# Úradný vestník L 115/2019

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 115 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 622. mája 2019 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 115

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 622. mája 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
| | * | Vyhlásenie predložené sekretariátu Zmluvy o energetickej charte (ECT) v súlade s článkom 26 ods. 3 písm. b) bodom ii) Zmluvy o energetickej charte, ktorým sa nahrádza vyhlásenie predložené 17. novembra 1997 v mene Európskych spoločenstiev | 1 |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2019/680 z 30. apríla 2019, ktorým sa mení príloha VI k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch (
  1
  ) | 3 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2019/681 z 30. apríla 2019, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch (
  1
  ) | 5 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/682 z 9. apríla 2019, ktorým sa členské štáty poverujú ratifikovať v záujme Európskej únie protokol, ktorým sa mení Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov | 7 |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/683 z 9. apríla 2019, ktorým sa členským štátom povoľuje, aby sa v záujme Európskej únie stali zmluvnými stranami Dohovoru Rady Európy o integrovanom prístupe k ochrane, bezpečnosti a usporiadateľským službám na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach (CETS č. 218) | 9 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/684 z 25. apríla 2019 o uznávaní rovnocennosti právnych, dozorných a vynucovacích opatrení Japonska týkajúcich sa transakcií s derivátmi, ktoré sú pod dohľadom Agentúry Japonska pre finančné služby, s požiadavkami na oceňovanie, riešenie sporov a marže podľa článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  ) | 11 |
| | * | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2019/685 z 18. apríla 2019 o celkovej výšky ročných poplatkov za dohľad za rok 2019 (ECB/2019/10) | 16 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

*

Vyhlásenie predložené sekretariátu Zmluvy o energetickej charte (ECT) v súlade s článkom 26 ods. 3 písm. b) bodom ii) Zmluvy o energetickej charte, ktorým sa nahrádza vyhlásenie predložené 17. novembra 1997 v mene Európskych spoločenstiev

1

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2019/680 z 30. apríla 2019, ktorým sa mení príloha VI k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch (
  1
  )

1

3

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2019/681 z 30. apríla 2019, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch (
  1
  )

1

5

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/682 z 9. apríla 2019, ktorým sa členské štáty poverujú ratifikovať v záujme Európskej únie protokol, ktorým sa mení Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov

7

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/683 z 9. apríla 2019, ktorým sa členským štátom povoľuje, aby sa v záujme Európskej únie stali zmluvnými stranami Dohovoru Rady Európy o integrovanom prístupe k ochrane, bezpečnosti a usporiadateľským službám na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach (CETS č. 218)

9

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/684 z 25. apríla 2019 o uznávaní rovnocennosti právnych, dozorných a vynucovacích opatrení Japonska týkajúcich sa transakcií s derivátmi, ktoré sú pod dohľadom Agentúry Japonska pre finančné služby, s požiadavkami na oceňovanie, riešenie sporov a marže podľa článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  )

1

11

*

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2019/685 z 18. apríla 2019 o celkovej výšky ročných poplatkov za dohľad za rok 2019 (ECB/2019/10)

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

| 2.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 115/1

---

Vyhlásenie predložené sekretariátu Zmluvy o energetickej charte (ECT) v súlade s článkom 26 ods. 3 písm. b) bodom ii) Zmluvy o energetickej charte, ktorým sa nahrádza vyhlásenie predložené 17. novembra 1997 v mene Európskych spoločenstiev

Európska únia, Európske spoločenstvo pre atómovú energiu (Euratom) a ich členské štáty vydávajú toto vyhlásenie:

| „1. | Európska únia a Euratom sú organizácie regionálnej hospodárskej integrácie v zmysle Zmluvy o energetickej charte. Európska únia a Euratom vykonávajú právomoci, ktoré im zverili ich členské štáty, prostredníctvom autonómnych rozhodovacích a súdnych inštitúcií. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Európska únia, Euratom a ich členské štáty nesú medzinárodnú zodpovednosť za plnenie povinností obsiahnutých v Zmluve o energetickej charte v súlade s ich príslušnými právomocami. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 23. júla 2014 bolo prijaté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2014 (1), ktorým sa stanovuje rámec na riešenie finančnej zodpovednosti spojenej so súdmi na urovnávanie sporov medzi investorom a štátom zriadenými na základe medzinárodných dohôd, ktorých zmluvnou stranou je Európska únia („nariadenie 912/2014“) (2). Nariadenie sa vzťahuje na spory medzi investorom a štátom začaté navrhovateľom z tretej krajiny na základe Zmluvy o energetickej charte. V uvedenom nariadení sa ustanovuje najmä:
  A.   V súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia č. 912/2014 vystupuje Európska únia v prípade sporov, ktoré sa týkajú zaobchádzania zo strany jej inštitúcií, orgánov, úradov alebo agentúr, ako odporca.
  B.   V prípade sporov, ktoré sa úplne alebo sčasti týkajú zaobchádzania zo strany členského štátu, sa v článku 8 nariadenia č. 912/2014 stanovuje, že:







  1. | Ak Komisia dostane oznámenie, v ktorom navrhovateľ uvádza svoj úmysel podať návrh na začatie rozhodcovského konania v súlade s dohodou, bezodkladne o tom upovedomí dotknutý členský štát. Ak navrhovateľ oznámi svoj úmysel podať návrh na začatie rozhodcovského konania proti Únii alebo členskému štátu, Komisia informuje Európsky parlament a Radu do 15 pracovných dní od doručenia oznámenia, pričom uvedie meno navrhovateľa, ustanovenia dohody, ktoré boli údajne porušené, dotknutý hospodársky sektor, zaobchádzanie, ktorým malo dôjsť k porušeniu dohody, a sumu požadovanej náhrady škody. |
| --- | --- | --- |

3.

A.   V súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia č. 912/2014 vystupuje Európska únia v prípade sporov, ktoré sa týkajú zaobchádzania zo strany jej inštitúcií, orgánov, úradov alebo agentúr, ako odporca.

B.   V prípade sporov, ktoré sa úplne alebo sčasti týkajú zaobchádzania zo strany členského štátu, sa v článku 8 nariadenia č. 912/2014 stanovuje, že:

1.

Ak Komisia dostane oznámenie, v ktorom navrhovateľ uvádza svoj úmysel podať návrh na začatie rozhodcovského konania v súlade s dohodou, bezodkladne o tom upovedomí dotknutý členský štát. Ak navrhovateľ oznámi svoj úmysel podať návrh na začatie rozhodcovského konania proti Únii alebo členskému štátu, Komisia informuje Európsky parlament a Radu do 15 pracovných dní od doručenia oznámenia, pričom uvedie meno navrhovateľa, ustanovenia dohody, ktoré boli údajne porušené, dotknutý hospodársky sektor, zaobchádzanie, ktorým malo dôjsť k porušeniu dohody, a sumu požadovanej náhrady škody.

| 2. | Ak členský štát dostane oznámenie, v ktorom navrhovateľ uvádza svoj úmysel podať návrh na začatie rozhodcovského konania, bezodkladne o tom upovedomí Komisiu. |
| --- | --- |

2.

Ak členský štát dostane oznámenie, v ktorom navrhovateľ uvádza svoj úmysel podať návrh na začatie rozhodcovského konania, bezodkladne o tom upovedomí Komisiu.

V článku 9 nariadenia č. 912/2014 sa ďalej stanovuje, že:

| 1. | Dotknutý členský štát vystupuje ako odporca s výnimkou prípadu, keď nastane jedna z týchto situácií:








  a) | Komisia v nadväznosti na konzultácie podľa článku 6 prijala rozhodnutie podľa odseku 2 alebo 3 tohto článku do 45 dní od doručenia oznámenia alebo upovedomenia uvedeného v článku 8; alebo |
| --- | --- | --- |

1.

