sąlytis su įtampingosiomis dalimis.

Tiesioginis sąlytis

2.10.   Dviguboji izoliacija– izoliacija, susidedanti iš pagrindinės ir papildomosios izoliacijos.

Dviguboji izoliacija

2.11.   Elektrinė važiuoklė– elektriškai sujungtų laidžiųjų dalių, kurių potencialai naudojami kaip atskaitos taškas, rinkinys.

Elektrinė važiuoklė

2.12.   Elektros grandinė– sujungtų įtampingųjų dalių sąranka, suprojektuota taip, kad ją būtų galima įkrauti įprasto naudojimo metu.

Elektros grandinė

2.13.   Elektros energijos keitimo sistema– elektrinei varymo sistemai elektros energiją gaminanti ir tiekianti sistema.

Elektros energijos keitimo sistema

2.14.   Elektrinė jėgos pavara– elektros grandinė, kuriai priklauso traukos variklis (-iai) ir gali priklausyti ĮEEKS, elektros energijos keitimo sistema, elektroniniai keitikliai, susijusių kabelių sąranka su jungtimis ir prijungimo sistema, skirta ĮEEKS įkrauti.

Elektrinė jėgos pavara

2.15.   Elektroninis keitiklis– įtaisas, kuriuo galima kontroliuoti ir (arba) keisti elektrinei varymo sistemai tiekiamą elektros energiją.

Elektroninis keitiklis

2.16.   Gaubtas– vidinius agregatus apgaubianti ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi sauganti dalis.

Gaubtas

2.17.   Atvira laidžioji dalis– laidžioji dalis, kurią galima paliesti, jeigu taikomas IPXXB apsaugos lygis, ir kuri gali įsielektrinti esant pažeistai izoliacijai. Prie jų priskiriamos po gaubtu esančios detalės, kurias galima pašalinti nenaudojant įrankių.

Atvira laidžioji dalis

2.18.   Sprogimas– staigus energijos išleidimas, pakankamas, kad sukeltų slėgio bangas ir (arba) išmestų objektus, kurie gali sukelti struktūrinių ir (arba) fizinių bandomo įtaiso aplinkos pažeidimų.

Sprogimas

2.19.   Išorinis maitinimo šaltinis– ne transporto priemonėje sumontuotas kintamosios arba nuolatinės srovės maitinimo šaltinis.

Išorinis maitinimo šaltinis

2.20.   Aukšta įtampa– elektrinio komponento arba grandinės darbinė įtampa, kurios vidutinė kvadratinė vertė (rms) yra didesnė kaip 60 V ir ne didesnė kaip 1 500 V, jei tai nuolatinė srovė, arba didesnė kaip 30 V ir ne didesnė kaip 1 000 V, jei tai kintamoji srovė.

Aukšta įtampa

2.21.   Ugnis– bandomo įtaiso išmetama liepsna. Kibirkštys ir liepsnos lankas nelaikomi liepsna.

Ugnis

2.22.   Degusis elektrolitas– elektrolitas, kuriame yra cheminių medžiagų, priskiriamų 3 klasei („degieji skysčiai“) pagal JT rekomendacijų dėl pavojingų krovinių vežimo pavyzdinių taisyklių (17 red., 2011 m. birželio mėn.) I tomo 2.3 skyrių (2).

Degusis elektrolitas

2

2.23.   Aukštos įtampos šyna– elektros grandinė, įskaitant prijungimo sistemą ĮEEKS įkrauti, veikianti esant aukštai įtampai.

Aukštos įtampos šyna

Jeigu tarpusavyje galvaniškai sujungtos elektros grandinės yra galvaniškai sujungtos su elektrine važiuokle, o didžiausia įtampa tarp bet kurios įtampingosios dalies ir elektrinės važiuoklės arba bet kurios atviros laidžiosios dalies yra ne didesnė kaip 30 V esant kintamajai srovei ir ne didesnė kaip 60 V esant nuolatinei srovei, aukštos įtampos šynai priskiriami tik tie elektros grandinės komponentai ar dalys, kurie veikia esant aukštai įtampai.

2.24.   Netiesioginis sąlytis– asmenų sąlytis su atviromis laidžiosiomis dalimis.

Netiesioginis sąlytis

2.25.   Įtampingoji dalis– laidžioji dalis (-ys), skirta įsielektrinti įprasto naudojimo metu.

Įtampingoji dalis

2.26.   Bagažinė– uždara vieta transporto priemonėje bagažui laikyti.

Bagažinė

2.27.   Gamintojas– asmuo arba įstaiga, atsakinga tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai už visus tipo tvirtinimo procedūros klausimus ir gamybos atitikties užtikrinimą. Asmuo arba įstaiga nebūtinai turi tiesiogiai dalyvauti visuose transporto priemonės, sistemos arba komponento, kurio tipo tvirtinimo procedūra atliekama, konstravimo etapuose.

Gamintojas

2.28.   Transporto priemonėje sumontuota izoliacijos varžos stebėsenos sistema– įtaisas, kuriuo stebima izoliacijos varža tarp aukštos įtampos šynų ir elektrinės važiuoklės.

Transporto priemonėje sumontuota izoliacijos varžos stebėsenos sistema

2.29.   Atviroji traukos baterija– skystojo tipo baterija, kurią reikia pripildyti vandens ir kuri į atmosferą išskiria vandenilio dujas.

Atviroji traukos baterija

2.30.   Keleivių salonas– keleiviams skirta vieta, apribota bent 4 tokiais elementais: stogo, grindų, šoninių sienelių, durelių, langų stiklo, priekinės ir galinės užtvarų arba bagažinės durų, taip pat užtvarų ir gaubtų, skirtų keleiviams apsaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis.

Keleivių salonas

2.31.   Apsaugos laipsnis– užtvara ir (arba) gaubtu užtikrinama apsauga nuo įtampingųjų dalių ir bandiklio, pvz., bandomojo piršto (IPXXB) ar bandomojo laido (IPXXD), sąlyčio, kaip apibrėžta 3 priede.

Apsaugos laipsnis

2.32.   Įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema (ĮEEKS)– įkraunama energijos kaupimo sistema, tiekianti elektros energiją elektrinei varymo sistemai.

Įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema (ĮEEKS)

Ji gali apimti posistemę (-es) kartu su reikalingomis pagalbinėmis laikiklių, šilumos valdymo, elektroninio valdymo sistemomis ir gaubtais.

2.33.   Sustiprintoji izoliacija– įtampingųjų dalių izoliacija, skirta apsaugoti nuo elektros smūgio, lygiavertė dvigubajai izoliacijai. Izoliacija gali būti kelių sluoksnių, kurie negali būti bandomi atskirai kaip papildomoji arba pagrindinė izoliacija.

Sustiprintoji izoliacija

2.34.   Išimamoji ĮEEKS– ĮEEKS, kurią transporto priemonės naudotojas išėmęs iš transporto priemonės gali pakrauti išorėje.

Išimamoji ĮEEKS

2.35.   Trūkis– anga arba angos funkcinių elementų sąrankos apvalkale, atsiradusios arba padidėjusios po įvykio, pakankamai didelės, kad pralįstų 12 mm skersmens bandomasis pirštas (IPXXB) ir atsirastų sąlytis su įtampingosiomis dalimis (žr. 3 priedą).

Trūkis

2.36.   Darbinis atjungiklis– prietaisas, kuriuo atjungiama elektros grandinė, kai tikrinami ir prižiūrimi ĮEEKS, kuro elementai ir kt.

Darbinis atjungiklis

2.37.   Įkrovos būsena– bandomo įtaiso elektros krūvis, išreikštas vardinės talpos procentine dalimi.

Įkrovos būsena

2.38.   Ištisinis izoliatorius– izoliacinė kabelių sąrankos danga, kuria apvelkamos ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi apsaugomos įtampingosios dalys, apvalkalas, kuriuo izoliuojamos jungčių įtampingosios dalys, ir izoliaciniai lakai bei dažai.

Ištisinis izoliatorius

2.39.   Posistemė– bet kokia funkcinė ĮEEKS komponentų sąranka.

Posistemė

2.40.   Papildomoji izoliacija– atskira izoliacija, naudojama su pagrindine izoliacija apsaugoti nuo elektros smūgio, jeigu pagrindinė izoliacija būtų pažeista.

Papildomoji izoliacija

2.41.   Bandomas įtaisas– visa ĮEEKS arba ĮEEKS posistemė, su kuria atliekami bandymai, kaip nurodyta šioje taisyklėje.

Bandomas įtaisas

2.42.   ĮEEKS tipas– sistemos, kurių reikšmingai nesiskiria šios esminės savybės:

ĮEEKS tipas

| a) | gamintojo prekybinis pavadinimas arba ženklas; |
| --- | --- |

a)

gamintojo prekybinis pavadinimas arba ženklas;

| b) | cheminės savybės, jos elementų talpa ir fiziniai matmenys; |
| --- | --- |

b)

cheminės savybės, jos elementų talpa ir fiziniai matmenys;

| c) | elementų skaičius, elementų ir jų laikiklio sujungimo būdas; |
| --- | --- |

c)

elementų skaičius, elementų ir jų laikiklio sujungimo būdas;

| d) | konstrukcija, medžiagos ir korpuso fiziniai matmenys, taip pat |
| --- | --- |

d)

konstrukcija, medžiagos ir korpuso fiziniai matmenys, taip pat

| e) | būtini pagalbiniai laikiklio, šilumos valdymo ir elektroninio valdymo įtaisai. |
| --- | --- |

e)

būtini pagalbiniai laikiklio, šilumos valdymo ir elektroninio valdymo įtaisai.

2.43.   Transporto priemonės tipas– transporto priemonės, kurių nesiskiria šios esminės savybės:

Transporto priemonės tipas

| a) | elektrinės jėgos pavaros ir galvaniškai sujungtos aukštos įtampos šynos montavimas; |
| --- | --- |

a)

elektrinės jėgos pavaros ir galvaniškai sujungtos aukštos įtampos šynos montavimas;

| b) | elektrinės jėgos pavaros ir galvaniškai sujungtos aukštos įtampos šynos pobūdis ir tipas. |
| --- | --- |

b)

elektrinės jėgos pavaros ir galvaniškai sujungtos aukštos įtampos šynos pobūdis ir tipas.

2.44.   Izoliacijos atsparumo įtampa– bandinį nurodytomis bandymo sąlygomis veikianti įtampa, nesukelianti tinkamo bandinio pramušimo ir (arba) išlydžio.

Izoliacijos atsparumo įtampa

2.45.   Darbinė įtampa– gamintojo nurodyta aukščiausia elektros grandinės įtampos vidutinė kvadratinė vertė, kuri gali atsirasti tarp bet kurių laidžiųjų dalių atviros grandinės sąlygomis arba įprasto veikimo sąlygomis. Jeigu elektrinė grandinė atskirta galvaniniu izoliatoriumi, atitinkamai nustatoma kiekvienos atskirtos grandinės darbinė įtampa.

Darbinė įtampa

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   I dalis. Transporto priemonės tipo patvirtinimas atsižvelgiant į jos elektros saugą, įskaitant aukštosios įtampos sistemą

3.1.1.   Transporto priemonės tipo patvirtinimo atsižvelgiant į specialius reikalavimus dėl elektrinės jėgos pavaros paraišką teikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

3.1.2.   Kartu su ja pateikiami trys toliau nurodytų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys:

| 3.1.2.1. | išsamus transporto priemonės tipo aprašymas, atsižvelgiant į elektrinę jėgos pavarą ir galvaniškai sujungtą aukštos įtampos šyną; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

išsamus transporto priemonės tipo aprašymas, atsižvelgiant į elektrinę jėgos pavarą ir galvaniškai sujungtą aukštos įtampos šyną;

| 3.1.2.2. | dėl transporto priemonių su ĮEEKS papildomi įrodymai, patvirtinantys, kad ĮEEKS atitinka šios taisyklės 6 dalies reikalavimus. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

dėl transporto priemonių su ĮEEKS papildomi įrodymai, patvirtinantys, kad ĮEEKS atitinka šios taisyklės 6 dalies reikalavimus.

3.1.3.   Atsakingai už patvirtinimo bandymus techninei tarnybai pateikiama tipinė tvirtintino tipo transporto priemonė ir, jei taikoma, gamintojo nuožiūra ir techninei tarnybai sutikus, papildoma transporto priemonė (-ės) arba tos transporto priemonės dalys, kurias techninė tarnyba laiko būtinomis bandymui (-ams), nurodytam šios taisyklės 6 dalyje, atlikti.

3.2.   II dalis. Įkraunamosios elektros energijos kaupimo sistemos (ĮEEKS) patvirtinimas

3.2.1.   ĮEEKS arba atskiro techninio agregato tipo patvirtinimo atsižvelgiant į ĮEEKS saugos reikalavimus paraišką teikia ĮEEKS gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

3.2.2.   Kartu su ja pateikiami trys toliau nurodytų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys:

| 3.2.2.1. | išsamus ĮEEKS arba atskiro techninio agregato atsižvelgiant į ĮEEKS saugą aprašymas; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

išsamus ĮEEKS arba atskiro techninio agregato atsižvelgiant į ĮEEKS saugą aprašymas;

3.2.3.   už tvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pateikiamas tvirtintino ĮEEKS tipo tipinis komponentas (-ai) ir, gamintojo nuožiūra ir susitarus su technine tarnyba, tos transporto priemonės dalys, kurias techninė tarnyba laiko būtinomis bandymui atlikti.

3.3.   Prieš patvirtindama tipą, tipo patvirtinimo institucija patikrina, ar tinkamai taikomos veiksmingos gamybos atitikties kontrolės užtikrinimo priemonės.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Tipo patvirtinimas suteikiamas, jei pagal šią taisyklę patvirtinti pateiktas tipas atitinka šios taisyklės atitinkamų dalių reikalavimus.

4.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmaisiais dviem skaitmenimis (šiuo metu taisyklės redakcija žymima 00) nurodoma pakeitimų, į kuriuos įtraukti patvirtinant tipą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, serija. Ta pati susitariančioji šalis negali priskirti paties numerio kitam transporto priemonės tipui.

4.3.   Pranešimas apie transporto priemonės tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą, nepatvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudojant šios taisyklės 1 priedo atitinkamai 1 ar 2 dalyje pateikto pavyzdžio formą.

4.4.   Prie kiekvienos transporto priemonės, ĮEEKS ar atskirų techninių agregatų, atitinkančių pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo formoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.4.1. | apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (3);

3

| 4.4.2. | į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

4.4.2.

į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris;

| 4.4.3. | jeigu tvirtinama ĮEEKS arba atskiras techninis agregatas, po R raidės turi būti simbolis „ES“. |
| --- | --- |

4.4.3.

jeigu tvirtinama ĮEEKS arba atskiras techninis agregatas, po R raidės turi būti simbolis „ES“.

4.5.   Jeigu transporto priemonė arba ĮEEKS šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, atitinka tipą, patvirtintą pagal vieną ar kelias kitas prie Susitarimo pridėtas taisykles, 4.4.1 punkte nurodyto ženklo kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklė, ir visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, papildomi numeriai ir ženklai pateikiami stulpeliais 4.4.1 punkte nurodyto ženklo dešinėje.

4.6.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

4.6.1.   Jeigu tai transporto priemonė, patvirtinimo ženklas pateikiamas greta arba ant gamintojo pritvirtintos transporto priemonės duomenų plokštelės.

4.6.2.   Jeigu tai ĮEEKS arba kaip ĮEEKS patvirtintas atskiras techninis agregatas, patvirtinimo ženklas turi būti gamintojo pritvirtintas ant ĮEEKS svarbiausio elemento.

4.7.   Šios taisyklės 2 priede pateikiama patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžių.

5.   I DALIS. TRANSPORTO PRIEMONIŲ REIKALAVIMAI, ATSIŽVELGIANT Į JŲ ELEKTRINĘ SAUGĄ

5.1.   Apsauga nuo elektros smūgio

Šie elektrinės saugos reikalavimai taikomi aukštos įtampos šynoms su sąlyga, kad jos nesujungtos su išoriniais aukštos įtampos maitinimo šaltiniais.

5.1.1.   Apsauga nuo tiesioginio sąlyčio

Apsaugos nuo tiesioginio sąlyčio su aukštos įtampos įtampingosiomis dalimis reikalaujama ir transporto priemonėse, kuriose įrengta bet kokio tipo, patvirtinto pagal šios taisyklės II dalį, ĮEEKS.

Apsauga nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis turi atitikti 5.1.1.1 ir 5.1.1.2 punktų reikalavimus.

Šių apsaugos priemonių (ištisinių izoliatorių, užtvarų, gaubtų ir t. t.) neturi būti įmanoma atidaryti, išrinkti arba nuimti be įrankių.

5.1.1.1.   Siekiant apsaugoti atviras įtampingąsias dalis keleivių salone arba bagažinėje užtikrinamas IPXXD apsaugos laipsnis.

5.1.1.2.   Apsauga nuo kitur nei keleivių salone ar bagažinėje esančių atvirų įtampingųjų dalių

5.1.1.2.1.   Transporto priemonėse su keleivių salonu turi būti užtikrintas IPXXB apsaugos laipsnis.

5.1.1.2.2.   Transporto priemonėse be keleivių salono turi būti užtikrintas IPXXD apsaugos laipsnis.

5.1.1.3.   Jungtys

Jungtys (įskaitant transporto priemonės elektros maitinimo kištuką) laikomos atitinkančiomis šį reikalavimą, jeigu:

| a) | jos, atskirtos be įrankių, atitinka 5.1.1.1 ir 5.1.1.2 punktų reikalavimus arba |
| --- | --- |

a)

jos, atskirtos be įrankių, atitinka 5.1.1.1 ir 5.1.1.2 punktų reikalavimus arba

| b) | jos įtaisomos po grindimis, kur įrengiamas ir jų užraktas, arba |
| --- | --- |

b)

jos įtaisomos po grindimis, kur įrengiamas ir jų užraktas, arba

| c) | jos įtaisomos su užraktu, o kiti komponentai nuimami įrankiais, siekiant atskirti jungtį, arba |
| --- | --- |

c)

jos įtaisomos su užraktu, o kiti komponentai nuimami įrankiais, siekiant atskirti jungtį, arba

| d) | įtampingųjų dalių įtampa (rms) neviršija 60 V, jei tai nuolatinė srovė, arba 30 V, jei tai kintamoji srovė, praėjus ne daugiau kaip 1 sekundei nuo jungties atskyrimo. |
| --- | --- |

d)

įtampingųjų dalių įtampa (rms) neviršija 60 V, jei tai nuolatinė srovė, arba 30 V, jei tai kintamoji srovė, praėjus ne daugiau kaip 1 sekundei nuo jungties atskyrimo.

5.1.1.4.   Darbinis atjungiklis

Jeigu darbinį atjungiklį galima atidaryti, išrinkti arba nuimti be įrankių, IPXXB apsaugos laipsnį leidžiama užtikrinti ir taip, su sąlyga, kad darbinis atjungiklis atidaromas, išrenkamas arba nuimamas be įrankių.

5.1.1.5.   Ženklinimas

5.1.1.5.1.   Jeigu ĮEEKS gali būti aukšta įtampa, ant ĮEEKS arba šalia jos pavaizduojamas paveiksle parodytas simbolis. Simbolio fonas turi būti geltonos, o kraštai ir žaibas – juodos spalvos.

Aukštos įtampos įrangos ženklinimas

Aukštos įtampos įrangos ženklinimas

5.1.1.5.2.   Be to, simbolis turi būti matomas ant gaubtų ir užtvarų, kuriuos pašalinus aukštos įtampos grandinių įtampingosios dalys taptų atviros. Ši nuostata nėra privaloma bet kokiai jungčiai, skirtai aukštos įtampos šynoms. Ši nuostata netaikoma šiais atvejais:

| a) | kai pertvarų ar gaubtų negalima fiziškai pasiekti, atidaryti arba pašalinti, nebent įrankiais būtų pašalinti kiti transporto priemonės komponentai; |
| --- | --- |

a)

kai pertvarų ar gaubtų negalima fiziškai pasiekti, atidaryti arba pašalinti, nebent įrankiais būtų pašalinti kiti transporto priemonės komponentai;

| b) | kai užtvaros ar gaubtai yra įtaisyti po transporto priemonės grindimis. |
| --- | --- |

b)

kai užtvaros ar gaubtai yra įtaisyti po transporto priemonės grindimis.

5.1.1.5.3.   Aukštos įtampos šynoms skirti kabeliai, kurie yra ne gaubtų viduje, turi būti apvilkti oranžinės spalvos išorine danga.

5.1.2.   Apsauga nuo netiesioginio sąlyčio

Apsaugos nuo netiesioginio sąlyčio su aukštos įtampos įtampingosiomis dalimis reikalaujama ir transporto priemonėse, kuriose įrengta bet kokio tipo, patvirtinto pagal šios taisyklės II dalį, ĮEEKS.

5.1.2.1.   Siekiant užtikrinti apsaugą nuo galimo elektros smūgio dėl netiesioginio sąlyčio, atviros laidžiosios dalys, kaip antai laidžioji užtvara ir gaubtas, galvaniškai prijungiamos prie elektrinės važiuoklės, naudojant patikimą elektrinį laidą ar įžemintą kabelį, suvirinant arba prijungiant varžtais, kad neatsirastų jokių pavojingų potencialų.

5.1.2.2.   Kai srovė yra bent 0,2 ampero, varža tarp visų atvirų laidžiųjų dalių ir elektrinės važiuoklės turi būti mažesnė nei 0,1 omo.

Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu galvaninė jungtis yra suvirinta.

5.1.2.3.   Jeigu tai yra motorinės transporto priemonės, prijungiamos laidžiąja jungtimi prie įžeminto išorinio elektros maitinimo šaltinio, turi būti įtaisas, kuriuo būtų galima galvaniškai įžeminti elektrinę važiuoklę.