Dotknutý členský štát vystupuje ako odporca s výnimkou prípadu, keď nastane jedna z týchto situácií:

a)

Komisia v nadväznosti na konzultácie podľa článku 6 prijala rozhodnutie podľa odseku 2 alebo 3 tohto článku do 45 dní od doručenia oznámenia alebo upovedomenia uvedeného v článku 8; alebo

| b) | členský štát v nadväznosti na konzultácie podľa článku 6 Komisii do 45 dní od doručenia oznámenia alebo upovedomenia uvedeného v článku 8, písomne potvrdil, že nemá v úmysle vystupovať ako odporca. |
| --- | --- |

b)

členský štát v nadväznosti na konzultácie podľa článku 6 Komisii do 45 dní od doručenia oznámenia alebo upovedomenia uvedeného v článku 8, písomne potvrdil, že nemá v úmysle vystupovať ako odporca.

Ak nastane jedna zo situácií uvedených v písmene a) alebo b), vystupuje ako odporca Únia.

| 2. | Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov na základe komplexného a vyváženého posúdenia skutkového stavu a právneho odôvodnenia, ktoré poskytla členským štátom, v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 22 ods. 2 rozhodnúť, že Únia má vystupovať ako odporca, ak nastane jedna alebo viacero z týchto okolností:








  a) | a) Únia by niesla všetku alebo aspoň časť prípadnej finančnej zodpovednosti vyplývajúcej zo sporu v súlade s kritériami stanovenými v článku 3; alebo |
| --- | --- | --- |

2.

Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov na základe komplexného a vyváženého posúdenia skutkového stavu a právneho odôvodnenia, ktoré poskytla členským štátom, v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 22 ods. 2 rozhodnúť, že Únia má vystupovať ako odporca, ak nastane jedna alebo viacero z týchto okolností:

a)

a) Únia by niesla všetku alebo aspoň časť prípadnej finančnej zodpovednosti vyplývajúcej zo sporu v súlade s kritériami stanovenými v článku 3; alebo

| b) | spor sa týka aj zaobchádzania zo strany inštitúcií, orgánov, úradov alebo agentúr Únie. |
| --- | --- |

b)

spor sa týka aj zaobchádzania zo strany inštitúcií, orgánov, úradov alebo agentúr Únie.

| 3. | Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov na základe komplexného a vyváženého posúdenia skutkového stavu a právneho odôvodnenia, ktoré poskytla členským štátom, v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22 ods. 3 rozhodnúť, že Únia má vystupovať ako odporca, ak je podobné zaobchádzanie predmetom súvisiaceho nároku voči Únii v rámci WTO, keď sa ustanovila porota a nárok sa týka tej istej konkrétnej právnej otázky a keď je nevyhnutné zabezpečiť vo veci v rámci WTO konzistentnú argumentáciu. |
| --- | --- |

3.

Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov na základe komplexného a vyváženého posúdenia skutkového stavu a právneho odôvodnenia, ktoré poskytla členským štátom, v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22 ods. 3 rozhodnúť, že Únia má vystupovať ako odporca, ak je podobné zaobchádzanie predmetom súvisiaceho nároku voči Únii v rámci WTO, keď sa ustanovila porota a nárok sa týka tej istej konkrétnej právnej otázky a keď je nevyhnutné zabezpečiť vo veci v rámci WTO konzistentnú argumentáciu.

[...]

| 5. | Komisia a dotknutý členský štát začnú bezodkladne po tom, ako im bolo doručené oznámenie alebo upovedomenie uvedené v článku 8, konzultácie podľa článku 6 o riešení danej veci podľa tohto článku. Komisia a dotknutý členský štát zabezpečia, aby boli dodržané všetky lehoty stanovené v dohode. |
| --- | --- |

5.

Komisia a dotknutý členský štát začnú bezodkladne po tom, ako im bolo doručené oznámenie alebo upovedomenie uvedené v článku 8, konzultácie podľa článku 6 o riešení danej veci podľa tohto článku. Komisia a dotknutý členský štát zabezpečia, aby boli dodržané všetky lehoty stanovené v dohode.

C.   Po určení toho, kto bude konať ako odporca v spore v súlade s uvedenými ustanoveniami nariadenia č. 912/2014, bude Európska únia informovať navrhovateľa do 60 dní odo dňa, keď navrhovateľ oznámil svoj úmysel začať spor. Tým nie je dotknuté rozdelenie právomocí medzi Európskou úniou a členskými štátmi v oblasti investícií.

| 4. | Súdny dvor Európskej únie ako súdna inštitúcia Európskej únie a Euratomu je príslušný preskúmať akúkoľvek otázku týkajúcu sa uplatňovania a výkladu zakladajúcich zmlúv a aktov prijatých na ich základe vrátane medzinárodných dohôd, ktoré uzavrela Európska únia a Euratom, na ktoré sa za určitých podmienok možno odvolávať na Súdnom dvore. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Na každé konanie začaté na Súdnom dvore Európskej únie navrhovateľom inej zmluvnej strany, ktorá nie je členom EÚ, návrhom vo forme ustanovenej v zakladajúcich zmluvách Únie sa vzťahuje článok 26 ods. 2 písm. a) Zmluvy o energetickej charte (3). Vzhľadom na to, že právny systém Únie umožňuje podávanie takýchto žalôb, Európska únia ani Euratom neudelili svoj bezpodmienečný súhlas s predkladaním sporov medzinárodným rozhodcovským alebo zmierovacím orgánom. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pokiaľ ide o medzinárodné rozhodcovské konanie, malo by sa uviesť, že ustanovenia Dohovoru o riešení sporov z investícií medzi štátmi a občanmi druhých štátov (ICSID) neumožňujú Európskej únii a Euratomu stať sa zmluvnými stranami tohto dohovoru. Ani ustanovenia doplnkového nástroja ICSID neumožňujú Európskej únii a Euratomu využívať ich. Každý rozhodcovský rozsudok proti Európskej únii a Euratomu budú vykonávať inštitúcie Únie v súlade s ich povinnosťou podľa článku 26 ods. 8 Zmluvy o energetickej charte.“ |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2014 z 23. júla 2014, ktorým sa stanovuje rámec na riešenie finančnej zodpovednosti spojenej so súdmi na urovnávanie sporov medzi investorom a štátom zriadenými na základe medzinárodných dohôd, ktorých zmluvnou stranou je Európska únia, Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 121 – 134.

1

(2)  V záujme väčšej istoty je potrebné uviesť, že toto vyhlásenie je určené na riešenie dôsledkov prijatia nariadenia č. 912/2014 v súvislosti s prípadmi, ktoré na základe Zmluvy o energetickej charte začal navrhovateľ zo zmluvnej strany, ktorá nie je členom EÚ. Spory medzi investorom z členského štátu a členským štátom podľa Zmluvy o energetickej charte nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto vyhlásenia. EÚ a jej členské štáty sa môžu touto záležitosťou zaoberať neskôr.

2

(3)  Článok 26 ods. 2 písm. a) sa uplatňuje aj v prípade, keď môže byť Súdny dvor Európskej únie vyzvaný, aby preskúmal uplatňovanie alebo výklad Zmluvy o energetickej charte na základe návrhu na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal súd alebo tribunál členského štátu v súlade s článkom 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

3

---

NARIADENIA

| 2.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 115/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 115/3

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/680

z 30. apríla 2019,

ktorým sa mení príloha VI k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 z 30. novembra 2009 o kozmetických výrobkoch (1), a najmä na jeho článok 31 ods. 2,

keďže:

| (1) | Vedecký výbor pre bezpečnosť spotrebiteľov (VVBS) vo svojom stanovisku z 30. júla 2018 (2) (ďalej len „stanovisko VVBS“) dospel k záveru, že Phenylene Bis-Diphenyltriazine sa môže bezpečne používať ako UV filter v kozmetických výrobkoch na ochranu pred slnečným žiarením a v iných kozmetických výrobkoch v koncentrácii najviac 5 %, pričom jeho použitie je bezpečné len vo výrobkoch aplikovaných na pokožku, a nie vo výrobkoch, pri ktorých môže dochádzať k inhalačnej expozícii. |
| --- | --- |

(1)