Ji įtaisu įžeminama prieš imant veikti transporto priemonę išorine įtampa ir tol, kol transporto priemonė ja veikiama.

Atitiktis šiam reikalavimui įrodoma naudojant transporto priemonės gamintojo nurodytą jungtį arba atliekant patikrinimą.

5.1.2.4.   5.1.2.3 punkto reikalavimas netaikomas transporto priemonėms, kurios atitinka a arba b papunkčio reikalavimus:

| a) | transporto priemonės ĮEEKS galima įkrauti iš išorinio maitinimo šaltinio tik naudojant išorinį transporto priemonės kroviklį su dvigubąja izoliacija arba sustiprintąja izoliacija tarp įvado ir išvado.
  Minėtų izoliacijos tipų veiksmingumo reikalavimai turi atitikti toliau nurodytus 5.1.2.4.1 ir 5.1.2.4.3 punktų reikalavimus ir turi būti nurodyti su ja susijusiuose dokumentuose; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonės ĮEEKS galima įkrauti iš išorinio maitinimo šaltinio tik naudojant išorinį transporto priemonės kroviklį su dvigubąja izoliacija arba sustiprintąja izoliacija tarp įvado ir išvado.

Minėtų izoliacijos tipų veiksmingumo reikalavimai turi atitikti toliau nurodytus 5.1.2.4.1 ir 5.1.2.4.3 punktų reikalavimus ir turi būti nurodyti su ja susijusiuose dokumentuose;

| b) | transporto priemonėje esantis kroviklis turi dvigubąja arba sustiprintąja izoliacija tarp įvado ir transporto priemonės prieinamų laidžiųjų dalių ir (arba) elektrinės važiuoklės.
  Pirmiau minėtų izoliacijos tipų veiksmingumo reikalavimai turi atitikti toliau nurodytus 5.1.2.4.1, 5.1.2.4.2 ir 5.1.2.4.3 punktų reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

transporto priemonėje esantis kroviklis turi dvigubąja arba sustiprintąja izoliacija tarp įvado ir transporto priemonės prieinamų laidžiųjų dalių ir (arba) elektrinės važiuoklės.

Pirmiau minėtų izoliacijos tipų veiksmingumo reikalavimai turi atitikti toliau nurodytus 5.1.2.4.1, 5.1.2.4.2 ir 5.1.2.4.3 punktų reikalavimus.

Jeigu sumontuotos abi sistemos, turi būti paisoma a ir b papunkčių reikalavimų.

5.1.2.4.1.   Izoliacijos atsparumo įtampos bandymas

5.1.2.4.1.1.   Su transporto priemone, kurioje yra sumontuotas kroviklis, bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 9A priedą.

5.1.2.4.1.2.   Priimtinumo kriterijai

Kai leidžiama 500 V nuolatinė srovė tarp visų kartu sujungtų įvadų ir transporto priemonės laidžiųjų dalių ir (arba) elektrinės važiuoklės, izoliacijos varža turi būti ne mažesnė nei 7 ΜΩ.

5.1.2.4.2.   Apsauga nuo vandens

5.1.2.4.2.1.   Šis bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 9B priedą.

5.1.2.4.2.2.   Priimtinumo kriterijai

Kai leidžiama 500 V nuolatinė srovė, izoliacijos varža turi būti ne mažesnė nei 7 ΜΩ.

5.1.2.4.3.   Naudojimo instrukcijos

Turi būti pateiktos ir į vadovą įtraukiamos atitinkamos įkrovimo instrukcijos (4).

4

5.1.3.   Izoliacijos varža

Ši dalis netaikoma prie elektros grandinių prijungtoms važiuoklėms, jeigu didžiausia įtampa tarp bet kurios įtampingosios dalies ir elektrinės važiuoklės arba bet kurių atvirų laidžiųjų dalių nėra didesnė kaip 30 V esant kintamajai srovei (vidutinė kvadratinė vertė, rms) arba 60 V esant nuolatinei srovei.

5.1.3.1.   Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš atskirų šynų nuolatinei srovei arba kintamajai srovei praleisti

Jeigu šynos kintamajai srovei praleisti ir šynos nuolatinei srovei praleisti vienos nuo kitų atskirtos galvaniniu izoliatoriumi, mažiausia izoliacijos varža tarp aukštos įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės turi būti 100 Ω/V priklausomai nuo šynų nuolatinei srovei praleisti darbinės įtampos ir 500 Ω/V priklausomai nuo šynų kintamajai srovei praleisti darbinės įtampos.

Matuojama vadovaujantis 4A priede nustatytu izoliacijos varžos matavimo metodu, skirtu transporto priemonių bandymams.

5.1.3.2.   Elektrinė jėgos pavara, sudaryta iš sujungtų šynų nuolatinei srovei arba kintamajai srovei praleisti

Jeigu šynos kintamajai srovei praleisti ir šynos nuolatinei srovei praleisti yra prijungiamos galvaniškai, mažiausia izoliacijos varža tarp bet kurios aukštos įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės turi būti 500 Ω/V darbinės įtampos.

Tačiau jeigu visos aukštos įtampos šynos kintamajai srovei praleisti yra apsaugotos viena iš toliau nurodytų dviejų priemonių, mažiausia izoliacijos varža tarp bet kurios aukštos įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės turi būti 100 Ω/V darbinės įtampos:

| a) | dvigubu arba dar storesniu ištisinių izoliatorių, pertvarų ar gaubtų, kurių kiekvienas atitinka 5.1.1 punkte nustatytą reikalavimą, sluoksniu, pvz., kabelių sąranka; |
| --- | --- |

a)

dvigubu arba dar storesniu ištisinių izoliatorių, pertvarų ar gaubtų, kurių kiekvienas atitinka 5.1.1 punkte nustatytą reikalavimą, sluoksniu, pvz., kabelių sąranka;

| b) | mechaniškai tvirtomis ir per visą transporto priemonės eksploatacijos laiką pakankamai patvariomis apsaugos priemonėmis, kaip antai variklių gaubtais, elektroninių keitiklių korpusais ar jungtimis. |
| --- | --- |

b)

mechaniškai tvirtomis ir per visą transporto priemonės eksploatacijos laiką pakankamai patvariomis apsaugos priemonėmis, kaip antai variklių gaubtais, elektroninių keitiklių korpusais ar jungtimis.

Izoliacijos varžos tarp aukštos įtampos šynos ir elektrinės važiuoklės vertė gali būti nustatyta apskaičiuojant, matuojant arba abiem būdais.

Matuojama vadovaujantis 4A priede nustatytu izoliacijos varžos matavimo metodu, skirtu transporto priemonių bandymams.

5.1.3.3.   Kuro elementais varomos transporto priemonės

Jeigu neįmanoma nuolat laikytis mažiausios izoliacijos varžos reikalavimo, apsauga užtikrinama kuria nors iš šių priemonių:

| a) | dvigubu arba dar storesniu ištisinių izoliatorių, pertvarų ar gaubtų, kurių kiekvienas atitinka 5.1.1 punkte nustatytą reikalavimą, sluoksniu; |
| --- | --- |

a)

dvigubu arba dar storesniu ištisinių izoliatorių, pertvarų ar gaubtų, kurių kiekvienas atitinka 5.1.1 punkte nustatytą reikalavimą, sluoksniu;

| b) | transporto priemonėje sumontuota izoliacijos varžos stebėsenos sistema kartu su įspėjamuoju įtaisu, kuriuo vairuotojas būtų įspėjamas, jeigu izoliacijos varžos vertė taptų mažesnė nei nustatyta mažiausia vertė. Izoliacijos varžos tarp elektrinės važiuoklės ir prijungimo sistemai ĮEEKS įkrauti skirtos aukštos įtampos šynos stebėti nereikia, kadangi įkrovimui skirta prijungimo sistema energiją gauna tik įkraunant ĮEEKS. Transporto priemonėje sumontuotos izoliacijos varžos stebėsenos sistemos veikimas patvirtinamas, kaip apibrėžta 5 priede. |
| --- | --- |

b)

transporto priemonėje sumontuota izoliacijos varžos stebėsenos sistema kartu su įspėjamuoju įtaisu, kuriuo vairuotojas būtų įspėjamas, jeigu izoliacijos varžos vertė taptų mažesnė nei nustatyta mažiausia vertė. Izoliacijos varžos tarp elektrinės važiuoklės ir prijungimo sistemai ĮEEKS įkrauti skirtos aukštos įtampos šynos stebėti nereikia, kadangi įkrovimui skirta prijungimo sistema energiją gauna tik įkraunant ĮEEKS. Transporto priemonėje sumontuotos izoliacijos varžos stebėsenos sistemos veikimas patvirtinamas, kaip apibrėžta 5 priede.

5.1.3.4.   Prijungimo sistemai ĮEEKS įkrauti taikomas izoliacijos varžos reikalavimas

Prijungimo sistemos (naudojamos ĮEEKS įkrauti ir skirtos laidžiai prijungti prie įžemintos išorinės kintamosios srovės maitinimo šaltinio) izoliacijos varža, atjungus įkrovimo jungtį, turi būti bent 1 ΜΩ. Matuojant ĮEEKS gali būti atjungta.

5.2.   ĮEEKS

5.2.1.   Transporto priemonė, kurioje sumontuota ĮEEKS, turi atitikti 5.2.1.1 arba 5.2.1.2 punkto reikalavimą.

5.2.1.1.   ĮEEKS, kurios tipas buvo patvirtintas pagal šios taisyklės II dalį, montuojama pagal ĮEEKS gamintojo pateiktas instrukcijas ir pagal šio taisyklės 6 priedo 2 dalyje pateiktą aprašymą.

5.2.1.2.   ĮEEKS turi atitikti atitinkamus šios taisyklės 6 dalies reikalavimus.

5.2.2.   Dujų kaupimasis

Vietose, kuriose laikomos atvirosios traukos baterijos, galinčios išskirti vandenilio dujas, turi būti įrengtas ventiliatorius, ventiliacinė anga arba bet kokia kita tinkama priemonė, kad nesikauptų minėtos dujos.

5.2.3.   Apsauga nuo elektrolito išsiliejimo

Transporto priemonėje turi būti numatyta, kad iš ĮEEKS ir jos komponentų išsiliejęs elektrolitas nepasiektų vairuotojo, operatoriaus, keleivio ar bet kurio kito asmens šalia transporto priemonės įprasto eksploatavimo ir (arba) funkcinio veikimo metu.

Elektrolitas neturi išsilieti tada, kai ĮEEKS yra apsivertusi.

5.2.4.   Atsitiktinis ar netyčinis atjungimas

Transporto priemonėje ĮEEKS ir jos komponentai turi būti sumontuoti taip, kad ĮEEKS nebūtų įmanoma atsitiktinai ar netyčia atjungti.

Jei transporto priemonė pakrypsta, ĮEEKS neturi iškristi iš transporto priemonės.

Jeigu ĮEEKS apsiverčia, ĮEEKS komponentai neturi iškristi.

5.3.   Funkcinė sauga

Kai transporto priemonės važiavimo režimas yra aktyvus, vairuotojui duodamas bent akimirkinis įspėjimas.

Tačiau ši nuostata netaikoma tais atvejais, kai vidaus degimo variklis tiesiogiai ar netiesiogiai tiekia varomąją transporto priemonės energiją.

Jeigu transporto priemonė tebeveikia aktyvaus važiavimo režimu, prieš išlipant iš jos, vairuotojui turi būti duotas signalas (pvz., regimasis arba garsinis signalas).

Jeigu transporto priemonėje sumontuotą ĮEEKS naudotojas gali įkrauti iš išorės, transporto priemonės varymo sistema jos neturi pradėti varyti tol, kol išorinio elektros maitinimo šaltinio jungtis ir transporto priemonės elektros maitinimo kištukas yra fiziškai sujungti.

Jeigu transporto priemonėse yra stacionariai prijungtas įkrovimo kabelis, pirmiau minėtas reikalavimas netaikomas, jei tuo metu, kai kabelis naudojamas transporto priemonei įkrauti, jos neįmanoma naudoti (pvz., negalima uždaryti sėdynės, kabelio padėtis neleidžia vairuotojui sėsti į transporto priemonę arba į ją patekti). Atitiktis šiam reikalavimui įrodoma naudojant transporto priemonės gamintojo nurodytą jungtį. Vairuotojui turi būti parodyta važiavimo krypties valdymo bloko padėtis.

5.3.1.   Papildomi funkcinės saugos reikalavimai

5.3.1.1.   Vairuotojas, prieš pasirinkdamas aktyvaus važiavimo režimą, turi atlikti bent du atskirus veiksmus.

5.3.1.2.   Aktyvaus važiavimo režimui išjungti turi pakakti vieno veiksmo.

5.3.1.3.   Laikinai sumažėjusios galios (ne dėl gedimo) ir (arba) ĮEEKS įkrovos būsenos rodymas.

5.3.1.3.1.   Transporto priemonė turi turėti funkciją ar įtaisą, kuris parodytų vairuotojui ar operatoriui, jog galia yra sumažėjusi žemiau tam tikro lygio (pvz., dėl išvado valdiklio, skirto ĮEEKS arba varymo sistemai apsaugoti, įjungimo) arba dėl žemos įkrovos būsenos.

5.3.1.3.2.   Sąlygas, kuriomis pateikiami šie rodmenys, nustato gamintojas.

Trumpas galios mažėjimo ir rodmenų pateikimo strategijos aprašymas pateiktas 6 priede.

5.3.1.4.   Važiavimas ar riedėjimas atbuline eiga

Transporto priemonei judant pirmyn turi būti neįmanoma įjungti transporto priemonės atbulinės eigos valdymo funkcijos.

5.4.   Išmetamo vandenilio kiekio nustatymas

5.4.1.   Šis bandymas atliekamas su visomis transporto priemonėmis, kuriose sumontuotos atvirosios traukos baterijos. Jei ĮEEKS buvo patvirtinta pagal šios taisyklės II dalį ir sumontuota pagal 5.2.1.1 punktą, suteikiant transporto priemonės patvirtinimą šį bandymą galima praleisti.

5.4.2.   Bandymas atliekamas taikant šios taisyklės 7 priede aprašytą metodą. Turi būti numatytas vandenilio mėginių ėmimas ir jų analizė. Galima patvirtinti kitus tyrimo metodus, jeigu įrodoma, kad juos taikant gaunami lygiaverčiai rezultatai.

5.4.3.   Įprastomis įkrovimo sąlygomis, nurodytomis 7 priede, išmetamo vandenilio kiekis neturi siekti 125 g per 5 val. arba 25 × t2 g per t2 (val.).

2

2

5.4.4.   Įkraunant sugedusiu krovikliu (sąlygos pateiktos 7 priede), išmetamo vandenilio kiekis neturi siekti 42 g. Kroviklis turi būti toks, kad tokios trikties trukmė neviršytų 30 minučių.

5.4.5.   Visos su ĮEEKS įkrovimu susijusios operacijos, tarp jų įkrovimo nutraukimas, turi būti valdomos automatiškai.

5.4.6.   Turi būti neįmanoma įkrovimo etapų valdyti rankiniu valdymo įtaisu.

5.4.7.   Įprastai prisijungiant prie elektros tinklo ir atsijungiant nuo jo arba nutraukiant elektros tiekimą neturi būti pakenkta įkrovimo etapų valdymo sistemai.

5.4.8.   Turi būti nuolatos rodomos svarbios įkrovimo triktys. Svarbi triktis – triktis, dėl kurios gali nustoti veikti kroviklis, kuriuo įkraunama.

5.4.9.   Gamintojas savininko transporto priemonės naudojimo vadove turi nurodyti, kad transporto priemonė šiuos reikalavimus atitinka.

5.4.10.   Atsižvelgiant į išmetamo vandenilio kiekį, patvirtintas transporto priemonės tipas gali būti išplėstas įvairių tipų transporto priemonių, priklausančių tai pačiai šeimai, atžvilgiu vadovaujantis 7 priedo 2 priedėlyje pateikta šeimos apibrėžtimi.

6.   II DALIS. ĮKRAUNAMOSIOS ELEKTROS ENERGIJOS KAUPIMO SISTEMOS (ĮEEKS) REIKALAVIMAI ATSIŽVELGIANT Į JOS SAUGĄ

6.1.   Bendrosios pastabos

Turi būti taikomos šios taisyklės 8 priede nustatytos procedūros.

6.2.   Vibracija

6.2.1.   Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8A priedą.

6.2.2.   Priimtinumo kriterijai

6.2.2.1.   Atliekant bandymą, neturi būti:

| a) | elektrolito nuotėkio; |
| --- | --- |

a)

elektrolito nuotėkio;

| b) | trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu); |
| --- | --- |

b)

trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu);

| c) | gaisro; |
| --- | --- |

c)

gaisro;

| d) | sprogimo. |
| --- | --- |

d)

sprogimo.

Elektrolito nuotėkis nustatomas apžiūros būdu neišmontavus jokios bandomo įtaiso dalies.

6.2.2.2.   Aukštos įtampos ĮEEKS izoliacijos varža, išmatuota atlikus bandymą pagal šios taisyklės 4B priedą, turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V.

6.3.   Šiluminis smūgis ir ciklinis bandymas

6.3.1.   Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8B priedą.

6.3.2.   Priimtinumo kriterijai

6.3.2.1.   Atliekant bandymą, neturi būti:

| a) | elektrolito nuotėkio; |
| --- | --- |

a)

elektrolito nuotėkio;

| b) | trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu); |
| --- | --- |

b)

trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu);

| c) | gaisro; |
| --- | --- |

c)

gaisro;

| d) | sprogimo. |
| --- | --- |

d)

sprogimo.

Elektrolito nuotėkis nustatomas apžiūros būdu neišmontavus jokios bandomo įtaiso dalies.

6.3.2.2.   Aukštos įtampos ĮEEKS izoliacijos varža, išmatuota atlikus bandymą pagal šios taisyklės 4B priedą, turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V.

6.4.   Mechaniniai bandymai

6.4.1.   Išimamosios ĮEEKS mechaninio numetimo bandymas

6.4.1.1.   Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8C priedą.

6.4.1.2.   Priimtinumo kriterijai

6.4.1.2.1.   Atliekant bandymą, neturi būti:

| a) | elektrolito nuotėkio; |
| --- | --- |

a)

elektrolito nuotėkio;

| b) | trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu); |
| --- | --- |

b)

trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu);

| c) | gaisro; |
| --- | --- |

c)

gaisro;

| d) | sprogimo. |
| --- | --- |

d)

sprogimo.

Elektrolito nuotėkis nustatomas apžiūros būdu neišmontavus jokios bandomo įtaiso dalies.

6.4.1.2.2.   Aukštos įtampos ĮEEKS izoliacijos varža, išmatuota atlikus bandymą pagal šios taisyklės 4B priedą, turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V.

6.4.2.   Mechaninis smūgis

6.4.2.1.   Atliekant bandymą su transporto priemonėmis naudojamas centrinis ir (arba) šoninis stovas.

Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8D priedą.

6.4.2.2.   Priimtinumo kriterijai

6.4.2.2.1.   Atliekant bandymą, neturi būti:

| a) | elektrolito nuotėkio; |
| --- | --- |

a)

elektrolito nuotėkio;

| b) | trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu); |
| --- | --- |

b)

trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu);

| c) | gaisro; |
| --- | --- |

c)

gaisro;

| d) | sprogimo. |
| --- | --- |

d)

sprogimo.

Elektrolito nuotėkis nustatomas apžiūros būdu neišmontavus jokios bandomo įtaiso dalies.

6.4.2.2.2.   Bandant aukštos įtampos ĮEEKS išbandyto įtaiso izoliacijos varža turi užtikrinti ne mažesnę kaip 100 Ω/V varžą visai ĮEEKS, išmatuotą po bandymo pagal šios taisyklės 4B priedą.

6.5.   Atsparumas ugniai

Šis bandymas atliekamas tik su transporto priemonėmis, kuriose yra keleivių salonas.

Šis bandymas būtinai atliekamas su ĮEEKS, kuriose yra degiųjų elektrolitų.

Bandymas atliekamas su vienu bandomuoju pavyzdžiu.

Gamintojo nuožiūra, bandymas gali būti atliekamas kaip:

| a) | transporto priemonės bandymas pagal šios taisyklės 6.5.1 punktą arba |
| --- | --- |

a)

transporto priemonės bandymas pagal šios taisyklės 6.5.1 punktą arba

| b) | komponento bandymas pagal šios taisyklės 6.5.2 punktą. |
| --- | --- |

b)

komponento bandymas pagal šios taisyklės 6.5.2 punktą.

6.5.1.   Transporto priemonės bandymas

Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8E priedą atsižvelgiant į to priedo 3.2.1 punktą.

Pagal šį punktą išbandytų ĮEEKS patvirtinimas siejamas tik su konkretaus transporto priemonės tipo patvirtinimu.

6.5.2.   Komponento bandymas

Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8E priedą atsižvelgiant į to priedo 3.2.2 punktą.

6.5.3.   Priimtinumo kriterijai

6.5.3.1.   Atliekant bandymą bandomas įtaisas neturi sprogti.

6.6.   Išorės apsauga nuo trumpojo jungimo

6.6.1.   Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8F priedą.

6.6.2.   Priimtinumo kriterijai

6.6.2.1.   Atliekant bandymą, neturi būti:

| a) | elektrolito nuotėkio; |
| --- | --- |

a)

elektrolito nuotėkio;

| b) | trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu); |
| --- | --- |

b)

trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu);

| c) | gaisro; |
| --- | --- |

c)

gaisro;

| d) | sprogimo. |
| --- | --- |

d)

sprogimo.

Elektrolito nuotėkis nustatomas apžiūros būdu neišmontavus jokios bandomo įtaiso dalies.