Vedecký výbor pre bezpečnosť spotrebiteľov (VVBS) vo svojom stanovisku z 30. júla 2018 (2) (ďalej len „stanovisko VVBS“) dospel k záveru, že Phenylene Bis-Diphenyltriazine sa môže bezpečne používať ako UV filter v kozmetických výrobkoch na ochranu pred slnečným žiarením a v iných kozmetických výrobkoch v koncentrácii najviac 5 %, pričom jeho použitie je bezpečné len vo výrobkoch aplikovaných na pokožku, a nie vo výrobkoch, pri ktorých môže dochádzať k inhalačnej expozícii.

| (2) | Vzhľadom na uvedené stanovisko VVBS a s cieľom zohľadniť technický a vedecký pokrok by používanie Phenylene Bis-Diphenyltriazine ako UV filtra v kozmetických výrobkoch malo byť povolené v koncentrácii najviac 5 % s výnimkou aplikácií, ktoré môžu viesť k expozícii pľúc koncového používateľa pri vdychovaní. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na uvedené stanovisko VVBS a s cieľom zohľadniť technický a vedecký pokrok by používanie Phenylene Bis-Diphenyltriazine ako UV filtra v kozmetických výrobkoch malo byť povolené v koncentrácii najviac 5 % s výnimkou aplikácií, ktoré môžu viesť k expozícii pľúc koncového používateľa pri vdychovaní.

| (3) | Príloha VI k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(3)

Príloha VI k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre kozmetické výrobky, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre kozmetické výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha VI k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 sa týmto mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. apríla 2019

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 59.

1

(2)  SCCS/1594/18.

2

---

PRÍLOHA

V prílohe VI k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 sa dopĺňa táto položka:

| | Identifikácia látky | Podmienky | |
| --- | --- | --- | --- |
| Referenčné číslo | Chemický názov/názov INN | Názov v jednotnom zozname zložiek (názov INCI) | CAS číslo | ES číslo | Typ výrobku, časti tela | Maximálna koncentrácia v použiteľnom výrobku | Iné | Znenie podmienok použitia a upozornení |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „31 | 3,3′-(1,4-fenylén)bis(5,6-difenyl-1,2,4-triazín) | Phenylene Bis-Diphenyltriazine | 55514-22-2 | 700-823-1 | | 5 % | Nepoužívať v aplikáciách, ktoré by mohli viesť k expozícii pľúc koncového používateľa pri vdychovaní.“ | |

Identifikácia látky

Podmienky

Referenčné číslo

Chemický názov/názov INN

Názov v jednotnom zozname zložiek (názov INCI)

CAS číslo

ES číslo

Typ výrobku, časti tela

Maximálna koncentrácia v použiteľnom výrobku

Iné

Znenie podmienok použitia a upozornení

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„31

3,3′-(1,4-fenylén)bis(5,6-difenyl-1,2,4-triazín)

Phenylene Bis-Diphenyltriazine

55514-22-2

700-823-1

5 %

Nepoužívať v aplikáciách, ktoré by mohli viesť k expozícii pľúc koncového používateľa pri vdychovaní.“

---

| 2.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 115/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 115/5

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/681

z 30. apríla 2019,

ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 z 30. novembra 2009 o kozmetických výrobkoch (1), a najmä na jeho článok 31 ods. 1,

keďže:

| (1) | Látka 2-Chloro-p-Phenylenediamine vrátane jeho sulfátových a dihydrochloridových solí sa používa vo výrobkoch na farbenie obočia a mihalníc v maximálnej koncentrácii 4,6 %. Vedecký výbor pre bezpečnosť spotrebiteľov (ďalej len „VVBS“) vo svojom stanovisku z 19. septembra 2013 (2) (ďalej len „stanovisko VVBS“) uviedol, že nemožno vyvodiť dostatočnú hranicu bezpečnosti na používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine v oxidačných výrobkoch na farbenie obočia a mihalníc v koncentrácii najviac 4,6 %. VVBS ďalej uviedol, že na základe dostupných údajov a vzhľadom na absenciu riadneho testu in vivo na indukciu génovej mutácie nie je možné dospieť k záveru o genotoxickom potenciáli 2-Chloro-p-Phenylenediamine. VVBS preto usúdil, že používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine nie je bezpečné pre spotrebiteľa. VVBS následne objasnil, že je toho názoru, že so sulfátovými a dihydrochloridovými soľami 2-Chloro-p-Phenylenediamine by sa malo zaobchádzať rovnako obozretne ako s 2-Chloro-p-Phenylenediamine, až kým sa nepreukáže, že je bezpečný, keďže majú rovnakú základnú štruktúru vrátane genotoxického potenciálu ako 2-Chloro-p-Phenylenediamine. VVBS navyše vysvetlil, že stanovisko VVBS a jeho záver možno uplatniť aj na vlasy (3). |
| --- | --- |

(1)

Látka 2-Chloro-p-Phenylenediamine vrátane jeho sulfátových a dihydrochloridových solí sa používa vo výrobkoch na farbenie obočia a mihalníc v maximálnej koncentrácii 4,6 %. Vedecký výbor pre bezpečnosť spotrebiteľov (ďalej len „VVBS“) vo svojom stanovisku z 19. septembra 2013 (2) (ďalej len „stanovisko VVBS“) uviedol, že nemožno vyvodiť dostatočnú hranicu bezpečnosti na používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine v oxidačných výrobkoch na farbenie obočia a mihalníc v koncentrácii najviac 4,6 %. VVBS ďalej uviedol, že na základe dostupných údajov a vzhľadom na absenciu riadneho testu in vivo na indukciu génovej mutácie nie je možné dospieť k záveru o genotoxickom potenciáli 2-Chloro-p-Phenylenediamine. VVBS preto usúdil, že používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine nie je bezpečné pre spotrebiteľa. VVBS následne objasnil, že je toho názoru, že so sulfátovými a dihydrochloridovými soľami 2-Chloro-p-Phenylenediamine by sa malo zaobchádzať rovnako obozretne ako s 2-Chloro-p-Phenylenediamine, až kým sa nepreukáže, že je bezpečný, keďže majú rovnakú základnú štruktúru vrátane genotoxického potenciálu ako 2-Chloro-p-Phenylenediamine. VVBS navyše vysvetlil, že stanovisko VVBS a jeho záver možno uplatniť aj na vlasy (3).

| (2) | Podľa stanoviska VVBS a jeho následného objasnenia predstavuje používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jeho sulfátových a dihydrochloridových solí vo výrobkoch na farbenie obočia a mihalníc potenciálne riziko pre zdravie ľudí. Pokiaľ ide o výrobky určené na farbenie vlasov, expozícia látke je ešte vyššia, pretože tieto výrobky sa aplikujú na väčšiu plochu tela. Vzhľadom na to a podľa objasnenia VVBS predstavuje používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jeho sulfátových a dihydrochloridových solí potenciálne riziko pre zdravie ľudí aj vo výrobkoch na farbenie vlasov. Preto by sa používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jeho sulfátových a dihydrochloridových solí vo výrobkoch na farbenie vlasov vrátane výrobkov na farbenie obočia a na farbenie mihalníc malo zakázať a tieto látky by sa mali doplniť do zoznamu zakázaných látok v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1223/2009. |
| --- | --- |

(2)

Podľa stanoviska VVBS a jeho následného objasnenia predstavuje používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jeho sulfátových a dihydrochloridových solí vo výrobkoch na farbenie obočia a mihalníc potenciálne riziko pre zdravie ľudí. Pokiaľ ide o výrobky určené na farbenie vlasov, expozícia látke je ešte vyššia, pretože tieto výrobky sa aplikujú na väčšiu plochu tela. Vzhľadom na to a podľa objasnenia VVBS predstavuje používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jeho sulfátových a dihydrochloridových solí potenciálne riziko pre zdravie ľudí aj vo výrobkoch na farbenie vlasov. Preto by sa používanie 2-Chloro-p-Phenylenediamine, jeho sulfátových a dihydrochloridových solí vo výrobkoch na farbenie vlasov vrátane výrobkov na farbenie obočia a na farbenie mihalníc malo zakázať a tieto látky by sa mali doplniť do zoznamu zakázaných látok v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1223/2009.