6.6.2.2.   Aukštos įtampos ĮEEKS izoliacijos varža, išmatuota atlikus bandymą pagal šios taisyklės 4B priedą, turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V.

6.7.   Apsauga nuo perkrovos

6.7.1.   Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8G priedą.

6.7.2.   Priimtinumo kriterijai

6.7.2.1.   Atliekant bandymą, neturi būti:

| a) | elektrolito nuotėkio; |
| --- | --- |

a)

elektrolito nuotėkio;

| b) | trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu); |
| --- | --- |

b)

trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu);

| c) | gaisro; |
| --- | --- |

c)

gaisro;

| d) | sprogimo. |
| --- | --- |

d)

sprogimo.

Elektrolito nuotėkis nustatomas apžiūros būdu neišmontavus jokios bandomo įtaiso dalies.

6.7.2.2.   Aukštos įtampos ĮEEKS izoliacijos varža, išmatuota atlikus bandymą pagal šios taisyklės 4B priedą, turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V.

6.8.   Apsauga nuo per didelės iškrovos

6.8.1.   Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8H priedą.

6.8.2.   Priimtinumo kriterijai

6.8.2.1.   Atliekant bandymą, neturi būti:

| a) | elektrolito nuotėkio; |
| --- | --- |

a)

elektrolito nuotėkio;

| b) | trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu); |
| --- | --- |

b)

trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu);

| c) | gaisro; |
| --- | --- |

c)

gaisro;

| d) | sprogimo. |
| --- | --- |

d)

sprogimo.

Elektrolito nuotėkis nustatomas apžiūros būdu neišmontavus jokios bandomo įtaiso dalies.

6.8.2.2.   Aukštos įtampos ĮEEKS izoliacijos varža, išmatuota atlikus bandymą pagal šios taisyklės 4B priedą, turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V.

6.9.   Apsauga nuo per aukštos temperatūros

6.9.1.   Bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 8I priedą.

6.9.2.   Priimtinumo kriterijai

6.9.2.1.   Atliekant bandymą, neturi būti:

| a) | elektrolito nuotėkio; |
| --- | --- |

a)

elektrolito nuotėkio;

| b) | trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu); |
| --- | --- |

b)

trūkio (taikoma tik aukštos įtampos ĮEEKS atžvilgiu);

| c) | gaisro; |
| --- | --- |

c)

gaisro;

| d) | sprogimo. |
| --- | --- |

d)

sprogimo.

Elektrolito nuotėkis nustatomas apžiūros būdu neišmontavus jokios bandomo įtaiso dalies.

6.9.2.2.   Aukštos įtampos ĮEEKS izoliacijos varža, išmatuota atlikus bandymą pagal šios taisyklės 4B priedą, turi būti ne mažesnė kaip 100 Ω/V.

6.10.   Išmetamų dujų kiekis

Turi būti įvertintas galimas dujų išmetimas dėl energijos konversijos proceso įprastinio naudojimo metu.

6.10.1.   Atvirojo tipo traukos baterijos turi atitikti šios taisyklės 5.4 punkte nustatytus reikalavimus dėl išmetamo vandenilio kiekio.

Uždaro cheminio proceso sistemos laikomos sistemomis, kurias normaliai eksploatuojant dujos neišmetamos (pvz., ličio jonų baterija).

Uždaras cheminis procesas turi būti baterijų gamintojo aprašytas ir įformintas dokumentais, kaip nustatyta 6 priedo 2 dalyje.

Gamintojas ir techninė tarnyba, atsižvelgdami į bet kokį galimą dujų išmetimą normalaus eksploatavimo sąlygomis, turi įvertinti kitas technologijas.

6.10.2.   Priimtinumo kriterijai

Dėl vandenilio išmetimo žr. šios taisyklės 5.4 punktą.

Uždaro cheminio proceso sistemų, kurias naudojant dujos neišmetamos, patikrinimas nereikalingas.

7.   PATVIRTINTO TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PAKEITIMAS IR TIPO IŠPLĖTIMAS

7.1.   Apie kiekvieną transporto priemonės arba ĮEEKS tipo pakeitimą, susijusį su šia taisykle, pranešama transporto priemonės tipą arba ĮEEKS tipą patvirtinusiai tipo patvirtinimo institucijai. Tada institucija gali:

| 7.1.1. | manyti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis tiek atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

7.1.1.

manyti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis tiek atitinka reikalavimus, arba

| 7.1.2. | reikalauti iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos. |
| --- | --- |

7.1.2.

reikalauti iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos.

7.2.   Apie tipo patvirtinimą arba nepatvirtinimą, nurodant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms Susitarimo šalims pranešama 4.3 punkte aprašyta tvarka.

7.3.   Patvirtintą tipą išplečianti tipo patvirtinimo institucija kiekvienai pranešimo apie tokį išplėtimą formai suteikia serijos numerį ir praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede (1 arba 2 dalyje) pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

8.   GAMYBOS ATITIKTIS

8.1.   Pagal šią taisyklę patvirtintos transporto priemonės arba ĮEEKS gaminamos taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal atitinkamoje šios taisyklės dalyje (-yse) nustatytus reikalavimus.

8.2.   Siekiant patikrinti, ar laikomasi 8.1 punkto reikalavimų, atliekamos atitinkamos gamybos patikros.

8.3.   Visų pirma patvirtinimo turėtojas turi:

| 8.3.1. | užtikrinti, kad būtų taikomos veiksmingos transporto priemonių ar ĮEEKS kokybės kontrolės procedūros; |
| --- | --- |

8.3.1.

užtikrinti, kad būtų taikomos veiksmingos transporto priemonių ar ĮEEKS kokybės kontrolės procedūros;

| 8.3.2. | turėti galimybę naudoti bandymo įrangą, reikalingą kiekvieno patvirtinto tipo atitikčiai patikrinti; |
| --- | --- |

8.3.2.

turėti galimybę naudoti bandymo įrangą, reikalingą kiekvieno patvirtinto tipo atitikčiai patikrinti;

| 8.3.3. | užtikrinti, kad bandymų rezultatai būtų registruojami, o pridėti dokumentai būtų saugomi laikotarpį, nustatytą pasitarus su tipo patvirtinimo institucija; |
| --- | --- |

8.3.3.

užtikrinti, kad bandymų rezultatai būtų registruojami, o pridėti dokumentai būtų saugomi laikotarpį, nustatytą pasitarus su tipo patvirtinimo institucija;

| 8.3.4. | analizuoti kiekvieno tipo bandymų rezultatus, kad būtų galima patikrinti ir užtikrinti transporto priemonės arba ĮEEKS charakteristikų pastovumą, atsižvelgiant į leidžiamas pramoninės gamybos nuokrypas; |
| --- | --- |

8.3.4.

analizuoti kiekvieno tipo bandymų rezultatus, kad būtų galima patikrinti ir užtikrinti transporto priemonės arba ĮEEKS charakteristikų pastovumą, atsižvelgiant į leidžiamas pramoninės gamybos nuokrypas;

| 8.3.5. | užtikrinti, kad visų tipų transporto priemonės arba komponentai būtų išbandomi atliekant bent šios taisyklės atitinkamoje dalyje (-yse) nustatytus bandymus; |
| --- | --- |

8.3.5.

užtikrinti, kad visų tipų transporto priemonės arba komponentai būtų išbandomi atliekant bent šios taisyklės atitinkamoje dalyje (-yse) nustatytus bandymus;

| 8.3.6. | užtikrinti, kad, radus reikalavimų neatitinkančių bandinių arba bandomųjų pavyzdžių, būtų atliekama papildoma bandinių atranka ir bandymai. Turi būti imamasi visų būtinų priemonių, kad būtų atkurta susijusios gamybos atitiktis. |
| --- | --- |

8.3.6.

užtikrinti, kad, radus reikalavimų neatitinkančių bandinių arba bandomųjų pavyzdžių, būtų atliekama papildoma bandinių atranka ir bandymai. Turi būti imamasi visų būtinų priemonių, kad būtų atkurta susijusios gamybos atitiktis.

8.4.   Tipo patvirtinimą suteikusi tipo patvirtinimo institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekviename gamybos padalinyje taikomą atitikties kontrolės metodiką.

8.4.1.   Per visus patikrinimus tikrinančiam inspektoriui pateikiami bandymų ir gamybos įrašai.

8.4.2.   Inspektorius gali atsitiktine tvarka pasirinkti bandinius, kurie bus išbandyti gamintojo laboratorijoje. Mažiausias bandinių skaičius gali būti nustatomas remiantis paties gamintojo atliktų patikrinimų rezultatais.

8.4.3.   Kai nustatoma, kad kokybės lygis neatitinka reikalavimų, arba kai atrodo būtina patikrinti pagal 8.4.2 punkto nuostatas atliktų bandymų rezultatų pagrįstumą, inspektorius išrenka bandinius, kurie turi būti nusiųsti tipo patvirtinimo bandymus atlikusiai techninei tarnybai.

8.4.4.   Tipo patvirtinimo institucija gali atlikti bet kurį šioje taisyklėje nurodytą bandymą.

8.4.5.   Įprastas tipo patvirtinimo institucijos leidžiamų patikrinimų dažnumas – kartą per metus. Jeigu per vieną iš šių patikrinimų nustatoma nepatenkinamų rezultatų, tipo patvirtinimo institucija turi užtikrinti, kad būtų imtasi visų veiksmų, būtinų gamybos atitikčiai kuo greičiau atkurti.

9.   SANKCIJOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

9.1.   Pagal šią taisyklę suteiktas transporto priemonės (ĮEEKS) tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 8 dalyje nustatytų reikalavimų arba jeigu 8.3.5 punkte numatytų transporto priemonės (ĮEEKS) ar jos komponentų bandymų rezultatai buvo nepatenkinami.

9.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša naudodama šios taisyklės 1 priedo 1 arba 2 dalyje pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

10.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Visiškai nutraukęs pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonių (ĮEEKS) gamybą, patvirtinimo sertifikato turėtojas apie tai informuoja tipą patvirtinusią tipo patvirtinimo instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 priedo 1 arba 2 dalyje pateikto pavyzdžio pranešimo formą

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios tvirtina tipą ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai apie kitose šalyse patvirtintą tipą, patvirtinto tipo išplėtimą, tipo nepatvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą ar visišką gamybos nutraukimą, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2 punktas – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/rev17/17files_e.html

2

(3)  1958 m. Susitarimo šalių skiriamieji numeriai nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2./Rev.6.

3

(4)  Vadovo turinio pavyzdys: „Jeigu įkrovimo metu jūsų transporto priemonė arba kroviklis panirtų į vandenį, nelieskite nei transporto priemonės, nei kroviklio, antraip gali įvykti elektros smūgis. Be to, nebenaudokite nei baterijos, nei transporto priemonės, o tiekėjo paprašykite imtis (atitinkamų) priemonių.“

4

---

1 PRIEDAS

1 DALIS

Pranešimas

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

pateikė: institucijos pavadinimas

Dėl transporto priemonės (2): tipo patvirtinimo,

patvirtinto tipo išplėtimo,

nepatvirtinimo,

tipo patvirtinimo panaikinimo,

visiško gamybos nutraukimo,

atsižvelgiant į jos elektros saugą pagal Taisyklę Nr. 136

Patvirtinimo Nr. Išplėtimo Nr.

1. Transporto priemonės prekybinis pavadinimas arba prekės ženklas

2. Transporto priemonės tipas:

3. Transporto priemonės kategorija:

4. Gamintojo pavadinimas ir adresas:

5. Gamintojo atstovo, jei toks yra, pavadinimas ir adresas:

6. Transporto priemonės aprašymas:

6.1. ĮEEKS tipas:

6.1.1. ĮEEKS patvirtinimo numeris arba aprašymas (2)

6.2. Darbinė įtampa:

6.3. Varymo sistema (pvz., hibridinė, elektrinė):

7. Transporto priemonės pateikimo tvirtinti data:

8. Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba:

9. Tos tarnybos parengtos ataskaitos data:

10. Tos tarnybos parengtos ataskaitos numeris:

11. Patvirtinimo ženklo vieta:

12. Patvirtinto tipo išplėtimo priežastis (-ys) (jeigu taikoma) (2):

13. Patvirtinimas suteiktas / patvirtintas tipas išplėstas / tipas nepatvirtintas / patvirtinimas panaikintas (2):

14. Vieta:

15. Data:

16. Parašas:

17. Paprašius galima gauti dokumentus, įteiktus teikiant patvirtinimo ar patvirtinto tipo išplėtimo paraišką.

(1) Tipą patvirtinusios / patvirtintą tipą išplėtusios / tipo nepatvirtinusios / tipo patvirtinimą panaikinusios (žr. patvirtinimo nuostatas šioje taisyklėje) šalies skiriamasis numeris.

(2) Išbraukti, kas netaikoma.

2 DALIS

Pranešimas

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

pateikė: institucijos pavadinimas

Dėl ĮEEKS kaip komponento ar atskiro techninio agregato (2): tipo patvirtinimo suteikimo

patvirtinto tipo išplėtimo

nepatvirtinimo

patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo

pagal Taisyklę Nr. 136

Patvirtinimo Nr. Išplėtimo Nr.

1. ĮEEKS prekybinis pavadinimas arba ženklas:

2. ĮEEKS tipas:

3. Gamintojo pavadinimas ir adresas:

4. Gamintojo atstovo, jei toks yra, pavadinimas ir adresas:

5. ĮEEKS aprašymas:

6. Montavimo apribojimai, taikomi ĮEEKS:

7. ĮEEKS pateikta patvirtinti:

8. Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba:

9. Tos tarnybos parengtos ataskaitos data:

10. Tos tarnybos parengtos ataskaitos numeris:

11. Patvirtinimo ženklo vieta:

12. Patvirtinto tipo išplėtimo priežastis (-ys) (jeigu taikoma) (2):

13. Patvirtinimas suteiktas / patvirtintas tipas išplėstas / tipas nepatvirtintas / patvirtinimas panaikintas (2):

14. Vieta:

15. Data:

16. Parašas:

17. Paprašius galima gauti dokumentus, įteiktus teikiant patvirtinimo ar patvirtinto tipo išplėtimo paraišką.

(1) Tipą patvirtinusios / patvirtintą tipą išplėtusios / tipo nepatvirtinusios / tipo patvirtinimą panaikinusios (žr. patvirtinimo nuostatas šioje taisyklėje) šalies skiriamasis numeris.

(2) Išbraukti, kas netaikoma.

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.2 punktą)

1 paveikslas

Image 9

1 paveiksle pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus kelių transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 136; patvirtinimo numeris – 002492. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 136 pradinės redakcijos reikalavimus.

2 paveikslas

Image 10

2 paveiksle pavaizduotas prie ĮEEKS pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus ĮEEKS tipas (ES) buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 136; patvirtinimo numeris – 002492. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 136 pradinės redakcijos reikalavimus.

B PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image 11

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus kelių transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal taisykles Nr. 136 ir Nr. 78 (1). Patvirtinimo numeris rodo, kad, suteikiant atitinkamus patvirtinimus, Taisyklė Nr. 136 buvo pradinės redakcijos, o Taisyklė Nr. 78 buvo iš dalies pakeista 03 serijos pakeitimais.

---

(1)  Pastarasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

APSAUGA NUO TIESIOGINIO SĄLYČIO SU ĮTAMPINGOSIOMIS DALIMIS

1.   SĄLYČIO BANDIKLIAI

Sąlyčio bandikliai, kuriais tikrinama asmenų apsauga nuo sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, nurodyti lentelėje.

2.   BANDYMO SĄLYGOS

Lentelėje nurodyta jėga sąlyčio bandiklis prakišamas pro visas gaubte esančias angas. Jeigu jis dalinai arba visiškai prasiskverbia, jis sukiojamas visomis įmanomomis kryptimis, tačiau jo atraminis paviršius jokiu atveju neturi visiškai prasiskverbti pro angą.

Vidinės pertvaros laikomos gaubto dalimi.

Žemos įtampos (ne mažesnės kaip 40 V ir ne didesnės kaip 50 V) maitinimo šaltinis turėtų būti nuosekliai sujungtas su atitinkama lempute, prireikus, tarp bandiklio ir įtampingųjų dalių užtvaros arba gaubto viduje.

Be to, aukštosios įtampos įrangos judamosioms įtampingosioms dalims turėtų būti taikomas signalinės grandinės metodas.

Jei įmanoma, vidines judamąsias dalis leidžiama pamažu pajudinti.

3.   ATITIKTIES SĄLYGOS

Sąlyčio bandiklis negali liestis su įtampingosiomis dalimis.

Jeigu panaudojus signalinę grandinę pasitvirtina, kad tarp bandiklio ir įtampingųjų dalių yra reikiamas atstumas, lemputė neturi užsidegti.

Atliekant IPXXB bandymą, lankstusis bandomasis pirštas gali prasiskverbti iki 80 mm ilgio, tačiau jo atraminis paviršius (50 × 20 mm skersmens) neturi pralįsti pro angą. Pradedant tiesia padėtimi abi bandomojo piršto sąnaros palaipsniui lenkiamos kampu iki 90 laipsnių jungiamosios piršto dalies ašies atžvilgiu ir patikrinamos kiekvienoje galimoje padėtyje.

Atliekant IPXXD bandymus, sąlyčio bandiklis gali prasiskverbti visu ilgiu, tačiau jo atraminis paviršius neturi visiškai pralįsti pro angą.

Sąlyčio bandikliai, naudojami atliekant asmenų apsaugos nuo sąlyčio su pavojingomis dalimis bandymus

Image 12

Sudurtinis bandomasis pirštas

Image 13

Medžiaga: metalas, jei nenurodyta kitaip

Linijiniai matmenys (milimetrais)

Leidžiamosios nuokrypos, taikomos matmenims, kuriems netaikoma speciali leidžiamoji nuokrypa:

| a) | kampams – 0/– 10°; |
| --- | --- |

a)

kampams – 0/– 10°;

| b) | linijiniams matmenims – iki 25 mm: 0/– 0,05 mm; virš 25 mm – ± 0,2 mm |
| --- | --- |

b)

linijiniams matmenims – iki 25 mm: 0/– 0,05 mm; virš 25 mm – ± 0,2 mm

Abi sąnaros turi judėti toje pačioje plokštumoje ir ta pačia kryptimi 90° kampu; leidžiamoji nuokrypa yra nuo 0 iki + 10°.

---

4A PRIEDAS

ATLIEKANT TRANSPORTO PRIEMONĖS BANDYMUS TAIKOMAS IZOLIACIJOS VARŽOS MATAVIMO METODAS

1.   BENDROSIOS PASTABOS

Visų transporto priemonės aukštos įtampos šynų izoliacijos varža matuojama arba nustatoma atliekant apskaičiavimus ir naudojant kiekvienos aukštos įtampos šynos dalies arba komponento matavimo vertes (toliau – dalinamasis matavimas).

2.   MATAVIMO METODAS

Izoliacijos varžos matavimas atliekamas pasirenkant iš šio priedo 2.1 ir 2.2 punktuose išvardytų matavimo metodų tą, kuris tinka, atsižvelgiant į įtampingųjų dalių elektros įkrovą arba izoliacijos varžą ir pan.

Matuojamos elektros grandinės ribos nustatomos iš anksto, remiantis elektros grandinės schemomis ir pan.

Be to, galima atlikti izoliacijos varžai išmatuoti reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, nuimti dangtelį, kad būtų galima pasiekti įtampingąsias dalis, nubrėžti matavimo linijas, pakeisti programinę įrangą ir t. t.

Tais atvejais, kai veikia transporto priemonėje sumontuota izoliacijos varžos stebėsenos sistema ar pan. ir dėl to matuojant vertės tampa nepastovios, galima atlikti matavimui reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, išjungti arba pašalinti atitinkamą prietaisą. Be to, pašalinus prietaisą, brėžiniais ir t. t. įrodoma, kad dėl to nepasikeis izoliacijos varža tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės.

Turi būti imtasi kuo didesnio atsargumo, siekiant išvengti trumpojo sujungimo, elektros smūgio ar pan. pavojaus; šiuo tikslu gali prireikti įjungti aukštos įtampos grandinę.

2.1.   Matavimo metodas, taikomas naudojant ne transporto priemonėje esančių šaltinių įtampą

2.1.1.   Matavimo prietaisai

Naudojamas izoliacijos varžos bandymo prietaisas, kuriuo galima tiekti nuolatinės srovės įtampą, kuri būtų didesnė už aukštos įtampos šynos darbinę įtampą.

2.1.2.   Matavimo metodas

Izoliatoriaus varžos bandymo prietaisas prijungiamas tarp įtampingųjų dalių ir elektrinės važiuoklės. Tuomet izoliacijos varža matuojama esant nuolatinės srovės įtampai, kuri būtų ne mažesnė kaip pusė aukštos įtampos šynos darbinės įtampos dydžio.

Jeigu galvaniškai sujungta sistemos grandinė veikia esant keliems įtampos diapazonams (pvz., dėl padidintos galios keitiklio) ir kai kurie komponentai negali atlaikyti visos grandinės darbinės įtampos, izoliacijos varža tarp šių komponentų ir elektrinės važiuoklės gali būti išmatuota atskirai, atjungus šiuos komponentus ir esant įtampai, kuri lygi bent pusei jų darbinės įtampos.

2.2.   Matavimo metodas, taikomas kaip nuolatinės srovės įtampos šaltinį naudojant pačios transporto priemonės ĮEEKS

2.2.1.   Transporto priemonės bandymų sąlygos

Elektros srovės tekėjimas aukštos įtampos šyna užtikrinamas naudojant pačios transporto priemonės ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemą, o bandymo metu ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos įtampa turi būti ne mažesnė už transporto priemonės gamintojo nurodytą vardinę darbinę įtampą.

2.2.2.   Matavimo prietaisai

Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės įtampos vertės, o jo vidinė varža turi būti bent 10 ΜΩ.

2.2.3.   Matavimo metodas

2.2.3.1.   Pirmas etapas

Kaip nurodyta 1 paveiksle, išmatuojama įtampa ir užregistruojama aukštos įtampos šynos įtampa (Vb). Vb vertė turi būti lygi transporto priemonės gamintojo nurodytai ĮEEKS ir (arba) energijos keitimo sistemos vardinei darbinei įtampai arba už ją didesnė.

1 paveikslas

Vb, V1 ir V2 matavimas

ĮEEKS

Traukos sistema

Energijos keitimo sistema

Vb

V1

Elektrinė važiuoklė

ĮEEKS sąranka

V2

Aukšt. įtampos šyna

Energijos keitimo sistemos sąranka

Elektrinė važiuoklė

2.2.3.2.   Antras etapas

Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V1) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštos įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

2.2.3.3.   Trečias etapas

Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V2) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštos įtampos šynos teigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

2.2.3.4.   Ketvirtas etapas

Jeigu V1 yra ne mažesnė nei V2, tarp aukštos įtampos šynos neigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Nustačius Ro, išmatuojama įtampa (V1′) tarp elektrinės važiuoklės ir aukštos įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 2 pav.).

Pagal pateiktą formulę apskaičiuojama elektros izoliacija (Ri):

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) arba Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

2 paveikslas

2 paveikslas

V1′ matavimas

V1′ matavimas

Traukos sistema

V1′

Aukšt. įtampos šyna

ĮEEKS sąranka

ĮEEKS

Ro

Vb

Elektrinė važiuoklė

Energijos keitimo sistema

Energijos keitimo sistemos sąranka

Elektrinė važiuoklė

Jeigu V2 yra didesnė nei V1, tarp aukštos įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Nustačius Ro, išmatuojama įtampa (V2′) tarp aukštos įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės (žr. 3 pav.) Pagal pateiktą formulę apskaičiuojama elektros izoliacija (Ri). Ši elektros izoliacijos vertė (išreikšta Ω) padalijama iš aukštos įtampos šynos vardinės įtampos (voltais).

Pagal pateiktą formulę apskaičiuojama elektros izoliacija (Ri):

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) arba Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

3 paveikslas

3 paveikslas

V2′ matavimas

V2′ matavimas

ĮEEKS

Traukos sistema

Energijos keitimo sistema

Elektrinė važiuoklė

ĮEEKS sąranka

Ro

V2′

Aukšt. įtamp. šyna

Elektrinė važiuoklė

Energijos keitimo sistemos sąranka

2.2.3.5.   Penktas etapas

Elektros izoliacijos vertė Ri (Ω), padalyta iš aukštos įtampos šynos darbinės įtampos (voltais), atitinka izoliacijos varžą (Ω/V).

Pastaba. Žinoma standartinė varža Ro (Ω) turėtų atitikti mažiausios reikalaujamos izoliacijos varžos (Ω/V) vertę, padaugintą iš 20 proc. didesnės ar mažesnės transporto priemonės darbinės įtampos (voltais). Ro nebūtinai turi tiksliai atitikti šią vertę, nes formulės taikomos bet kokiai Ro vertei, tačiau šio diapazono Ro vertė turi būti tokia, kad atliekant įtampos matavimus skiriamoji geba būtų gera.

Pastaba

---

4B PRIEDAS

ĮEEKS KAIP KOMPONENTO BANDYMAMS SKIRTAS IZOLIACIJOS VARŽOS MATAVIMO METODAS

1.   MATAVIMO METODAS

Izoliacijos varžos matavimas atliekamas pasirenkant iš šio priedo 1.1 ir 1.2 punktuose išvardytų matavimo metodų tą, kuris tinka, atsižvelgiant į įtampingųjų dalių elektros įkrovą arba izoliacijos varžą ir pan.

Jei bandomo įtaiso darbinė įtampa (Vb, 1 pav.) negali būti išmatuota (pvz., dėl atjungimo nuo elektros grandinės, sukelto pagrindinių kontaktinių elementų ar lydžiųjų saugiklių) bandymas gali būti atliekamas su modifikuotu bandymo įtaisu, leidžiant išmatuoti jo vidinę įtampą (tolyn nuo pagrindinių kontaktinių elementų).

Šie pakeitimai neturi turėti įtakos bandymo rezultatams.

Išmatuotinos elektros grandinės ribos nustatomos iš anksto, remiantis elektros grandinės schemomis ir pan. Jei aukštos įtampos šynos yra galvaniškai izoliuotos viena nuo kitos, izoliacijos varža matuojama kiekvienai elektros grandinei.

Be to, galima atlikti izoliacijos varžai išmatuoti reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, nuimti dangtelį, kad būtų galima pasiekti įtampingąsias dalis, nubrėžti matavimo linijas, pakeisti programinę įrangą ir t. t.

Tais atvejais, kai veikia izoliacijos varžos stebėsenos sistema ar pan. ir dėl to matuojant vertės tampa nepastovios, galima atlikti matavimui reikalingus pakeitimus, pavyzdžiui, išjungti arba pašalinti atitinkamą prietaisą. Be to, pašalinus prietaisą, brėžiniais ir pan. įrodoma, kad dėl to nepasikeis izoliacijos varža tarp įtampingųjų dalių ir gamintojo suprojektuotos įžeminimo jungties kaip transporto priemonėje sumontuotos elektrinės važiuoklės prijungimo taško.

Turi būti imtasi kuo didesnio atsargumo, siekiant išvengti trumpojo sujungimo, elektros smūgio ar pan. pavojaus; šiuo tikslu gali prireikti įjungti aukštos įtampos grandinę.

1.1.   Matavimo metodas, taikomas naudojant ne transporto priemonėje esančių šaltinių įtampą

1.1.1.   Matavimo prietaisai

Naudojamas izoliacijos varžos bandymo prietaisas, kuriuo galima tiekti nuolatinės srovės įtampą, kuri būtų didesnė už bandomo įtaiso vardinę įtampą.

1.1.2.   Matavimo metodas

Izoliatoriaus varžos bandymo prietaisas prijungiamas tarp įtampingųjų dalių ir įžeminimo jungties. Tada matuojama izoliacijos varža.

Jeigu galvaniškai sujungta sistemos grandinė veikia esant keliems įtampos diapazonams (pvz., dėl padidintos galios keitiklio) ir kai kurie komponentai negali atlaikyti visos grandinės darbinės įtampos, izoliacijos varža tarp šių komponentų ir įžeminimo jungties gali būti išmatuota atskirai, atjungus šiuos komponentus ir esant įtampai, kuri lygi bent pusei jų darbinės įtampos.

1.2.   Matavimo metodas, taikomas kaip nuolatinės srovės įtampos šaltinį naudojant bandomą įtaisą

1.2.1.   Bandymo sąlygos

Bandomo įtaiso įtampos lygis per visą bandymą turi būti bent bandomo įtaiso vardinės darbinės įtampos dydžio.

1.2.2.   Matavimo prietaisai

Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės vertės, o jo vidinė varža turi būti bent 10 ΜΩ.

1.2.3.   Matavimo metodas

1.2.3.1.   Pirmas etapas

Kaip nurodyta 1 paveiksle, išmatuojama įtampa ir užregistruojama bandomo įtaiso darbinė įtampa (Vb, 1 pav.). Vb vertė turi būti ne mažesnė nei bandomo įtaiso vardinė darbinė įtampa.

1 paveikslas

Įžemin. jungtis

Vb

V1

V2

Band. įtaisas

1.2.3.2.   Antras etapas

Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V1) tarp bandomo įtaiso neigiamo poliaus ir įžeminimo jungties (žr. 1 pav.).

1.2.3.3.   Trečias etapas

Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V2) tarp bandomo įtaiso teigiamo poliaus ir įžeminimo jungties (žr. 1 pav.).

1.2.3.4.   Ketvirtas etapas

Jeigu V1 yra ne mažesnė už V2, tarp bandomo įtaiso neigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Nustačius Ro, išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V1′) tarp bandomo įtaiso neigiamo poliaus ir įžeminimo jungties (žr. 2 pav.).

Pagal pateiktą formulę apskaičiuojama elektros izoliacija (Ri):

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) arba Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

2 paveikslas

2 paveikslas

Įžemin. jungtis

Band. įtaisas

Vb

V1′

Ro

Jeigu V2 yra didesnė už V1, tarp aukštos įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinės važiuoklės įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Nustačius Ro, išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V2′) tarp bandomo įtaiso teigiamo poliaus ir įžeminimo jungties (žr. 3 pav.).

Pagal pateiktą formulę apskaičiuojama elektros izoliacija (Ri):

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) arba Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

3 paveikslas

3 paveikslas

Įžemin. jungtis

Band. įtaisas

Vb

Ro

V2′

1.2.3.5.   Penktas etapas

Elektros izoliacijos vertė Ri (Ω), padalyta iš bandomo įtaiso vardinės įtampos (voltais), atitinka izoliacijos varžą (Ω/V).

Pastaba. Žinoma standartinė varža Ro (Ω) turėtų atitikti mažiausios reikalaujamos izoliacijos varžos (Ω/V) vertę, padaugintą iš maždaug 20 proc. didesnės ar mažesnės bandomo įtaiso vardinės darbinės įtampos (voltais). Ro nebūtinai turi tiksliai atitikti šią vertę, nes formulės taikomos bet kokiai Ro vertei, tačiau šio diapazono Ro vertė turi būti tokia, kad atliekant įtampos matavimus skiriamoji geba būtų gera.

Pastaba

---

5 PRIEDAS

TRANSPORTO PRIEMONĖJE SUMONTUOTOS IZOLIACIJOS VARŽOS STEBĖSENOS SISTEMOS VEIKIMO PATVIRTINIMO METODAS

Transporto priemonėje sumontuotos izoliacijos varžos stebėsenos sistemos veikimas patvirtinamas taikant toliau pateiktą metodą.

Įterpiamas varžas, kurį naudojant izoliacijos varža tarp stebimo išvado ir elektrinės važiuoklės nebūtų mažesnė nei mažiausia reikalaujama izoliacijos varžos vertė. Turi įsijungti įspėjamasis įtaisas.

---

6 PRIEDAS

1 DALIS

Kelių transporto priemonių ar sistemų pagrindinės charakteristikos

1.   BENDROSIOS PASTABOS

1.1.   Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): ...

1.2.   Tipas: ...

1.3.   Transporto priemonės kategorija: ...

1.4.   Komercinis pavadinimas (-ai) (jeigu taikoma): ...

1.5.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

1.6.   Gamintojo atstovo, jei toks yra, pavadinimas ir adresas: ...

1.7.   Transporto priemonės brėžinys ir (arba) nuotrauka: ...

1.8.   ĮEEKS patvirtinimo numeris: ...

1.9.   Keleivių salonas: taip / ne (1) ...

1.10.   Centrinis ir (arba) šoninis stovas: taip / ne (1) ...

2.   ELEKTROS VARIKLIS (TRAUKOS VARIKLIS)

2.1.   Tipas (apvija, sužadinimas): ...

2.2.   Didžiausia naudingoji galia ir (arba) didžiausia 30 minučių galia (kW): ...

3.   ĮEEKS

3.1.   ĮEEKS prekybinis pavadinimas ir ženklas: ...

3.2.   Duomenys apie visus naudojamų elementų tipus: ...

3.2.1.   Elemento cheminės savybės: ...

3.2.2.   Fiziniai matmenys: ...

3.2.3.   Elemento talpa (Ah): ...

3.3.   ĮEEKS aprašymas, brėžinys (-iai) arba nuotrauka (-os) paaiškinant:

3.3.1.   Struktūrą: ...

3.3.2.   Konfigūraciją (elementų skaičių, jungties tipą ir t. t.): ...

3.3.3.   Matmenis: ...

3.3.4.   Korpusą (konstrukcija, medžiagos ir fiziniai matmenys): ...

3.4.   Elektros grandinės specifikacija: ...

3.4.1.   Vardinė įtampa (V): ...

3.4.2.   Darbinė įtampa (V): ...

3.4.3.   Vardinė talpa (Ah): ...

3.4.4.   Didžiausia srovė (A): ...

3.5.   Dujų mišinio koncentracija (procentais): ...

3.6.   ĮEEKS montavimo transporto priemonėje aprašymas, brėžinys (-iai) arba nuotrauka (-os): ...

3.6.1.   Laikiklis: ...

3.7.   Šilumos valdymo tipas ...

3.8.   Elektroninis valdymas: ...

4.   KURO ELEMENTAS (JEIGU JIS YRA)

4.1.   Kuro elemento prekybinis pavadinimas arba prekės ženklas: ...

4.2.   Kuro elemento tipai: ...

4.3.   Vardinė įtampa (V): ...

4.4.   Baterijos elementų skaičius: ...

4.5.   Aušinimo sistemos (jeigu ji yra) tipas: ...

4.6.   Didžiausia galia (kW): ...

5.   LYDUSIS SAUGIKLIS IR (ARBA) GRANDINĖS PERTRAUKIKLIS

5.1.   Tipas: ...

5.2.   Schema, kurioje nurodomas funkcinis intervalas: ...

6.   ELEKTROS KABELIŲ SĄRANKA

6.1.   Tipas: ...

7.   APSAUGA NUO ELEKTROS SMŪGIO

7.1.   Apsaugos koncepcijos aprašymas: ...

8.   PAPILDOMI DUOMENYS

8.1.   Glaustas elektros grandinės elementų montavimo aprašymas ar brėžiniai ir (arba) nuotraukos, kuriuose matyti elektros grandinės elementų montavimo vieta: ...

8.2.   Visų elektros grandinę sudarančių elektrinių funkcinių elementų schema: ...

8.3.   Darbinė įtampa (V): ...

8.4.   Nedidelio veiksmingumo vairavimo režimo (-ų) sistemų aprašymas ...

8.4.1.   Sistemos įkrovos būsenos lygio (-ių), kai įsijungia galios mažinimo režimas, aprašymas, pagrindimas ...

8.4.2.   Sistemų esant sumažintos galios ir panašiam režimui (-ams) pagrindimo aprašymas ...

2 DALIS

Pagrindinės ĮEEKS charakteristikos

1.   ĮEEKS

1.1.   ĮEEKS prekybinis pavadinimas ir ženklas: ...

1.2.   Duomenys apie visus naudojamų elementų tipus: ...

1.2.1.   Elemento cheminės savybės: ...

1.2.2.   Fiziniai matmenys: ...

1.2.3.   Elemento talpa (Ah): ...

1.3.   ĮEEKS aprašymas, brėžinys (-iai) arba nuotrauka (-os) paaiškinant:

1.3.1.   Struktūrą: ...

1.3.2.   Konfigūraciją (elementų skaičių, jungties rūšį ir t. t.): ...

1.3.3.   Matmenis: ...

1.3.4.   Korpusą (konstrukcija, medžiagos ir fiziniai matmenys): ...

1.3.5.   ĮEEKS masę (kg): ...

1.4.   Elektros grandinės specifikacija:

1.4.1.   Vardinė įtampa (V): ...

1.4.2.   Darbinė įtampa (V): ...

1.4.3.   Vardinė talpa (Ah): ...

1.4.4.   Didžiausia srovė (A): ...

1.5.   Dujų mišinio koncentracija (procentais): ...

1.6.   ĮEEKS montavimo transporto priemonėje aprašymas, brėžinys (-iai) arba nuotrauka (-os): ...

1.6.1.   Laikiklis: ...

1.7.   Šilumos valdymo tipas: ...

1.8.   Elektroninis valdymas: ...

1.9.   Transporto priemonių, kuriose ĮEEKS gali būti sumontuota, kategorija: ...

3 DALIS

Kelių transporto priemonių ar sistemų su prie elektros grandinių prijungtomis važiuoklėmis pagrindinės charakteristikos

1.   BENDROSIOS PASTABOS

1.1.   Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): ...

1.2.   Tipas: ...

1.3.   Transporto priemonės kategorija: ...

1.4.   Komercinis pavadinimas (-ai) (jeigu taikoma): ...

1.5.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

1.6.   Gamintojo atstovo, jei toks yra, pavadinimas ir adresas: ...

1.7.   Transporto priemonės brėžinys ir (arba) nuotrauka: ...

1.8.   ĮEEKS patvirtinimo numeris: ...

1.9.   Keleivių salonas: taip / ne (1) ...

1.10.   Centrinis ir (arba) šoninis stovas: taip / ne (1) ...

2.   ĮEEKS

2.1.   ĮEEKS prekybinis pavadinimas ir prekės ženklas: ...

2.2.   Elemento cheminės savybės: ...

2.3.   Elektros grandinės specifikacija:

2.3.1.   Vardinė įtampa (V): ...

2.3.2.   Vardinė talpa (Ah): ...

2.3.3.   Didžiausia srovė (A): ...

2.4.   Dujų mišinio koncentracija (procentais): ...

2.5.   ĮEEKS montavimo transporto priemonėje aprašymas, brėžinys (-iai) arba nuotrauka (-os): ...

3.   PAPILDOMI DUOMENYS

3.1.   Kintamosios srovės grandinės darbinė įtampa (V): ...

3.2.   Nuolatinės srovės grandinės darbinė įtampa (V): ...

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

---

7 PRIEDAS

ĮKRAUNANT ĮEEKS IŠMETAMO VANDENILIO KIEKIO NUSTATYMAS

1.   ĮVADAS

Šiame priede pateikiama visų kelių transporto priemonių ĮEEKS įkrovimo metu išmetamo vandenilio kiekio nustatymo vadovaujantis šios taisyklės 5.4 punktu tvarka.

2.   BANDYMO APRAŠYMAS

Išmetamo vandenilio bandymas (šio priedo 7.1 pav.) atliekamas siekiant nustatyti įkraunant krovikliu ĮEEKS išmetamo vandenilio kiekį. Bandymą sudaro šie etapai:

| a) | transporto priemonės / ĮEEKS parengimas; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonės / ĮEEKS parengimas;

| b) | ĮEEKS iškrovimas; |
| --- | --- |

b)

ĮEEKS iškrovimas;

| c) | įprastai įkraunant išmetamo vandenilio kiekio nustatymas; |
| --- | --- |

c)

įprastai įkraunant išmetamo vandenilio kiekio nustatymas;

| d) | įkraunant sugedusiu krovikliu išmetamo vandenilio kiekio nustatymas. |
| --- | --- |

d)

įkraunant sugedusiu krovikliu išmetamo vandenilio kiekio nustatymas.

3.   BANDYMAI

3.1.   Transporto priemonės bandymas

3.1.1.   Transporto priemonė turi būti geros mechaninės būklės ir per septynias dienas prieš bandymą nuvažiavusi mažiausiai 300 km. Minėtu laikotarpiu transporto priemonėje įrengiama ĮEEKS, su kuria turi būti atliktas išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymas.

3.1.2.   Jeigu ĮEEKS naudojama esant aukštesnei temperatūrai negu aplinkos, operatorius turi laikytis gamintojo nustatytos tvarkos, kad būtų palaikomas ĮEEKS normalios darbinės temperatūros intervalas.

Gamintojo atstovui turi būti suteikta galimybė patvirtinti, kad ĮEEKS temperatūros reguliavimo sistema nėra pažeista arba jos galia nekelia problemų.

3.2.   Komponento bandymas

3.2.1.   ĮEEKS turi būti geros mechaninės būklės ir išlaikyti bent 5 standartinius ciklinius bandymus (kaip nurodyta 8 priedo 1 priedėlyje).

3.2.2.   Jeigu ĮEEKS naudojama esant aukštesnei temperatūrai negu aplinkos, operatorius turi laikytis gamintojo nustatytos tvarkos, kad būtų palaikomas ĮEEKS normalios darbinės temperatūros intervalas.

Gamintojo atstovui turi būti suteikta galimybė patvirtinti, kad ĮEEKS temperatūros reguliavimo sistema nėra pažeista arba jos galia nekelia problemų.

7.1 paveikslas

Įkraunant ĮEEKS išmetamo vandenilio kiekio nustatymas

ĮEEKS iškrova Aplinkos temperatūra 293–303 K

Transp. pr. / ĮEEKS parengimas (jei būtina)

ĮEEKS iškrova Aplinkos temperatūra 293–303 K

Vandenilio išmetimo bandymas įprastai įkraunant

Ne ilgiau kaip 15 min.

12 – 36 h

12 – 36 h

Vandenilio išmetimo bandymas sugedusiu krovikliu Aplinkos temperatūra 293 K ± 2 K

Ne ilgiau kaip po 2 min. nuo įjungimo į maitinimo tinklą

Ne ilgiau kaip 15 min.

Ne ilgiau kaip po 2 min. nuo įjungimo į maitinimo tinklą

Ne ilgiau kaip 7 dienas

Ne ilgiau kaip 7 dienas

Kondicionavimas

Kondicionavimas

PRADŽIA

PABAIGA

4.   BANDYMO ĮRANGA IŠMETAMO VANDENILIO KIEKIUI NUSTATYTI

4.1.   Išmetamo vandenilio kiekio matavimo gaubtas

Išmetamo vandenilio kiekio matavimo gaubtas – dujoms sandari matavimo kamera, į kurią telpa bandomoji transporto priemonė ir (arba) ĮEEKS. Transporto priemonė ir (arba) ĮEEKS turi būti prieinama iš visų pusių, o užsandarintas gaubtas turi būti hermetiškas, kaip nurodyta šio priedo 1 priedėlyje. Vidinis gaubto paviršius turi būti hermetiškas ir nereaguoti su vandeniliu. Temperatūros reguliavimo sistema turi reguliuoti vidinę gaubto oro temperatūrą, kad atliekant bandymą ji atitiktų nurodytąją; atliekant bandymą vidutinė leidžiamoji nuokrypa turi būti ne didesnė kaip ±2 K.