| (3) | Je vhodné stanoviť primerané lehoty, aby sa odvetvie mohlo prispôsobiť novému zákazu. Pri určovaní trvania týchto lehôt by mali byť záujmy hospodárskych subjektov v rovnováhe so zistenými konkrétnymi faktormi zdravotného rizika. |
| --- | --- |

(3)

Je vhodné stanoviť primerané lehoty, aby sa odvetvie mohlo prispôsobiť novému zákazu. Pri určovaní trvania týchto lehôt by mali byť záujmy hospodárskych subjektov v rovnováhe so zistenými konkrétnymi faktormi zdravotného rizika.

| (4) | Nariadenie (ES) č. 1223/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie (ES) č. 1223/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre kozmetické výrobky, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre kozmetické výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha II k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Od 22. novembra 2019 sa nesmú uvádzať na trh Únie výrobky na farbenie vlasov vrátane výrobkov na farbenie obočia a na farbenie mihalníc obsahujúce látky zakázané týmto nariadením.

Od 22. februára 2020 nesmú byť na trhu Únie dostupné výrobky na farbenie vlasov vrátane výrobkov na farbenie obočia a na farbenie mihalníc obsahujúce látky zakázané týmto nariadením.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. apríla 2019

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 59.

1

(2)  VVBS/1510/13.

2

(3)  Zápisnica z plenárneho zasadnutia VVBS z 21. – 22. júna 2018.

3

---

PRÍLOHA

Do prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 sa dopĺňa táto položka:

| Referenčné číslo | Chemický názov/INN | CAS číslo | EC číslo |
| --- | --- | --- | --- |
| „1384 | 2-chlór-1,4-fenyléndiamín (2-Chloro-p-Phenylenediamine), jeho sulfátové a dihydrochloridové soli (*1), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov vrátane výrobkov na farbenie obočia a na farbenie mihalníc | 615-66-7
  61702-44-1 (sulfát)
  615-46-3 (dihydrochlorid) | 210-441-2
  262-915-3
  210-427-6 |

Referenčné číslo

Chemický názov/INN

CAS číslo

EC číslo

„1384

2-chlór-1,4-fenyléndiamín (2-Chloro-p-Phenylenediamine), jeho sulfátové a dihydrochloridové soli (*1), ak sa používa ako látka vo výrobkoch na farbenie vlasov vrátane výrobkov na farbenie obočia a na farbenie mihalníc

615-66-7

61702-44-1 (sulfát)

615-46-3 (dihydrochlorid)

210-441-2

262-915-3

210-427-6

---

(*1)  Od 22. novembra 2019 sa nesmú uvádzať na trh Únie výrobky na farbenie vlasov vrátane výrobkov na farbenie obočia a na farbenie mihalníc obsahujúce uvedené látky. Od 22. februára 2020 nesmú byť na trhu Únie dostupné výrobky na farbenie vlasov vrátane výrobkov na farbenie obočia a na farbenie mihalníc obsahujúce uvedené látky.“

*1

---

ROZHODNUTIA

| 2.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 115/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 115/7

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/682

z 9. apríla 2019,

ktorým sa členské štáty poverujú ratifikovať v záujme Európskej únie protokol, ktorým sa mení Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a) bod v),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

keďže:

| (1) | Rada 6. júna 2013 poverila Komisiu, aby sa v mene Únie zúčastnila na rokovaniach o modernizácii Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (ETS č. 108) (ďalej len „Dohovor č. 108“) a o podmienkach a možnostiach pristúpenia Únie k zmenenému Dohovoru č. 108. |
| --- | --- |

(1)

Rada 6. júna 2013 poverila Komisiu, aby sa v mene Únie zúčastnila na rokovaniach o modernizácii Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (ETS č. 108) (ďalej len „Dohovor č. 108“) a o podmienkach a možnostiach pristúpenia Únie k zmenenému Dohovoru č. 108.

| (2) | Protokol, ktorým sa mení Dohovor č. 108 (ďalej len „pozmeňujúci protokol“), bol 18. mája 2018 prijatý Výborom ministrov Rady Európy. |
| --- | --- |