Kad būtų kompensuojami tūrio pokyčiai dėl gaubte išmetamo vandenilio kiekio, galima naudoti kintamo tūrio gaubtus arba kitą bandymo įrangą. Kintamo tūrio gaubtas plečiasi arba traukiasi priklausomai nuo gaubte išmetamo vandenilio kiekio. Galima naudoti dvi priemones vidinio tūrio pokyčiams kompensuoti – judamąją plokštę (-es) arba silfoninę konstrukciją, kurioje hermetiški maišai plečiasi ir traukiasi priklausomai nuo vidinio slėgio pokyčių gaubte naudojant išorės orą. Kiekviena konstrukcija, kuria kompensuojami tūrio pokyčiai, turi užtikrinti, kad būtų išsaugotas šio priedo 1 priedėlyje nurodytas gaubto vientisumas.

Taikant bet kokį prisitaikymo prie tūrio pokyčių metodą vidinio gaubto slėgio ir barometrinio slėgio skirtumas neturi būti didesnis kaip ±5 hPa.

Turi būti įmanoma užfiksuoti nustatytą gaubto tūrį. Pakitus vardiniam kintamo tūrio gaubto tūriui, šiuos pokyčius turi būti įmanoma kompensuoti, atsižvelgiant į bandymo metu išmetamo vandenilio kiekį (žr. 7 priedo 1 priedėlio 2.1.1 punktą).

4.2.   Analizės sistemos

4.2.1.   Vandenilio analizatorius

4.2.1.1.   Aplinkos oras kameroje stebimas naudojant vandenilio analizatorių (elektrocheminio jutiklio tipo) arba chromatografą su šiluminio laidumo detektoriumi. Tiriamųjų dujų mėginiai imami viduriniame vienos šoninės sienos arba kameros stogo taške, o bet kuris apylankinis srautas nukreipiamas atgal į gaubtą, geriausiai tiesiogiai už maišymo ventiliatoriaus.

4.2.1.2.   Vandenilio analizatoriaus atsako trukmė neturi viršyti 90 proc. galutinio rodmens, kuris turi būti trumpesnis kaip 10 sekundžių. Atsako trukmės pastovumas, nustačius nulinę padėtį, turi būti didesnis kaip 2 proc., o esant 80 proc. turi būti ±20 proc. visos skalės 15 minučių laikotarpiu visais veikimo intervalais.

4.2.1.3.   Analizatoriaus rodmenų pakartojamumas, išreikštas kaip viena standartinė nuokrypa, nustačius nulinę padėtį, turi būti didesnis kaip 1 proc. visos skalės, o esant 80 proc. turi būti ±20 proc. visos skalės visais veikimo intervalais.

4.2.1.4.   Analizatoriaus veikimo intervalai parenkami taip, kad atliekant matavimo, kalibravimo ir nuotėkio nustatymo procedūras būtų užtikrinta geriausia skyra.

4.2.2.   Vandenilio analizatoriaus duomenų registravimo sistema

Vandenilio analizatoriuje sumontuojamas įtaisas, kuriuo bent kartą per minutę registruojamas elektrinis išėjimo signalas. Registravimo sistemos veikimo charakteristikos turi būti bent jau lygiavertės registruojamam signalui ir ji turi nuolat registruoti rezultatus. Užregistruoti rezultatai turi aiškiai rodyti, kada prasideda ir baigiasi įprasto įkrovimo bandymas ir kada įvyksta įkrovimo operacijos triktis.

4.3.   Temperatūros registravimas

4.3.1.   Temperatūra kameroje registruojama dviejose vietose temperatūros jutikliais, prijungtais taip, kad rodytų registruojamą vidutinę vertę. Matavimo vietos turi būti 0,9 ± 0,2 m aukštyje maždaug 0,1 m atstumu į gaubto vidų nuo visų šoninių sienų vertikaliųjų centro linijų.

4.3.2.   Temperatūros vertės arti elementų registruojamos jutikliais.

4.3.3.   Atliekant išmetamo vandenilio kiekio matavimus, temperatūros vertės registruojamos mažiausiai kartą per minutę.

4.3.4.   Temperatūros registravimo sistemos tikslumas turi būti ± 1,0 K, o registruojamos temperatūros skyra turi būti iki ± 0,1 K.

4.3.5.   Duomenų registravimo arba apdorojimo sistemos skyros trukmė turi būti iki ± 15 sekundžių.

4.4.   Slėgio registravimas

4.4.1.   Matuojant išmetamo vandenilio kiekį, barometrinio slėgio bandymo srityje ir gaubto vidinio slėgio skirtumas Dp turi būti registruojamas mažiausiai kartą per minutę.

4.4.2.   Slėgį registruojančios sistemos tikslumas turi būti ± 2 hPa, o slėgio registravimo skyra turi būti ± 0,2 hPa.

4.4.3.   Duomenų registravimo arba apdorojimo sistemos skyros trukmė turi būti iki ± 15 sekundžių.

4.5.   Įtampos ir srovės intensyvumo registravimas

4.5.1.   Atliekant išmetamo vandenilio kiekio matavimus, kroviklio įtampa ir srovės intensyvumas (baterijos) registruojami mažiausiai kartą per minutę.

4.5.2.   Įtampos registravimo sistemos tikslumas turi būti ± 1 V, o registruojamos įtampos skyra turi būti ± 0,1 V.

4.5.3.   Srovės intensyvumo matavimo sistemos tikslumas turi būti ± 0,5 A, o registruojamos srovės intensyvumo skyra turi būti ± 0,05 A.

4.5.4.   Duomenų registravimo arba apdorojimo sistemos skyros trukmė turi būti iki ± 15 sekundžių.

4.6.   Ventiliatoriai

Kameroje turi būti įrengtas vienas arba keli maždaug 0,1–0,5 m3/s galios ventiliatoriai arba pūstuvai, kuriais būtų galima tinkamai sumaišyti orą gaubte. Atliekant matavimus, kameroje turi būti įmanoma pasiekti tolygią temperatūrą ir vandenilio koncentraciją. Ventiliatorių arba pūstuvų oro srautas neturi būti pučiamas tiesiogiai į transporto priemonę gaubte.

4.7.   Dujos

4.7.1.   Kalibravimui ir darbui paruošiamos šios grynosios dujos:

| a) | išvalytas dirbtinis oras (grynumas <1 ppm C1 ekvivalento; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); deguonies kiekis – 18–21 proc. tūrio, |
| --- | --- |

a)

išvalytas dirbtinis oras (grynumas <1 ppm C1 ekvivalento; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); deguonies kiekis – 18–21 proc. tūrio,

| b) | vandenilis (H2), mažiausias grynumas – 99,5 proc. |
| --- | --- |

b)

vandenilis (H2), mažiausias grynumas – 99,5 proc.

4.7.2.   Kalibravimo ir matavimo dujose turi būti vandenilio (H2) ir išvalyto dirbtinio oro mišinių. Tikroji kalibravimo dujų koncentracija nuo vardinių verčių neturi skirtis daugiau kaip ± 2 proc. Naudojant dujosklaidį gauta atskiestų dujų vertė nuo vardinės vertės neturi skirtis daugiau kaip ± 2 proc. 1 priedėlyje nurodytą koncentraciją taip pat galima gauti naudojant dujosklaidį, kai dirbtinis oras naudojamas kaip skiedimo dujos.

5.   BANDYMO PROCEDŪRA

Bandymą sudaro šie penki etapai:

| a) | transporto priemonės / ĮEEKS parengimas; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonės / ĮEEKS parengimas;

| b) | ĮEEKS iškrovimas; |
| --- | --- |

b)

ĮEEKS iškrovimas;

| c) | įprastai įkraunant išmetamo vandenilio kiekio nustatymas; |
| --- | --- |

c)

įprastai įkraunant išmetamo vandenilio kiekio nustatymas;

| d) | traukos baterijos iškrovimas; |
| --- | --- |

d)

traukos baterijos iškrovimas;

| e) | įkraunant sugedusiu krovikliu išmetamo vandenilio kiekio nustatymas. |
| --- | --- |

e)

įkraunant sugedusiu krovikliu išmetamo vandenilio kiekio nustatymas.

Jeigu pasibaigus vienam etapui prieš kitą etapą transporto priemonę ir (arba) ĮEEKS reikia perkelti į kitą bandymo vietą, ji ten nustumiama.

5.1.   Transporto priemonės bandymas

5.1.1.   Transporto priemonės parengimas

Turi būti atlikta ĮEEKS senėjimo patikra siekiant nustatyti, ar prieš bandymą transporto priemonė nuvažiavo mažiausiai 300 km per septynias dienas. Minėtu laikotarpiu transporto priemonėje įrengiama išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymui skirta traukos baterija. Jeigu to negalima padaryti, laikomasi toliau nurodytos tvarkos.

5.1.1.1.   ĮEEKS iškrova ir pradinė įkrova

Pradedama nuo transporto priemonės ĮEEKS iškrovimo 30 minučių važiuojant bandymo keliu tolygiu greičiu, kuris sudaro 70 ± 5 proc. didžiausio transporto priemonės greičio.

Iškrovimas sustabdomas:

| a) | kai transporto priemonė negali pasiekti 65 proc. didžiausio trisdešimties minučių greičio arba |
| --- | --- |

a)

kai transporto priemonė negali pasiekti 65 proc. didžiausio trisdešimties minučių greičio arba

| b) | kai transporto priemonėje sumontuota standartine įranga vairuotojui duoda ženklą sustoti, arba |
| --- | --- |

b)

kai transporto priemonėje sumontuota standartine įranga vairuotojui duoda ženklą sustoti, arba

| c) | nuvažiavus 100 km. |
| --- | --- |

c)

nuvažiavus 100 km.

5.1.1.2.   Pradinė ĮEEKS įkrova

Įkrovimas atliekamas:

| a) | naudojant kroviklį; |
| --- | --- |

a)

naudojant kroviklį;

| b) | aplinkos temperatūrai esant 293–303 K. |
| --- | --- |

b)

aplinkos temperatūrai esant 293–303 K.

Taikant šią metodiką nenaudojami jokie išoriniai krovikliai.

ĮEEKS įkrovimas baigiamas, kai kroviklis automatiškai išsijungia.

Taikant šią metodiką taikomos visos specialaus tipo automatinės arba rankinės įkrovos, pavyzdžiui, išlyginamoji įkrova arba parangos įkrova.

5.1.1.3.   5.1.1.1 ir 5.1.1.2 punktuose nurodyti veiksmai kartojami du kartus.

5.1.2.   ĮEEKS iškrovimas

ĮEEKS iškraunama važiuojant bandymo keliu tolygiu greičiu, kuris sudaro 70 ± 5 proc. didžiausio transporto priemonės trisdešimties minučių greičio.

Iškrovimas sustabdomas:

| a) | kai transporto priemonėje sumontuota standartine įranga vairuotojui duoda ženklą sustoti, arba |
| --- | --- |

a)

kai transporto priemonėje sumontuota standartine įranga vairuotojui duoda ženklą sustoti, arba

| b) | kai didžiausias transporto priemonės greitis tampa mažesnis kaip 20 km/h. |
| --- | --- |

b)

kai didžiausias transporto priemonės greitis tampa mažesnis kaip 20 km/h.

5.1.3.   Kondicionavimas

Praėjus ne daugiau kaip 15 minučių nuo 5.2 punkte nurodyto baterijos iškrovimo pabaigos transporto priemonė pastatoma į kondicionavimui skirtą vietą. Iškrovus traukos bateriją, transporto priemonė pastatoma mažiausiai 12 valandų ir daugiausiai 36 valandoms prieš pradedant išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymą įprastai įkraunant. Visą šį laiką transporto priemonė turi būti laikoma 293 ± 2 K temperatūros sąlygomis.

5.1.4.   Išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymas įprastai įkraunant

5.1.4.1.   Prieš baigiantis kondicionavimo laikotarpiui matavimo kamera keletą minučių prapučiama, kol pasiekiama pastovi foninė vandenilio koncentracija. Tuo pačiu metu gaubte įjungiamas maišymo ventiliatorius (-iai).

5.1.4.2.   Prieš atliekant bandymą nustatoma nulinė vandenilio analizatoriaus padėtis ir matavimo intervalas.

5.1.4.3.   Kondicionavimui pasibaigus, išjungus variklį ir atidarius langus bei bagažinę, bandomoji transporto priemonė perkeliama į matavimo kamerą.

5.1.4.4.   Transporto priemonė prijungiama prie maitinimo šaltinio. ĮEEKS įkraunama laikantis įprasto įkrovimo tvarkos, nurodytos 5.1.4.7 punkte.

5.1.4.5.   Įprastai įkraunant, gaubto durys uždaromos ir užsandarinamos per dvi minutes nuo elektros srovės įjungimo.

5.1.4.6.   Sandariai uždarius kamerą, išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymo tikslais pradedamas įprastas įkrovimas. Išmatuojama vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis ir taip gaunami pirminiai rodmenys CH2i, Ti ir Pi, kurių reikia įprasto įkrovimo bandymui atlikti.

Šie skaičiai naudojami išmetamo vandenilio kiekiui apskaičiuoti (šio priedo 6 dalis). Įprastai įkraunant aplinkos temperatūra gaubte T turi būti ne žemesnė kaip 291 K ir ne aukštesnė kaip 295 K.

5.1.4.7.   Įprasto įkrovimo eiga

Įprastas įkrovimas atliekamas krovikliu ir jo etapai yra tokie:

| a) | įkrovimas tolygia elektros srove per laiką t1; |
| --- | --- |

a)

įkrovimas tolygia elektros srove per laiką t1;

| b) | perkrova esant tolygiai elektros srovei per laiką t2. Perkrovos intensyvumą, kuris turi atitikti išlyginamosios įkrovos intensyvumą, nurodo gamintojas. |
| --- | --- |

b)

perkrova esant tolygiai elektros srovei per laiką t2. Perkrovos intensyvumą, kuris turi atitikti išlyginamosios įkrovos intensyvumą, nurodo gamintojas.

ĮEEKS įkrovimas baigiamas, kai kroviklis automatiškai išsijungia, o įkrovimo trukmė yra t1 + t2. Ši įkrovos trukmė neturi būti didesnė kaip t1 + 5 val., net jeigu standartine įranga vairuotojui duodamas aiškus signalas, kad baterija dar ne visiškai įkrauta.

5.1.4.8.   Prieš baigiant bandymą nustatoma nulinė vandenilio analizatoriaus padėtis ir matavimo intervalas.

5.1.4.9.   Mėginius nustojama imti praėjus t1 + t2 arba t1 + 5 val. nuo šio priedo 5.1.4.6 punkte nurodytos mėginių ėmimo pradžios. Užregistruojamos įvairios praėjusio laiko vertės. Išmatuojama vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis ir taip gaunami galutiniai įprasto įkrovimo bandymo rodmenys CH2f, Tf ir Pf, naudojami atliekant skaičiavimus pagal šio priedo 6 dalį.

5.1.5.   Išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymas sugedus krovikliui

5.1.5.1.   Bandymas pradedamas nuo ankstesnio bandymo praėjus ne daugiau kaip septynioms dienoms, iškraunant transporto priemonės ĮEEKS, kaip nurodyta šio priedo 5.1.2 punkte.

5.1.5.2.   Kartojami šio priedo 5.1.3 punkte nurodyti etapai.

5.1.5.3.   Prieš baigiantis kondicionavimo laikotarpiui matavimo kamera turi būti keletą minučių prapučiama, kol pasiekiama pastovi vandenilio koncentracija. Tuo pačiu metu gaubte įjungiamas maišymo ventiliatorius (-iai).

5.1.5.4.   Prieš atliekant bandymą nustatoma nulinė vandenilio analizatoriaus padėtis ir matavimo intervalas.

5.1.5.5.   Kondicionavimui pasibaigus, išjungus variklį ir atidarius langus bei bagažinę, bandomoji transporto priemonė perkeliama į matavimo kamerą.

5.1.5.6.   Transporto priemonė prijungiama prie maitinimo šaltinio. ĮEEKS įkraunama laikantis įkrovimo sugedus krovikliui tvarkos, nurodytos 5.1.5.9 punkte.

5.1.5.7.   Kai atliekamas įkrovimo sugedus krovikliui etapas, per dvi minutes nuo elektros srovės įjungimo gaubto durys uždaromos ir užsandarinamos, kad būtų nepralaidžios dujoms.

5.1.5.8.   Užsandarinus kamerą, pradedamas įkrovimas sugedus krovikliui išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymo tikslais. Išmatuojama vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis ir taip gaunami pirminiai rodmenys CH2i, Ti ir Pi, kurių reikia įkrovimo sugedus krovikliui bandymui atlikti.

Šie skaičiai naudojami išmetamo vandenilio kiekiui apskaičiuoti (šio priedo 6 dalis). Įkrovimo sugedus krovikliui metu gaubto aplinkos temperatūra T neturi būti žemesnė kaip 291 K ir aukštesnė kaip 295 K.

5.1.5.9.   Įkrovimo sugedus krovikliui procedūra

Įkrovimas sugedus krovikliui atliekamas tinkamu krovikliu ir jo etapai yra tokie:

| a) | įkrovimas tolygia elektros srove per laiką t′1; |
| --- | --- |

a)

įkrovimas tolygia elektros srove per laiką t′1;

| b) | įkrovimas 30 minučių esant stipriausiai gamintojo rekomenduojamai srovei. Šiuo etapu krovikliu tiekiama stipriausia srovė pagal gamintojo rekomendacijas. |
| --- | --- |

b)

įkrovimas 30 minučių esant stipriausiai gamintojo rekomenduojamai srovei. Šiuo etapu krovikliu tiekiama stipriausia srovė pagal gamintojo rekomendacijas.

5.1.5.10.   Prieš baigiant bandymą nustatoma nulinė vandenilio analizatoriaus padėtis ir matavimo intervalas.

5.1.5.11.   Bandymas baigiamas praėjus t′1 + 30 minučių nuo 5.1.5.8 punkte nurodytos mėginių ėmimo pradžios. Užregistruojamas praėjęs laikas. Išmatuojama vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis ir taip gaunami galutiniai įkrovimo sugedus krovikliui bandymo rodmenys CH2f, Tf ir Pf, naudojami atliekant skaičiavimus pagal šio priedo 6 dalį.

5.2.   Komponento bandymas

5.2.1.   ĮEEKS paruošimas

Patikrinamas ĮEEKS senėjimas, siekiant patvirtinti, kad su ja buvo atlikti bent 5 standartiniai ciklai (kaip nurodyta 8 priedo 1 priedėlyje).

5.2.2.   ĮEEKS iškrovimas

ĮEEKS iškraunama esant 70 ± 5 proc. vardinės sistemos galios.

Iškrovimo stabdymas atliekamas, kai pasiekiamas mažiausios gamintojo nurodytos baterijos įkrovos būsena.

5.2.3.   Kondicionavimas

Per 15 minučių nuo ĮEEKS iškrovimo pabaigos, nurodytos 5.2.2 punkte, ir prieš pradedant išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymą, ĮEEKS turi būti kondicionuojama 293 ± 2 K temperatūroje ne trumpiau kaip 12 valandų ir ne ilgiau kaip 36 valandas.

5.2.4.   Išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymas įprasto įkrovimo sąlygomis

5.2.4.1.   Prieš baigiantis ĮEEKS kondicionavimui matavimo kamera keletą minučių prapučiama, kol pasiekiama pastovi foninė vandenilio koncentracija. Tuo pačiu metu gaubte įjungiamas maišymo ventiliatorius (-iai).

5.2.4.2.   Prieš atliekant bandymą nustatoma nulinė vandenilio analizatoriaus padėtis ir matavimo intervalas.

5.2.4.3.   Pasibaigus kondicionavimo laikotarpiui ĮEEKS perkeliama į matavimo kamerą.

5.2.4.4.   ĮEEKS įkraunama laikantis įprasto įkrovimo tvarkos, nurodytos 5.2.4.7 punkte.

5.2.4.5.   Per dvi minutes nuo elektros srovės įjungimo įprasto įkrovimo metu kamera uždaroma ir užsandarinama, kad būtų nepralaidi dujoms.

5.2.4.6.   Užsandarinus kamerą, išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymo tikslais pradedamas įprastas įkrovimas. Išmatuojama vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis ir taip gaunami pirminiai rodmenys CH2i, Ti ir Pi, kurių reikia įprasto įkrovimo bandymui atlikti.

Šie skaičiai naudojami išmetamo vandenilio kiekiui apskaičiuoti (šio priedo 6 dalis). Įprasto įkrovimo metu aplinkos temperatūra gaubte T turi būti ne žemesnė kaip 291 K ir ne aukštesnė kaip 295 K.

5.2.4.7.   Įprasto įkrovimo eiga

Įprastas įkrovimas atliekamas tinkamu krovikliu ir jo etapai yra tokie:

| a) | įkrovimas tolygia elektros srove per laiką t1; |
| --- | --- |

a)

įkrovimas tolygia elektros srove per laiką t1;

| b) | perkrova esant tolygiai elektros srovei per laiką t2. Perkrovos intensyvumą, kuris turi atitikti išlyginamosios įkrovos intensyvumą, nurodo gamintojas. |
| --- | --- |

b)

perkrova esant tolygiai elektros srovei per laiką t2. Perkrovos intensyvumą, kuris turi atitikti išlyginamosios įkrovos intensyvumą, nurodo gamintojas.

ĮEEKS įkrovimas baigiamas, kai kroviklis automatiškai išsijungia, o įkrovimo trukmė yra t1 + t2. Ši įkrovimo trukmė neturi būti didesnė kaip t1 + 5 val., net jeigu standartine įranga vairuotojui duodamas aiškus signalas, kad ĮEEKS dar ne visiškai įkrauta.

5.2.4.8.   Prieš baigiant bandymą nustatoma nulinė vandenilio analizatoriaus padėtis ir matavimo intervalas.

5.2.4.9.   Mėginius nustojama imti praėjus t1 + t2 arba t1 + 5 val. nuo 5.2.4.6 punkte nurodytos mėginių ėmimo pradžios. Užregistruojamos įvairios praėjusio laiko vertės. Išmatuojama vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis ir taip gaunami galutiniai įprasto įkrovimo bandymo rodmenys CH2f, Tf ir Pf, naudojami atliekant skaičiavimus pagal šio priedo 6 dalį.

5.2.5.   Išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymas sugedus krovikliui

5.2.5.1.   Bandymo procedūra pradedama ne vėliau kaip per septynias dienas po bandymo pagal 5.2.4 punktą užbaigimo, procedūra pradedama nuo transporto priemonės ĮEEKS iškrovimo pagal 5.2.2 punktą.

5.2.5.2.   Pakartojami 5.2.3 punkte nurodyti etapai.

5.2.5.3.   Prieš baigiantis kondicionavimo laikotarpiui matavimo kamera keletą minučių prapučiama, kol pasiekiama pastovi foninė vandenilio koncentracija. Tuo pačiu metu gaubte įjungiamas maišymo ventiliatorius (-iai).

5.2.5.4.   Prieš atliekant bandymą nustatoma nulinė vandenilio analizatoriaus padėtis ir matavimo intervalas.

5.2.5.5.   Pasibaigus kondicionavimo laikotarpiui ĮEEKS perkeliama į matavimo kamerą.

5.2.5.6.   ĮEEKS įkraunama laikantis įkrovimo sugedus krovikliui tvarkos, nurodytos 5.2.5.9 punkte.

5.2.5.7.   Per dvi minutes nuo elektros srovės įjungimo įkraunant sugedus krovikliui kamera uždaroma ir užsandarinama, kad būtų nepralaidi dujoms.

5.2.5.8.   Užsandarinus kamerą, išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymo tikslais pradedamas įkrovimas sugedus krovikliui. Išmatuojama vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis ir taip gaunami pirminiai rodmenys CH2i, Ti ir Pi, kurių reikia įkrovimo sugedus krovikliui bandymui atlikti.

Šie skaičiai naudojami išmetamo vandenilio kiekiui apskaičiuoti (šio priedo 6 dalis). Kai įkraunama sugedus krovikliui, gaubto aplinkos temperatūra T neturi būti žemesnė kaip 291 K ir aukštesnė kaip 295 K.

5.2.5.9.   Įkrovimas sugedus krovikliui

Įkrovimas sugedus krovikliui atliekamas tinkamu krovikliu ir jo etapai yra tokie:

| a) | įkrovimas tolygia elektros srove per laiką t′1; |
| --- | --- |

a)

įkrovimas tolygia elektros srove per laiką t′1;

| b) | įkrovimas 30 minučių esant stipriausiai gamintojo rekomenduojamai srovei. Šiuo etapu krovikliu tiekiama stipriausia srovė pagal gamintojo rekomendacijas. |
| --- | --- |

b)

įkrovimas 30 minučių esant stipriausiai gamintojo rekomenduojamai srovei. Šiuo etapu krovikliu tiekiama stipriausia srovė pagal gamintojo rekomendacijas.

5.2.5.10.   Prieš baigiant bandymą nustatoma nulinė vandenilio analizatoriaus padėtis ir matavimo intervalas.

5.2.5.11.   Bandymas baigiamas praėjus t′1 + 30 minučių nuo 5.2.5.8 punkte nurodytos mėginių ėmimo pradžios. Užregistruojamas praėjęs laikas. Išmatuojama vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis ir taip gaunami galutiniai įkrovimo sugedus krovikliui bandymo rodmenys CH2f, Tf ir Pf, naudojami atliekant skaičiavimus pagal šio priedo 6 dalį.

6.   SKAIČIAVIMAS

Atlikus 5 dalyje aprašytus išmetamo vandenilio kiekio nustatymo bandymus, galima apskaičiuoti įprasto įkrovimo ir įkrovimo sugedus krovikliui etapais išmetamo vandenilio kiekį. Kiekvienu iš šių etapų išmetamo vandenilio kiekis apskaičiuojamas atsižvelgiant į gaubte išmatuotą pradinę ir galutinę vandenilio koncentraciją, temperatūrą ir slėgį, taip pat į grynąjį gaubto tūrį.

Naudojama ši formulė:

Formula

Čia:

| MH2 | = | vandenilio masė (gramais); |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | išmatuota vandenilio koncentracija gaubte milijoninėmis dalimis (tūris); |
| V | = | grynasis gaubto tūris (m3), pakoreguotas atsižvelgiant į transporto priemonės tūrį, kai jos langai ir bagažinė atidaryti. Jeigu transporto priemonės tūris nenustatomas, atimama 1,42 m3 tūrio; |
| Vout | = | išlyginamasis tūris (m3) bandymo temperatūros ir slėgio sąlygomis |
| T | = | aplinkos temperatūra kameroje (K) |
| P | = | absoliutusis slėgis gaubte (kPa) |
| k | = | 2,42. |

MH2

=

vandenilio masė (gramais);

CH2

=

išmatuota vandenilio koncentracija gaubte milijoninėmis dalimis (tūris);

V

=

grynasis gaubto tūris (m3), pakoreguotas atsižvelgiant į transporto priemonės tūrį, kai jos langai ir bagažinė atidaryti. Jeigu transporto priemonės tūris nenustatomas, atimama 1,42 m3 tūrio;

Vout

=

išlyginamasis tūris (m3) bandymo temperatūros ir slėgio sąlygomis

T

=

aplinkos temperatūra kameroje (K)

P

=

absoliutusis slėgis gaubte (kPa)

k

=

2,42.

| Čia: | i– pirminis rodmuo;f– galutinis rodmuo. |
| --- | --- |

Čia:

6.1.   Bandymo rezultatai

ĮEEKS išmetamo vandenilio masė:

| | MN = išmetamo vandenilio masė atliekant įprasto įkrovimo bandymą (gramais) |
| --- | --- |

MN = išmetamo vandenilio masė atliekant įprasto įkrovimo bandymą (gramais)

| | MD – išmetamo vandenilio masė atliekant įkrovimo sugedus krovikliui bandymą (gramais) |
| --- | --- |

MD – išmetamo vandenilio masė atliekant įkrovimo sugedus krovikliui bandymą (gramais)

1 PRIEDĖLIS

ĮRANGOS KALIBRAVIMAS IŠMETAMO VANDENILIO KIEKIO NUSTATYMO BANDYMO TIKSLAIS

1.   KALIBRAVIMO DAŽNIS IR METODAI

Visa įranga turi būti sukalibruota prieš pirmąjį jos panaudojimą, o paskui kalibruojama nustatytu dažnumu, bet kokiu atveju – prieš mėnesį iki tipo patvirtinimo bandymo. Šiame priedėlyje aprašyti taikytini kalibravimo metodai.

2.   GAUBTO KALIBRAVIMAS

2.1.   Pradinis gaubto vidinio tūrio nustatymas

2.1.1.   Prieš pirmą kartą naudojant kamerą, laikantis toliau nurodytos tvarkos nustatomas jos vidinis tūris.

| | Tiksliai išmatuojami vidiniai kameros matmenys, atsižvelgiant į visus nelygumus, pvz., tvirtinamuosius statramsčius. |
| --- | --- |

Tiksliai išmatuojami vidiniai kameros matmenys, atsižvelgiant į visus nelygumus, pvz., tvirtinamuosius statramsčius.

| | Remiantis šiais matavimų rezultatais nustatomas kameros vidinis tūris. |
| --- | --- |

Remiantis šiais matavimų rezultatais nustatomas kameros vidinis tūris.

Nustatytas kameros tūris užfiksuojamas gaubtą laikant 293 K aplinkos temperatūros sąlygomis. Turi būti įmanoma atkurti vardinį tūrį taikant ± 0,5 proc. leidžiamąją nuokrypą nuo užregistruotos vertės.

2.1.2.   Grynasis vidinis tūris nustatomas iš kameros vidinio tūrio atėmus 1,42 m3. Užuot atėmus 1,42 m3, galima naudoti bandomosios transporto priemonės, kai jos langai ir bagažinė atidaryti, arba ĮEEKS tūrį.

2.1.3.   Kamera patikrinama pagal šio priedėlio 2.3 punktą. Jeigu vandenilio masė neatitinka įpūstosios masės ± 2 proc. tikslumu, reikia imtis taisomųjų veiksmų.

2.2.   Foninių išmetamųjų teršalų nustatymas kameroje

Taikant šią procedūrą nustatoma, ar kameroje nėra jokių didelį vandenilio kiekį išskiriančių medžiagų. Patikra atliekama prieš pradedant naudoti gaubtą ir atlikus jo viduje kokius nors veiksmus, galinčius turėti įtakos foniniam išmetamųjų teršalų kiekiui, bet ne rečiau kaip kartą per metus.

2.2.1.   Kintamo tūrio gaubtus galima naudoti užfiksavus jų tūrį arba jo neužfiksavus, kaip nurodyta 2.1.1 punkte. Kaip toliau nurodyta, gaubte keturias valandas palaikoma 293 ± 2 K aplinkos temperatūra.

2.2.2.   Likus 12 valandų iki keturių valandų laikotarpio, kai bus imami foninių išmetamųjų teršalų mėginiai, gaubtą galima sandariai uždaryti ir įjungti maišymo ventiliatorių.

2.2.3.   Analizatorius (jeigu būtina) sukalibruojamas, tada nustatoma nulinė vertė ir matavimo intervalas.

2.2.4.   Gaubtas prapučiamas, kol gaunamas pastovus vandenilio rodmuo, ir įjungiamas maišymo ventiliatorius, jeigu tai dar nebuvo padaryta.

2.2.5.   Tada kamera užsandarinama ir išmatuojama foninė vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis. Šie pradiniai rodmenys CH2i, Ti ir Pi naudojami gaubto fonui apskaičiuoti.

2.2.6.   Gaubtas paliekamas keturioms valandoms su įjungtu maišymo ventiliatoriumi.

2.2.7.   Praėjus nurodytam laikui, tuo pačiu analizatoriumi išmatuojama vandenilio koncentracija kameroje. Taip pat išmatuojama temperatūra ir barometrinis slėgis. Tai yra galutiniai rodmenys CH2f, Tf ir Pf.

2.2.8.   Atliekant bandymą pagal šio priedo 2.4 punktą apskaičiuojamas vandenilio masės pokytis gaubte neturi būti didesnis kaip 0,5 g.

2.3.   Kalibravimas ir vandenilio sulaikymo kameroje bandymas

Atliekant kalibravimą ir vandenilio sulaikymo kameroje bandymą patikrinamas pagal 2.1 punktą apskaičiuotas tūris ir išmatuojama bet kokio nuotėkio sparta. Gaubto nuotėkio sparta nustatoma pradedant gaubtą naudoti, gaubte pabaigus kokias nors operacijas, galinčias turėti įtakos gaubto sandarumui, ir vėliau – bent kartą per mėnesį. Jeigu paeiliui kas mėnesį atliktos šešios sulaikymo patikros buvo sėkmingos ir neprireikė taisomųjų veiksmų, vėliau gaubto nuotėkio sparta gali būti nustatoma kartą per ketvirtį tol, kol prireiks imtis taisomųjų veiksmų.

2.3.1.   Gaubtas prapučiamas, kol vandenilio koncentracija tampa pastovi. Tada įjungiamas maišymo ventiliatorius, jeigu tai dar nebuvo padaryta. Nustatoma vandenilio analizatoriaus nulinė padėtis, prireikus jis sukalibruojamas, tada nustatomas matavimo intervalas.

2.3.2.   Gaubte užfiksuojamas vardinis tūris.

2.3.3.   Įjungiama aplinkos temperatūros valdymo sistema (jeigu dar neįjungta) ir sureguliuojama taip, kad pradinė temperatūra būtų 293 K.

2.3.4.   Kai gaubte pasiekiama pastovi 293 ± 2 K temperatūra, gaubtas užsandarinamas ir išmatuojama foninė koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis. Šie pradiniai rodmenys CH2i, Ti ir Pi naudojami gaubto fonui apskaičiuoti.

2.3.5.   Vardinis gaubto tūris nebefiksuojamas.

2.3.6.   Į gaubtą įpurškiama maždaug 100 g vandenilio. Šios išmatuotos vandenilio masės vertės tikslumas turi būti ± 2 proc.

2.3.7.   Palaukiama penkias minutes, kol kameroje susimaišys dujos, tada išmatuojama vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis. Tai yra galutiniai rodmenys CH2f, Tf ir Pf, naudojami gaubtui kalibruoti, kaip ir pradiniai rodmenys CH2i, Ti ir Pi, naudojami sulaikymo patikrai.

2.3.8.   Naudojant pagal 2.3.4 ir 2.3.7 punktus gautus rodmenis ir toliau 2.4 punkte nurodytą formulę, apskaičiuojama vandenilio masė gaubte. Ta masė neturi skirtis daugiau kaip ± 2 proc. nuo vandenilio masės, išmatuotos pagal 2.3.6 punktą.

2.3.9.   Palaukiama mažiausiai 10 valandų, kol kameroje susimaišys dujos. Praėjus nurodytam laikui, išmatuojama ir užregistruojama galutinė vandenilio koncentracija, temperatūra ir barometrinis slėgis. Tai yra galutiniai rodmenys CH2f, Tf ir Pf, naudojami vandenilio sulaikymo patikrai.

2.3.10.   Taikant toliau 2.4 punkte pateiktą formulę ir naudojant pagal 2.3.7 ir 2.3.9 punktus gautus rodmenis, apskaičiuojama vandenilio masė. Ši masė neturi daugiau kaip 5 proc. skirtis nuo vandenilio masės, išmatuotos pagal 2.3.8 punktą.

2.4.   Skaičiavimas

Apskaičiuotas grynosios vandenilio masės pokytis gaubte naudojamas kameros foniniam vandenilio kiekiui ir nuotėkio spartai nustatyti. Pradiniai ir galutiniai vandenilio koncentracijos, temperatūros ir barometrinio slėgio rodmenys naudojami masės pokyčiui apskaičiuoti pagal šią formulę:

Formula

Čia:

| MH2 | = | vandenilio masė (gramais); |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | išmatuota vandenilio koncentracija gaubte milijoninėmis dalimis (tūris) |
| V | = | gaubto tūris kubiniais metrais (m3), išmatuotas pagal 2.1.1 punktą |
| Vout | = | išlyginamasis tūris (m3) bandymo temperatūros ir slėgio sąlygomis |
| T | = | aplinkos temperatūra kameroje (K) |
| P | = | absoliutusis slėgis gaubte (kPa) |
| k | = | 2,42. |

MH2

=

vandenilio masė (gramais);

CH2

=

išmatuota vandenilio koncentracija gaubte milijoninėmis dalimis (tūris)

V

=

gaubto tūris kubiniais metrais (m3), išmatuotas pagal 2.1.1 punktą

Vout

=

išlyginamasis tūris (m3) bandymo temperatūros ir slėgio sąlygomis

T

=

aplinkos temperatūra kameroje (K)

P

=

absoliutusis slėgis gaubte (kPa)

k

=

2,42.

| Čia: | i– pradinis rodmuo;f– galutinis rodmuo. |
| --- | --- |

Čia:

3.   VANDENILIO ANALIZATORIAUS KALIBRAVIMAS

Analizatorius turėtų būti kalibruojamas naudojant ore esantį vandenilį ir išvalytą dirbtinį orą. Žr. 7 priedo 4.8.2 punktą.

Kiekvienas įprastai taikomas veikimo intervalas kalibruojamas pagal toliau nurodytą procedūrą.

| 3.1. | Kalibravimo kreivė brėžiama mažiausiai per penkis veikimo srityje kuo tolygiau išdėstytus kalibravimo taškus. Didžiausios koncentracijos kalibravimo dujų vardinė koncentracija turi būti ne mažesnė kaip 80 proc. visos skalės. |
| --- | --- |

3.1.

Kalibravimo kreivė brėžiama mažiausiai per penkis veikimo srityje kuo tolygiau išdėstytus kalibravimo taškus. Didžiausios koncentracijos kalibravimo dujų vardinė koncentracija turi būti ne mažesnė kaip 80 proc. visos skalės.

| 3.2. | Kalibravimo kreivė nustatoma taikant mažiausiųjų kvadratų metodą. Jeigu gaunamas didesnio nei trys laipsniai polinomas, kalibravimo taškų skaičius turi būti ne mažesnis už šį polinomo laipsnį, prie jo dar pridėjus du. |
| --- | --- |

3.2.

Kalibravimo kreivė nustatoma taikant mažiausiųjų kvadratų metodą. Jeigu gaunamas didesnio nei trys laipsniai polinomas, kalibravimo taškų skaičius turi būti ne mažesnis už šį polinomo laipsnį, prie jo dar pridėjus du.

| 3.3. | Kalibravimo kreivė nuo kiekvienų kalibravimo dujų vardinės vertės neturi skirtis daugiau kaip dviem procentais. |
| --- | --- |

3.3.

Kalibravimo kreivė nuo kiekvienų kalibravimo dujų vardinės vertės neturi skirtis daugiau kaip dviem procentais.

| 3.4. | Naudojant pagal 3.2 punktą apskaičiuotus polinomo koeficientus parengiama analizatoriaus rodmenų palyginimo su tikraisiais koncentracijos dydžiais lentelė, kurioje rodmenys pateikiami ne didesniais kaip 1 proc. dydžio skalės rodmenų intervalais. Tokia lentelė sudaroma kiekvienam kalibruotam analizatoriaus intervalui.
  Šioje lentelėje taip pat pateikiami kiti svarbūs duomenys, kaip antai:






  a) | kalibravimo data; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Naudojant pagal 3.2 punktą apskaičiuotus polinomo koeficientus parengiama analizatoriaus rodmenų palyginimo su tikraisiais koncentracijos dydžiais lentelė, kurioje rodmenys pateikiami ne didesniais kaip 1 proc. dydžio skalės rodmenų intervalais. Tokia lentelė sudaroma kiekvienam kalibruotam analizatoriaus intervalui.

Šioje lentelėje taip pat pateikiami kiti svarbūs duomenys, kaip antai:

a)

kalibravimo data;

| b) | matavimo intervalas ir potenciometro nulinės padėties nustatymo rodmenys (jeigu taikoma); |
| --- | --- |

b)

matavimo intervalas ir potenciometro nulinės padėties nustatymo rodmenys (jeigu taikoma);

| c) | vardinė skalė; |
| --- | --- |

c)

vardinė skalė;

| d) | visų naudotų kalibravimo dujų referenciniai duomenys; |
| --- | --- |

d)

visų naudotų kalibravimo dujų referenciniai duomenys;

| e) | kiekvienų naudotų kalibravimo dujų tikroji ir užregistruota vertė bei procentais išreikšti skirtumai; |
| --- | --- |

e)

kiekvienų naudotų kalibravimo dujų tikroji ir užregistruota vertė bei procentais išreikšti skirtumai;

| f) | analizatoriaus kalibravimo slėgis. |
| --- | --- |

f)

analizatoriaus kalibravimo slėgis.

| 3.5. | Galima naudoti pakaitinę metodiką, jeigu techninei tarnybai įrodoma, kad ją taikant (pvz., naudojant kompiuterį, elektroniškai valdomą intervalų perjungiklį) galima gauti lygiaverčio tikslumo rezultatus. |
| --- | --- |

3.5.

Galima naudoti pakaitinę metodiką, jeigu techninei tarnybai įrodoma, kad ją taikant (pvz., naudojant kompiuterį, elektroniškai valdomą intervalų perjungiklį) galima gauti lygiaverčio tikslumo rezultatus.

2 PRIEDĖLIS

TRANSPORTO PRIEMONIŲ ŠEIMOS PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS

1.   Šeimos parametrai atsižvelgiant į išmetamo vandenilio kiekį

Transporto priemonių šeimą galima apibrėžti pagrindiniais projektiniais parametrais, kurie yra bendri visoms tos šeimos transporto priemonėms. Tam tikrais atvejais parametrai gali būti susiję. Į tai taip pat būtina atsižvelgti, siekiant užtikrinti, kad tai pačiai šeimai būtų priskirtos tik tos transporto priemonės, kurių vandenilio išmetimo charakteristikos yra panašios.

2.   Laikoma, kad tų tipų transporto priemonės, kurių toliau nurodyti parametrai yra vienodi, priklauso tai pačiai su išmetamo vandenilio kiekiu susijusiai šeimai.

ĮEEKS:

| a) | ĮEEKS prekybinis pavadinimas arba prekės ženklas; |
| --- | --- |

a)

ĮEEKS prekybinis pavadinimas arba prekės ženklas;

| b) | duomenys apie visų naudojamų elektrocheminių porų tipus; |
| --- | --- |

b)

duomenys apie visų naudojamų elektrocheminių porų tipus;

| c) | ĮEEKS elementų skaičius; |
| --- | --- |

c)

ĮEEKS elementų skaičius;

| d) | ĮEEKS posistemių skaičius; |
| --- | --- |

d)

ĮEEKS posistemių skaičius;

| e) | ĮEEKS vardinė įtampa (V); |
| --- | --- |

e)

ĮEEKS vardinė įtampa (V);

| f) | ĮEEKS energija (kWh); |
| --- | --- |

f)

ĮEEKS energija (kWh);

| g) | dujų mišinio koncentracija (procentais); |
| --- | --- |

g)

dujų mišinio koncentracija (procentais);

| h) | ĮEEKS posistemės (-ių) ventiliacijos tipas (-ai); |
| --- | --- |

h)

ĮEEKS posistemės (-ių) ventiliacijos tipas (-ai);

| i) | aušinimo sistemos (jeigu ji yra) tipas. |
| --- | --- |

i)

aušinimo sistemos (jeigu ji yra) tipas.

Įmontuotas kroviklis:

| a) | įvairių kroviklio dalių markė ir tipas; |
| --- | --- |

a)

įvairių kroviklio dalių markė ir tipas;

| b) | vardinė (naudingoji) galia (kW); |
| --- | --- |

b)

vardinė (naudingoji) galia (kW);

| c) | didžiausia įkrovos įtampa (V); |
| --- | --- |

c)

didžiausia įkrovos įtampa (V);

| d) | didžiausias įkrovos intensyvumas (A); |
| --- | --- |

d)

didžiausias įkrovos intensyvumas (A);

| e) | valdymo bloko (jei jis yra) markė ir tipas; |
| --- | --- |

e)

valdymo bloko (jei jis yra) markė ir tipas;

| f) | veikimo, valdymo įtaisų ir saugos schema; |
| --- | --- |

f)

veikimo, valdymo įtaisų ir saugos schema;

| g) | įkrovimo etapų charakteristikos. |
| --- | --- |

g)

įkrovimo etapų charakteristikos.

---

8 PRIEDAS

ĮEEKS BANDYMŲ PROCEDŪROS

Rezervuota

PRIEDĖLIS

STANDARTINIO CIKLO ATLIKIMO PROCEDŪRA

Standartinis ciklas pradedamas standartine iškrova, po kurios atliekama standartinė įkrova.

Standartinė iškrova:

| Iškrovos sparta | : | iškrovos procedūrą, įskaitant nutraukimo kriterijus, nustato gamintojas. Jei ji nenustatyta, atliekama iškrova esant 1C srovei. |
| --- | --- | --- |
| Iškrovos riba (galutinė įtampa) | : | nurodyta gamintojo. |
| Laukimo laikotarpis po iškrovimo | : | mažiausiai 30 minučių. |
| Standartinė iškrova | : | iškrovos procedūrą, įskaitant nutraukimo kriterijus, nustato gamintojas. Jei ji nenustatyta, atliekama iškrova esant C/3 srovei. |

Iškrovos sparta

:

iškrovos procedūrą, įskaitant nutraukimo kriterijus, nustato gamintojas. Jei ji nenustatyta, atliekama iškrova esant 1C srovei.

Iškrovos riba (galutinė įtampa)

:

nurodyta gamintojo.

Laukimo laikotarpis po iškrovimo

:

mažiausiai 30 minučių.

Standartinė iškrova

:

iškrovos procedūrą, įskaitant nutraukimo kriterijus, nustato gamintojas. Jei ji nenustatyta, atliekama iškrova esant C/3 srovei.

---

8A PRIEDAS

ATSPARUMO VIBRACIJAI BANDYMAS

1.   TIKSLAS

Šio bandymo tikslas – patikrinti ĮEEKS saugos veiksmingumą esant vibracijai, kuri gali veikti ĮEEKS įprastai eksploatuojant transporto priemonę.

2.   ĮRENGINIAI

2.1.   Šis bandymas atliekamas su komplektine ĮEEKS arba susijusia ĮEEKS posisteme (-ėmis), taip pat su ĮEEKS elementais ir jų elektros jungtimis. Jeigu gamintojas pasirenka tikrinti susijusią posistemę (-es), jis turi įrodyti, kad bandymo rezultatas gali pagrįstai atitikti komplektinės ĮEEKS veikimą, atsižvelgiant į jos saugos veiksmingumą tomis pačiomis sąlygomis. Jeigu ĮEEKS elektroninio valdymo blokas nėra integruotas į elementus gaubiantį korpusą, gamintojo prašymu bandomame įtaise jis gali būti nemontuojamas.

2.2.   Bandomas įtaisas stipriai pritvirtinamas prie vibracijos įrenginio platformos taip, kad būtų užtikrinta, jog vibracija būtų tiesiogiai perduodama bandomam įtaisui.

3.   PROCEDŪROS

3.1.   Bendrosios bandymo sąlygos

Bandomam įtaisui taikomos šios sąlygos:

| a) | bandymas atliekamas 20 ± 10 °C aplinkos temperatūros sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

bandymas atliekamas 20 ± 10 °C aplinkos temperatūros sąlygomis;

| b) | bandymo pradžioje baterijos įkrovos lygis nustatomas iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos lygio intervalo ribos; |
| --- | --- |

b)

bandymo pradžioje baterijos įkrovos lygis nustatomas iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos lygio intervalo ribos;

| c) | bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso funkcijai (-oms), kuri (-ios) yra svarbi (-ios) bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

c)

bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso funkcijai (-oms), kuri (-ios) yra svarbi (-ios) bandymo rezultatams.

3.2.   Bandymo procedūros

Bandomi įtaisai bandomi esant vibracijai, kurios sinusoidinės bangos logaritminis dažnio skleidimo greitis svyruoja nuo 7 iki 200 Hz ir per 15 minučių vėl sumažėja iki 7 Hz.

Šis ciklas kartojamas 12 kartų iš viso 3 valandas vertikalia kryptimi nuo gamintojo nurodytos ĮEEKS montavimo krypties.

Dažnio ir pagreičio koreliacija turi būti tokia, kaip parodyta 1 ir 2 lentelėse.

1 lentelė

Dažnis ir pagreitis (bandomojo įtaiso bendroji masė mažesnė nei 12 kg)

| Dažnis (Hz) | Pagreitis [m/s2] |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18–apytikriai 50 (1) | laipsniškai didinama nuo 10 iki 80 |
| 50–200 | 80 |

Dažnis (Hz)

Pagreitis [m/s2]

7–18

10

18–apytikriai 50 (1)

laipsniškai didinama nuo 10 iki 80

50–200

80

2 lentelė

Dažnis ir pagreitis (bandomojo įtaiso bendroji masė didesnė nei 12 kg)

| Dažnis (Hz) | Pagreitis [m/s2] |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18–apytikriai 25 (1) | laipsniškai didinamas nuo 10 iki 20 |
| 25–200 | 20 |

Dažnis (Hz)

Pagreitis [m/s2]

7–18

10

18–apytikriai 25 (1)

laipsniškai didinamas nuo 10 iki 20

25–200

20

Gamintojo prašymu gali būti naudojamas didesnis pagreitis ir didesnis maksimalus dažnis.

Gamintojo prašymu, kaip alternatyva dažnio ir pagreičio koreliacijai 1 arba 2 lentelėje, gali būti pasirinktas transporto priemonės gamintojo nustatytas, nagrinėjant transporto priemonės paraišką patikrintas ir su technine tarnyba suderintas vibracijos bandymų pobūdis. Išbandytų pagal šią sąlygą ĮEEKS patvirtinimas taikomas tik konkrečiam transporto priemonės tipui.

Atlikus atsparumo vibracijai bandymą, atliekamas 8 priedo 1 priedėlyje aprašytas standartinis ciklas, jei jis nėra nuslopintas bandomo įtaiso.

Bandymui pasibaigus vykdoma 1 valandos trukmės stebėsena esant aplinkos temperatūrai bandymo aplinkos sąlygomis.

---

(1)  Tada palaikoma 0,8 mm amplitudė (amplitudės poslinkis – 1,6 mm), o dažnis didinamas tol, kol pasiekiamas 1 ir 2 lentelėse apibūdintas didžiausias pagreitis.

---

8B PRIEDAS

ŠILUMINIS SMŪGIS IR CIKLINIS BANDYMAS

1.   TIKSLAS

Šio bandymo tikslas – patikrinti ĮEEKS atsparumą staigiems temperatūros pokyčiams. ĮEEKS išbandoma atliekant nustatytą skaičių ciklinių temperatūros poveikio bandymų, pirmiausia aplinkos temperatūros sąlygomis, po to – aukštos ir žemos temperatūros sąlygomis. Taip imituojami greiti aplinkos temperatūros pokyčiai, su kuriais ĮEEKS greičiausiai susidurs visą eksploatavimo laiką.

2.   ĮRENGINIAI

Šis bandymas atliekamas su komplektine ĮEEKS arba susijusia ĮEEKS posisteme (-ėmis), taip pat su ĮEEKS elementais ir jų elektros jungtimis. Jeigu gamintojas pasirenka tikrinti susijusią posistemę (-es), jis turi įrodyti, kad bandymo rezultatas gali pagrįstai atitikti komplektinės ĮEEKS veikimą, atsižvelgiant į jos saugos veiksmingumą tomis pačiomis sąlygomis. Jeigu ĮEEKS elektroninio valdymo blokas nėra integruotas į elementus gaubiantį korpusą, gamintojo prašymu bandomame įtaise jis gali būti nemontuojamas.

3.   PROCEDŪROS

3.1.   Bendrosios bandymo sąlygos

Šios sąlygos taikomos bandomam įtaisui bandymo pradžioje:

| a) | baterijos įkrovos būsena nustatoma iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos būsenos intervalo ribos; |
| --- | --- |

a)

baterijos įkrovos būsena nustatoma iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos būsenos intervalo ribos;

| b) | turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turėtų įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie būtų svarbūs bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

b)

turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turėtų įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie būtų svarbūs bandymo rezultatams.

3.2.   Bandymo procedūra

Bandomas įtaisas laikomas ne trumpiau kaip šešias valandas bandymo temperatūroje, kuri yra lygi 60 ± 2 °C arba aukštesnė, jeigu to prašo gamintojas, po to laikomas ne trumpiau kaip šešias valandas bandymo temperatūroje, kuri yra lygi – 40 ± 2 °C arba žemesnė, jeigu to prašo gamintojas. Ilgiausias intervalas tarp laikymo aukščiausioje ir žemiausioje temperatūroje yra 30 minučių. Ši procedūra kartojama tol, kol užbaigiami iš viso mažiausiai 5 pilni ciklai, po kurių bandomas įtaisas laikomas 24 valandas 20 ± 10 °C aplinkos temperatūroje.

Išlaikius jį 24 valandas, atliekamas 8 priedo 1 priedėlyje aprašytas standartinis ciklas, jei jis nėra bandomo įtaiso nuslopintas.

Bandymui pasibaigus vykdoma 1 valandos trukmės stebėsena esant aplinkos temperatūrai bandymo aplinkos sąlygomis.

---

8C PRIEDAS

IŠIMAMOSIOS ĮEEKS MECHANINIO NUMETIMO BANDYMAS

1.   TIKSLAS

Imituojamas mechaninis smūgis, kuris gali įvykti netyčia numetus ĮEEKS.

2.   PROCEDŪROS

2.1.   Bendrosios bandymo sąlygos

Bandymo pradžioje išimtai ĮEEKS taikomos šios sąlygos:

| a) | įkrovos lygis sureguliuojamas bent iki 90 proc. vardinės talpos, nurodytos 6 priedo 1 dalies 3.4.3 punkte, 6 priedo 2 dalies 1.4.3 punkte arba 6 priedo 3 dalies 2.3.2 punkte; |
| --- | --- |

a)

įkrovos lygis sureguliuojamas bent iki 90 proc. vardinės talpos, nurodytos 6 priedo 1 dalies 3.4.3 punkte, 6 priedo 2 dalies 1.4.3 punkte arba 6 priedo 3 dalies 2.3.2 punkte;

| b) | bandymas atliekamas esant 20 ± 10 °C temperatūrai. |
| --- | --- |

b)

bandymas atliekamas esant 20 ± 10 °C temperatūrai.

2.2.   Bandymo procedūra

Išimta ĮEEKS laisvai krenta iš 1 m aukščio (matuojant nuo ĮEEKS dugno) ant lygaus horizontalaus betono pagrindo arba kitų panašaus kietumo grindų.

Išimta ĮEEKS numetama šešis kartus įvairiose techninės tarnybos nustatytose padėtyse. Gamintojo nuožiūra kiekvieną kartą metant galima naudoti skirtingą išimtą ĮEEKS.

Iškart po numetimo bandymo atliekamas 8 priedo 1 priedėlyje aprašytas standartinis ciklas, jei jis nėra bandomo įtaiso nuslopintas.

Bandymui pasibaigus vykdoma 1 valandos trukmės stebėsena esant aplinkos temperatūrai bandymo aplinkos sąlygomis.

---

8D PRIEDAS

MECHANINIS SMŪGIS

1.   TIKSLAS

Šio bandymo tikslas – patikrinti ĮEEKS saugos veiksmingumą po mechaninio smūgio vietoje stovinčiai arba stovėjimo padėtyje esančiai transporto priemonei parvirtus ant šono.

2.   ĮRENGINIAI

2.1.   Šis bandymas atliekamas su komplektine ĮEEKS arba susijusia ĮEEKS posisteme (-ėmis), taip pat su ĮEEKS elementais ir jų elektros jungtimis.

Jeigu gamintojas pasirenka tikrinti susijusią posistemę (-es), jis turi įrodyti, kad bandymo rezultatas gali pagrįstai atitikti komplektinės ĮEEKS veikimą, atsižvelgiant į jos saugos veiksmingumą tomis pačiomis sąlygomis.

Jeigu ĮEEKS elektroninio valdymo blokas nėra integruotas į elementus gaubiantį korpusą, gamintojo prašymu bandomame įtaise jis gali būti nemontuojamas.

2.2.   Bandomas įtaisas prijungiamas prie bandymo įrenginio tik tam skirtais ĮEEKS arba ĮEEKS posistemės tvirtinimo prie transporto priemonės įtaisais.

3.   PROCEDŪROS

3.1.   Bendrosios bandymo sąlygos ir reikalavimai

Bandymui taikomos šios sąlygos:

| a) | bandymas atliekamas 20 ± 10 oC aplinkos temperatūroje; |
| --- | --- |

a)

bandymas atliekamas 20 ± 10 oC aplinkos temperatūroje;

| b) | bandymo pradžioje baterijos įkrovos būsena nustatoma iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos būsenos intervalo ribos; |
| --- | --- |

b)

bandymo pradžioje baterijos įkrovos būsena nustatoma iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos būsenos intervalo ribos;

| c) | bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

c)

bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams.

3.2.   Bandymo procedūra

Bandomas įtaisas pritvirtinamas prie bandymo įrenginio naudojant standžią atramą, kuri prilaiko visus bandomo įtaiso montuojamus paviršius.

Bandomas įtaisas, kurio:

| a) | bendroji masė yra mažesnė nei 12 kg, veikiamas pusiau sinusoidine smūgio banga, kurios didžiausias pagreitis yra 1 500 m/s2, o impulso trukmė yra 6 milisekundės; |
| --- | --- |

a)

bendroji masė yra mažesnė nei 12 kg, veikiamas pusiau sinusoidine smūgio banga, kurios didžiausias pagreitis yra 1 500 m/s2, o impulso trukmė yra 6 milisekundės;

| b) | bendroji masė yra 12 kg arba didesnė, veikiamas pusiau sinusoidine smūgio banga, kurios didžiausias pagreitis yra 500 m/s2, o impulso trukmė yra 11 milisekundžių. |
| --- | --- |

b)

bendroji masė yra 12 kg arba didesnė, veikiamas pusiau sinusoidine smūgio banga, kurios didžiausias pagreitis yra 500 m/s2, o impulso trukmė yra 11 milisekundžių.

Pasirinkus kiekvieną iš trijų tarpusavyje statmenų bandomo įtaiso matavimo padėčių, į abu bandomus įtaisus smūgiuojama tris kartus teigiama kryptimi, po to – tris kartus neigiama kryptimi, iš viso suduodant 18 smūgių.

Iškart po mechaninio smūgio bandymo atliekamas 8 priedo 1 priedėlyje aprašytas standartinis ciklas, jei jis nėra bandomo įtaiso nuslopintas.

Bandymui pasibaigus vykdoma 1 valandos trukmės stebėsena esant aplinkos temperatūrai bandymo aplinkos sąlygomis.

---

8E PRIEDAS

ATSPARUMAS UGNIAI

1.   TIKSLAS

Šio bandymo tikslas – patikrinti ĮEEKS atsparumą ugniai, užsiliepsnojusiai transporto priemonės išorėje, pvz., iš transporto priemonės (arba tos pačios, arba netoli esančios) išsiliejus degalams. Esant tokiai padėčiai transporto priemonės vairuotojas ir keleiviai turi turėti pakankamai laiko, kad būtų galima pasišalinti.

2.   ĮRENGINIAI

2.1.   Šis bandymas atliekamas su komplektine ĮEEKS arba susijusia ĮEEKS posisteme (-ėmis), taip pat su ĮEEKS elementais ir jų elektros jungtimis. Jeigu gamintojas pasirenka tikrinti susijusią posistemę (-es), jis turi įrodyti, kad bandymo rezultatas gali pagrįstai atitikti komplektinės ĮEEKS veikimą, atsižvelgiant į jos saugos veiksmingumą tomis pačiomis sąlygomis. Jeigu ĮEEKS elektroninio valdymo blokas nėra integruotas į elementus gaubiantį korpusą, gamintojo prašymu bandomame įtaise jis gali būti nemontuojamas. Jeigu ĮEEKS atitinkamos posistemės paskirstytos visoje transporto priemonėje, bandymas gali būti atliekamas dėl kiekvienos atitinkamos ĮEEKS posistemės.

3.   PROCEDŪROS

3.1.   Bendrosios bandymo sąlygos

Bandymui taikomos šios sąlygos ir reikalavimai:

| a) | bandymas atliekamas bent 0 °C aplinkos temperatūroje; |
| --- | --- |

a)

bandymas atliekamas bent 0 °C aplinkos temperatūroje;

| b) | bandymo pradžioje baterijos įkrovos būsena nustatoma iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos būsenos intervalo ribos; |
| --- | --- |

b)

bandymo pradžioje baterijos įkrovos būsena nustatoma iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos būsenos intervalo ribos;

| c) | bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

c)

bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams.

3.2.   Bandymo procedūra

Gamintojo nuožiūra atliekamas transporto priemonės bandymas arba komponento bandymas.

3.2.1.   Transporto priemonės bandymas

Bandomas įtaisas sumontuojamas bandymo įrenginyje, kuo labiau imituojant realias montavimo sąlygas; šiuo tikslu neturėtų būti naudojamos degiosios medžiagos, išskyrus medžiagas, kurios yra ĮEEKS dalis. Metodas, pagal kurį bandomas įtaisas tvirtinamas bandymo įrenginyje, turi atitikti susijusias montavimo transporto priemonėje specifikacijas. Jeigu ĮEEKS skirta naudoti konkrečioje transporto priemonėje, bet kuriuo atveju turi būti atsižvelgta į transporto priemonės dalis, kurios turi įtakos liepsnos krypčiai.

3.2.2.   Komponento bandymas

Bandomas įtaisas padedamas ant padėklo virš kaistuvo gamintojo nustatyta kryptimi.

Padėklas turi būti pagamintas iš plieno strypų, kurių skersmuo 6–10 mm ir kurie išdėstomi 4–6 cm atstumu vienas nuo kito. Prireikus plieno strypai galėtų būti paremti lygaus plieno dalimis.

3.3.   Liepsna, kuria kaitinamas bandomas įtaisas, gaunama kaistuve deginant kibirkštinio uždegimo varikliams skirtus rinkoje parduodamus degalus (toliau – degalai). Degalų turi būti pakankamai, kad laisvo degimo sąlygomis liepsna degtų visą bandymo laiką.

Liepsna turi apimti visą kaistuvo plotą per visą ugnies deginimo laiką. Pasirenkami tokie kaistuvo matmenys, kad liepsna galėtų pasiekti bandomo įtaiso šonus. Todėl kaistuvas turi būti bent 20 cm (bet ne daugiau nei 50 cm) ilgesnis nei horizontalioji bandomo įtaiso projekcija. Bandymo pradžioje kaistuvo šoninės sienelės neturi išsikišti daugiau kaip 8 cm virš degalų paviršiaus.

3.4.   Degalų pripildytas kaistuvas padedamas po bandomu įtaisu taip, kad atstumas tarp degalų kaistuve paviršiaus ir bandomo įtaiso apačios atitiktų bandomo įtaiso projektinį aukštį virš kelio paviršiaus esant transporto priemonės masei be krovinio, jei taikomas 3.2.1 punktas, arba maždaug 50 cm, jei taikomas 3.2.2 punktas. Kaistuvo arba bandymo stendo, arba jų abiejų padėtį turi būti įmanoma laisvai keisti.

3.5.   Vykstant bandymo C etapui kaistuvą reikia uždengti ekranu. Ekranas turi būti 3 ± 1 cm atstumu virš degalų lygio, išmatuoto prieš degalų uždegimą. Ekranas turi būti pagamintas iš ugniai atsparios medžiagos, kaip nurodyta 8E priedo 1 priedėlyje. Tarp plytų neturi būti tarpų, virš degalų kaistuvo jos laikomos taip, kad skylės plytose nebūtų uždengtos. Rėmo ilgis ir plotis turi būti 2–4 cm mažesni už kaistuvo vidinius matmenis, kad tarp rėmo ir kaistuvo sienelės būtų 1–2 cm dydžio ventiliacinis tarpas. Prieš bandymą ekranas turi būti bent aplinkos temperatūros. Ugniai atsparias plytas galima sudrėkinti siekiant garantuoti vienodas bandymo sąlygas.

3.6.   Kai bandymai atliekami atvirame ore, užtikrinama pakankama apsauga nuo vėjo, o vėjo greitis degalų kaistuvo aukštyje neturi viršyti 2,5 km/h.

3.7.   Bandymą sudaro trys B–D etapai, jei degalų temperatūra yra bent 20 °C. Priešingu atveju bandymą sudaro keturi A–D etapai.

3.7.1.   A etapas: pirminis pakaitinimas (1 pav.)

Kaistuve degalai uždegami bent 3 m atstumu nuo bandomo įtaiso. Po 60 sekundžių trukmės pirminio pakaitinimo kaistuvas padedamas po bandomu įtaisu. Jei kaistuvas yra per didelis ir jį perkeliant rizikuojama išpilti skystį ar pan., tuomet prie kaistuvo gali būti perkeltas bandomas įtaisas ir bandymo įrenginys.

1 paveikslas

A etapas: pirminis pakaitinimas

Degalų kaistuvas su degančiais degalais

3 m

Ekranas

Band. stendas

Band. įtaisas

3.7.2.   B etapas: tiesioginis kaitinimas liepsna (2 pav.)

Bandomas įtaisas laikomas 70 sekundžių laisvai degančių degalų liepsnoje.

2 paveikslas

B etapas: tiesioginis liepsnos poveikis

Metal. kaistuvo plokštė

Ekranas

3.7.3.   C etapas: netiesioginis kaitinimas liepsna (3 pav.)

Pabaigus B etapą, ekranas iškart padedamas tarp degančio kaistuvo ir bandomo įtaiso. Bandomas įtaisas šia sumažinta liepsna kaitinamas dar 60 sekundžių.

Užuot atlikus bandymo C etapą, gamintojo nuožiūra dar 60 sekundžių gali būti tęsiamas B etapas.

Tačiau tai leistina tik tuo atveju, kai techninei tarnybai priimtinu būdu įmanoma įrodyti, kad dėl to nepalengvės bandymo sąlygos.

3 paveikslas

C etapas: netiesioginis kaitinimas liepsna

Metalo kaistuvo plokštė

Ekranas

3.7.4.   D etapas: bandymo pabaiga (4 pav.)

Ekranu uždengtas degantis kaistuvas padedamas į A etapo aprašyme nurodytą vietą. Bandomas įtaisas neturi būti gesinamas. Pašalinus kaistuvą, bandomas įtaisas stebimas tol, kol bandomo įtaiso paviršiaus temperatūra sumažėja iki aplinkos temperatūros arba mažėja mažiausiai 3 valandas.

4 paveikslas

D etapas: bandymo pabaiga

Metal. kaistuvo plokštė

Ekranas

PRIEDĖLIS

UGNIAI ATSPARIŲ PLYTŲ MATMENYS IR TECHNINIAI DUOMENYS

Pjūvis. A-A

15 R

6 IŠPJOVOS

SKERSMUO – 30

15 ANGŲ

(Matmenys mm)

| Atsparumas liepsnai | : | (Seger-Kegel) SK 30 |
| --- | --- | --- |
| Al2O3 kiekis | : | 30–33 proc. |
| Atviras akytumas (Po) | : | 20–22 tūrio proc. |
| Tankis | : | 1 900–2 000 kg/m3 |
| Veiksminga skylėtoji sritis | : | 44,18 proc. |

Atsparumas liepsnai

:

(Seger-Kegel) SK 30

Al2O3 kiekis

:

30–33 proc.

Atviras akytumas (Po)

:

20–22 tūrio proc.

Tankis

:

1 900–2 000 kg/m3

3

Veiksminga skylėtoji sritis

:

44,18 proc.

---

8F PRIEDAS

IŠORĖS APSAUGA NUO TRUMPOJO JUNGIMO

1.   TIKSLAS

Šio bandymo tikslas – patikrinti apsaugos nuo trumpojo jungimo veiksmingumą. Šios funkcijos, jei jos įdiegtos, turi nutraukti arba apriboti trumpojo jungimo srovę ir apsaugoti ĮEEKS nuo bet kokių tolesnių susijusių didelių gedimų, sukeltų trumpojo jungimo srovės.

2.   ĮRENGINIAI

Šis bandymas atliekamas su komplektine ĮEEKS arba susijusia ĮEEKS posisteme (-ėmis), taip pat su ĮEEKS elementais ir jų elektros jungtimis. Jeigu gamintojas pasirenka tikrinti susijusią posistemę (-es), jis turi įrodyti, kad bandymo rezultatas gali pagrįstai atitikti komplektinės ĮEEKS veikimą, atsižvelgiant į jos saugos veiksmingumą tomis pačiomis sąlygomis. Jeigu ĮEEKS elektroninio valdymo blokas nėra integruotas į elementus gaubiantį korpusą, gamintojo prašymu bandomame įtaise jis gali būti nemontuojamas.

3.   PROCEDŪROS

3.1.   Bendrosios bandymo sąlygos

Bandymui taikomos šios sąlygos:

| a) | bandymas atliekamas, kai aplinkos temperatūra yra 20 ± 10 °C arba aukštesnė, jei to prašo gamintojas; |
| --- | --- |

a)

bandymas atliekamas, kai aplinkos temperatūra yra 20 ± 10 °C arba aukštesnė, jei to prašo gamintojas;

| b) | bandymo pradžioje baterijos įkrovos būsena nustatoma iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos būsenos intervalo ribos; |
| --- | --- |

b)

bandymo pradžioje baterijos įkrovos būsena nustatoma iki viršutinės 50 proc. įprasto darbinio bandomo įtaiso baterijos įkrovos būsenos intervalo ribos;

| c) | bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

c)

bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams.

3.2.   Trumpasis jungimas

Pradedant bandymą uždaromi visi susiję maitinimo tinklo įkrovimo ir iškrovimo kontaktoriai, kad būtų imituojamas aktyvaus važiavimo režimas, taip pat galimybė įkrauti iš išorės. Jeigu to negalima padaryti vieno bandymo metu, turi būti atliekami du ar daugiau bandymų.

Teigiamas ir neigiamas bandomo įtaiso gnybtai sujungiami, kad įvyktų trumpasis jungimas. Šiuo tikslu naudojamos ne didesnės kaip 5 ΜΩ varžos sąsajos.

Trumpasis jungimas tęsiasi tol, kol pasitvirtins ĮEEKS apsaugos funkcija nutraukti arba apriboti trumpojo jungimo srovę arba ne trumpiau kaip vieną valandą po to, kai temperatūra, išmatuota bandomo įtaiso korpuse, nusistovės taip, kad temperatūros gradientas svyruos mažiau nei 4 °C per valandą.

3.3.   Standartinis ciklas ir stebėjimo laikotarpis

Iškart po trumpojo jungimo atliekamas 8 priedo 1 priedėlyje aprašytas standartinis ciklas, jei jis nėra bandomo įtaiso nuslopintas.

Bandymui pasibaigus vykdoma 1 valandos trukmės stebėsena esant aplinkos temperatūrai bandymo aplinkos sąlygomis.

---

8G PRIEDAS

APSAUGA NUO PERKROVOS

1.   TIKSLAS

Šio bandymo tikslas – patikrinti apsaugos nuo perkrovos veiksmingumą.

2.   ĮRENGINIAI

Šis bandymas atliekamas standartinėmis veikimo sąlygomis su komplektine ĮEEKS (tai gali būti komplektinė transporto priemonė) arba susijusia ĮEEKS posisteme (-ėmis), taip pat su ĮEEKS elementais ir jų elektros jungtimis. Jeigu gamintojas pasirenka tikrinti susijusią posistemę (-es), jis turi įrodyti, kad bandymo rezultatas gali pagrįstai atitikti komplektinės ĮEEKS veikimą, atsižvelgiant į jos saugos veiksmingumą tomis pačiomis sąlygomis.

Bandymas gali būti atliekamas su modifikuotu bandomu įtaisu, dėl kurio susitarė gamintojas ir techninė tarnyba. Šie pakeitimai neturi turėti įtakos bandymo rezultatams.

3.   PROCEDŪROS

3.1.   Bendrosios bandymo sąlygos

Bandymui taikomos šios sąlygos ir reikalavimai:

| a) | bandymas atliekamas, kai aplinkos temperatūra yra 20 ± 10 °C arba aukštesnė, jei to prašo gamintojas; |
| --- | --- |

a)

bandymas atliekamas, kai aplinkos temperatūra yra 20 ± 10 °C arba aukštesnė, jei to prašo gamintojas;

| b) | bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

b)

bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams.

3.2.   Įkrovimas

Pradžioje uždaromi visi susiję tinklo įkrovimo kontaktoriai.

Turi būti pašalinti bandymo įrangos įkrovimo kontrolės ribojimai.

Bandomas įtaisas įkraunamas mažiausiai 1/3C srove, bet ne didesne už didžiausią gamintojo nurodytą srovę įprastomis eksploatavimo sąlygomis.

Įkrovimas tęsiamas tol, kol bandomas įtaisas (automatiškai) įkrovimo nenutraukia arba neapriboja. Tais atvejais, kai automatinė funkcija neveikia arba jeigu nėra tokios funkcijos, įkrovimas tęsiamas tol, kol bandomas įtaisas įkraunamas iki du kartus didesnės nei vardinė talpos.

3.3.   Standartinis ciklas ir stebėjimo laikotarpis

Baigus įkrovimą, iš karto atliekamas 8 priedo 1 priedėlyje aprašytas standartinis ciklas, jei jis nėra bandomo įtaiso nuslopintas.

Bandymui pasibaigus vykdoma 1 valandos trukmės stebėsena esant aplinkos temperatūrai bandymo aplinkos sąlygomis.

---

8H PRIEDAS

APSAUGA NUO PER DIDELĖS IŠKROVOS

1.   TIKSLAS

Šio bandymo tikslas – patikrinti apsaugos nuo per didelės iškrovos veiksmingumą. Šios funkcijos, jei jos įdiegtos, turi nutraukti arba apriboti iškrovos srovę siekiant apsaugoti ĮEEKS nuo didelių gedimų esant per mažai baterijos įkrovos būsenai, kaip yra nurodęs gamintojas.

2.   ĮRENGINIAI

Šis bandymas atliekamas standartinėmis veikimo sąlygomis su komplektine ĮEEKS (tai gali būti komplektinė transporto priemonė) arba susijusia ĮEEKS posisteme (-ėmis), taip pat su ĮEEKS elementais ir jų elektros jungtimis. Jeigu gamintojas pasirenka tikrinti susijusią posistemę (-es), jis turi įrodyti, kad bandymo rezultatas gali pagrįstai atitikti komplektinės ĮEEKS veikimą, atsižvelgiant į jos saugos veiksmingumą tomis pačiomis sąlygomis.

Bandymas gali būti atliekamas su modifikuotu bandomu įtaisu, dėl kurio susitarė gamintojas ir techninė tarnyba. Šie pakeitimai neturi turėti įtakos bandymo rezultatams.

3.   PROCEDŪROS

3.1.   Bendrosios bandymo sąlygos

Bandymui taikomos šios sąlygos ir reikalavimai:

| a) | bandymas atliekamas, kai aplinkos temperatūra yra 20 ± 10 °C arba aukštesnė, jei to prašo gamintojas; |
| --- | --- |

a)

bandymas atliekamas, kai aplinkos temperatūra yra 20 ± 10 °C arba aukštesnė, jei to prašo gamintojas;

| b) | bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams. |
| --- | --- |

b)

bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams.

3.2.   Iškrovimas

Bandymo pradžioje uždaromi visi atitinkami maitinimo tinklo kontaktoriai.

Bandomas įtaisas iškraunamas mažiausiai 1/3C srove, bet ne didesne už didžiausią gamintojo nurodytą srovę įprastomis eksploatavimo sąlygomis.

Iškrovimas tęsiamas tol, kol bandomas įtaisas (automatiškai) iškrovimo nenutraukia arba neapriboja. Tais atvejais, kai automatinė funkcija neveikia arba jeigu tokios funkcijos nėra, iškrovimas tęsiamas tol, kol bandomas įtaisas iškraunamas iki 25 proc. jo vardinės talpos.

3.3.   Standartinis ciklas ir stebėsenos laikotarpis

Baigus iškrovimą, iš karto atliekamas bandomo įtaiso įkrovimas standartine įkrova, kaip nurodyta 8 priedo 1 priedėlyje, jei bandomas įtaisas jo neslopina.

Bandymui pasibaigus vykdoma 1 valandos trukmės stebėsena esant aplinkos temperatūrai bandymo aplinkos sąlygomis.

---

8I PRIEDAS

APSAUGA NUO PER AUKŠTOS TEMPERATŪROS

1.   TIKSLAS

Šio bandymo tikslas – patikrinti ĮEEKS apsaugos nuo vidinio perkaitimo priemonių veiksmingumą sistemai veikiant, net ir sugedus aušinimo funkcijai, jei taikoma. Jei konkrečios apsaugos priemonės, kuriomis ĮEEKS apsaugoma nuo nesaugios būklės dėl pernelyg aukštos vidinės temperatūros, nėra būtinos, toks saugus veikimas turi būti įrodytas.

2.   ĮRENGINIAI

2.1.   Šis bandymas atliekamas su komplektine ĮEEKS (tai gali būti komplektinė transporto priemonė) arba susijusia ĮEEKS posisteme (-ėmis), taip pat su ĮEEKS elementais ir jų elektros jungtimis. Jeigu gamintojas pasirenka tikrinti susijusią posistemę (-es), jis turi įrodyti, kad bandymo rezultatas gali pagrįstai atitikti komplektinės ĮEEKS veikimą, atsižvelgiant į jos saugos veiksmingumą tomis pačiomis sąlygomis. Bandymas gali būti atliekamas su modifikuotu bandomu įtaisu, dėl kurio susitarė gamintojas ir techninė tarnyba. Šie pakeitimai neturi turėti įtakos bandymo rezultatams.

2.2.   Jeigu ĮEEKS įrengta aušinimo funkcija ir jei ĮEEKS išliktų funkcionali, net jeigu aušinimo sistema neveiktų, ši sistema per bandymą išjungiama.

2.3.   Atliekant bandymą, korpuso viduje netoli bandomo įtaiso elementų nuolat matuojama šio įtaiso temperatūra, kad būtų galima stebėti temperatūros pokyčius. Gali būti naudojamas jutiklis, jeigu transporto priemonėje jis įrengtas. Gamintojas ir techninė tarnyba turi susitarti dėl temperatūros jutiklio (-ių) vietos.

3.   PROCEDŪROS

3.1.   Bandymo pradžioje turi veikti visi apsaugos įtaisai, kurie turi įtakos bandomo įtaiso veikimui ir kurie yra svarbūs bandymo rezultatams, išskyrus bet kokį sistemos išjungimo įtaisą, įdiegtą pagal 2.2 punktą.

3.2.   Atliekant bandymą, bandomas įtaisas nuolat įkraunamas ir iškraunamas stacionariąja srove, kad elementų temperatūra kuo greičiau didėtų įprasto eksploatavimo intervalo ribose, kaip nustatyta gamintojo.

3.3.   Bandomas įtaisas įdedamas į konvekcinę krosnį arba klimato kamerą. Temperatūra kameroje arba krosnyje laipsniškai didinama iki temperatūros, nustatytos atitinkamai 3.3.1 arba 3.3.2 punkte, o tada iki bandymo pabaigos palaikoma temperatūra, kuri yra lygi šiai temperatūrai arba už ją didesnė.

3.3.1.   Jeigu ĮEEKS įrengtos apsaugos nuo vidinio perkaitimo priemonės, temperatūra padidinama iki gamintojo nustatytos ribinės darbinės temperatūros, taikomos tokioms apsaugos priemonėms, siekiant užtikrinti, kad bandomo įtaiso temperatūra didėtų, kaip apibrėžta 3.2 punkte.

3.3.2.   Tais atvejais, kai ĮEEKS neįrengta jokių konkrečių priemonių nuo vidinio perkaitimo, temperatūra didinama iki didžiausios gamintojo nurodytos darbinės temperatūros.

3.4.   Bandymo pabaiga. Bandymas bus baigtas, pastebėjus vieną iš šių dalykų:

| a) | bandomas įtaisas slopina ir (arba) riboja įkrovą ir (arba) iškrovą siekiant išvengti temperatūros padidėjimo; |
| --- | --- |

a)

bandomas įtaisas slopina ir (arba) riboja įkrovą ir (arba) iškrovą siekiant išvengti temperatūros padidėjimo;

| b) | bandomo įtaiso temperatūra tampa stabili, o tai reiškia, kad temperatūros gradiento svyravimas yra mažesnis nei 4 °C per 2 valandas; |
| --- | --- |

b)

bandomo įtaiso temperatūra tampa stabili, o tai reiškia, kad temperatūros gradiento svyravimas yra mažesnis nei 4 °C per 2 valandas;

| c) | nustatoma bet kokia neatitiktis priimtinumo kriterijams, nustatytiems šios taisyklės 6.9.2.1 punkte. |
| --- | --- |

c)

nustatoma bet kokia neatitiktis priimtinumo kriterijams, nustatytiems šios taisyklės 6.9.2.1 punkte.

---

9A PRIEDAS

IZOLIACIJOS ATSPARUMO ĮTAMPOS BANDYMAS

1.   BENDROSIOS PASTABOS

Izoliacijos varža matuojama po to, kai transporto priemonė su įmontuotu krovikliu buvo veikiama bandoma įtampa.

2.   PROCEDŪRA

Transporto priemonėms su įmontuotais krovikliais taikoma ši bandymo procedūra:

| | tarp visų kroviklio įvadų ir transporto priemonės atvirųjų laidžiųjų dalių, įskaitant elektrinę važiuoklę, jei ji yra, vieną minutę taikoma kintamosios srovės 2 × (Un + 1 200) V rms bandomoji įtampa esant 50 Hz arba 60 Hz dažniui; čia Un yra kintamosios srovės įėjimo įtampa (rms); |
| --- | --- |

tarp visų kroviklio įvadų ir transporto priemonės atvirųjų laidžiųjų dalių, įskaitant elektrinę važiuoklę, jei ji yra, vieną minutę taikoma kintamosios srovės 2 × (Un + 1 200) V rms bandomoji įtampa esant 50 Hz arba 60 Hz dažniui; čia Un yra kintamosios srovės įėjimo įtampa (rms);

| | bandymas atliekamas su komplektine transporto priemone; |
| --- | --- |

bandymas atliekamas su komplektine transporto priemone;

| | sujungiami visi elektriniai įtaisai. |
| --- | --- |

sujungiami visi elektriniai įtaisai.

Vietoj nurodytos kintamosios srovės įtampos vieną minutę gali būti taikoma nuolatinės srovės įtampa, kurios vertė yra lygiavertė nurodytai kintamosios srovės įtampos didžiausiai vertei.

Po bandymo išmatuojama izoliacijos varža taikant 500 V nuolatinės srovės įtampą tarp visų įvadų ir transporto priemonės atvirųjų laidžiųjų dalių, įskaitant elektrinę važiuoklę, jei ji yra.

---

9B PRIEDAS

ATSPARUMO VANDENIUI BANDYMAS

1.   BENDROSIOS PASTABOS

Atlikus atsparumo vandeniui bandymą išmatuojama izoliacijos varža.

2.   PROCEDŪRA

Transporto priemonėms su įmontuotais krovikliais taikoma toliau nurodyta bandymo procedūra.

Pagal bandymo procedūrą, skirtą IPX5 apsaugai nuo vandens patekimo įvertinti, atsparumo vandeniui bandymas atliekamas:

| a) | purškiant gėlą vandenį ant gaubto visomis įmanomomis kryptimis naudojant standartinį bandymo purkštuką, kaip parodyta paveiksle.

  Bandymo įtaisas apsaugai nuo vandens srovės (per žarnos purkštuką) patikrinti




  Tekstas paveikslėlio

  Srautmatis

  φD′ = 6,3 mm
  modulis: mm
  Stebimos sąlygos:






  i) | vidinis purkštuko diametras; 6,3 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

purškiant gėlą vandenį ant gaubto visomis įmanomomis kryptimis naudojant standartinį bandymo purkštuką, kaip parodyta paveiksle.

Bandymo įtaisas apsaugai nuo vandens srovės (per žarnos purkštuką) patikrinti

Srautmatis

φD′ = 6,3 mm

modulis: mm

Stebimos sąlygos:

i)

vidinis purkštuko diametras; 6,3 mm;

| ii) | purškimo sparta: 12,5 l/min ± 5 proc.; |
| --- | --- |

ii)

purškimo sparta: 12,5 l/min ± 5 proc.;

| iii) | vandens slėgis: reguliuojama siekiant užtikrinti nurodytą purškimo spartą; |
| --- | --- |

iii)

vandens slėgis: reguliuojama siekiant užtikrinti nurodytą purškimo spartą;

| iv) | pagrindinės srovės srautas: apytikriai 40 mm skersmens apskritimas 2,5 m atstumu nuo purkštuko; |
| --- | --- |

iv)

pagrindinės srovės srautas: apytikriai 40 mm skersmens apskritimas 2,5 m atstumu nuo purkštuko;

| v) | bandymo trukmė siekiant apipurkšti vieną gaubto paviršiaus kvadratinį metrą: 1 min.; |
| --- | --- |

v)

bandymo trukmė siekiant apipurkšti vieną gaubto paviršiaus kvadratinį metrą: 1 min.;

| vi) | minimali bandymo trukmė: 3 min.; |
| --- | --- |

vi)

minimali bandymo trukmė: 3 min.;

| vii) | purkštuko atstumas nuo gaubto paviršiaus: nuo 2,5 iki 3 m; |
| --- | --- |

vii)

purkštuko atstumas nuo gaubto paviršiaus: nuo 2,5 iki 3 m;

| b) | po to, siekiant išmatuoti izoliacijos varžą, taikoma 500 V nuolatinės srovės įtampa tarp aukštos įtampos įvadų ir transporto priemonės atvirųjų laidžiųjų dalių ir (arba) elektrinės važiuoklės, jei ji yra. |
| --- | --- |

b)

po to, siekiant išmatuoti izoliacijos varžą, taikoma 500 V nuolatinės srovės įtampa tarp aukštos įtampos įvadų ir transporto priemonės atvirųjų laidžiųjų dalių ir (arba) elektrinės važiuoklės, jei ji yra.

---