(2)

Protokol, ktorým sa mení Dohovor č. 108 (ďalej len „pozmeňujúci protokol“), bol 18. mája 2018 prijatý Výborom ministrov Rady Európy.

| (3) | Cieľom pozmeňujúceho protokolu je rozšíriť rozsah pôsobnosti, zvýšiť úroveň a zlepšiť efektívnosť ochrany údajov poskytovanej podľa Dohovoru č. 108. |
| --- | --- |

(3)

Cieľom pozmeňujúceho protokolu je rozšíriť rozsah pôsobnosti, zvýšiť úroveň a zlepšiť efektívnosť ochrany údajov poskytovanej podľa Dohovoru č. 108.

| (4) | Ustanovenia zmeneného Dohovoru č. 108 sa vzťahujú na činnosti patriace do rozsahu pôsobnosti práva Únie a na činnosti mimo jeho rozsahu pôsobnosti, ako sú činnosti v oblasti národnej bezpečnosti a obrany. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovenia zmeneného Dohovoru č. 108 sa vzťahujú na činnosti patriace do rozsahu pôsobnosti práva Únie a na činnosti mimo jeho rozsahu pôsobnosti, ako sú činnosti v oblasti národnej bezpečnosti a obrany.

| (5) | Ustanoveniami zmeneného Dohovoru č. 108 môžu byť v rozsahu, v ktorom sa uplatňujú na spracúvanie osobných údajov v súvislosti s činnosťami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti práva Únie, dotknuté spoločné pravidlá alebo pozmenený rozsah ich pôsobnosti v zmysle článku 3 ods. 2 zmluvy, pretože uvedené ustanovenia sú založené na rovnakých zásadách, aké sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (1) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 (2). |
| --- | --- |

(5)

Ustanoveniami zmeneného Dohovoru č. 108 môžu byť v rozsahu, v ktorom sa uplatňujú na spracúvanie osobných údajov v súvislosti s činnosťami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti práva Únie, dotknuté spoločné pravidlá alebo pozmenený rozsah ich pôsobnosti v zmysle článku 3 ods. 2 zmluvy, pretože uvedené ustanovenia sú založené na rovnakých zásadách, aké sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (1) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 (2).

| (6) | Vzhľadom na to, že zmenený Dohovor č. 108 bude obsahovať záruky založené na rovnakých zásadách, aké sú stanovené v nariadení (EÚ) 2016/679 a v smernici (EÚ) 2016/680, po jeho nadobudnutí platnosti prispeje k podpore štandardov Únie v oblasti ochrany údajov na globálnej úrovni, uľahčeniu tokov údajov medzi Úniou a zmluvnými stranami Dohovoru č. 108 z krajín mimo Únie, zaisteniu dodržiavania medzinárodných záväzkov členskými štátmi Únie podľa Dohovoru č. 108 a umožní budúce pristúpenie Únie k Dohovoru č. 108. |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na to, že zmenený Dohovor č. 108 bude obsahovať záruky založené na rovnakých zásadách, aké sú stanovené v nariadení (EÚ) 2016/679 a v smernici (EÚ) 2016/680, po jeho nadobudnutí platnosti prispeje k podpore štandardov Únie v oblasti ochrany údajov na globálnej úrovni, uľahčeniu tokov údajov medzi Úniou a zmluvnými stranami Dohovoru č. 108 z krajín mimo Únie, zaisteniu dodržiavania medzinárodných záväzkov členskými štátmi Únie podľa Dohovoru č. 108 a umožní budúce pristúpenie Únie k Dohovoru č. 108.

| (7) | Únia nemôže podpísať ani ratifikovať pozmeňujúci protokol, pretože v Dohovore č. 108 sa stanovuje, že len štáty sú zmluvnými stranami tohto dohovoru. |
| --- | --- |

(7)

Únia nemôže podpísať ani ratifikovať pozmeňujúci protokol, pretože v Dohovore č. 108 sa stanovuje, že len štáty sú zmluvnými stranami tohto dohovoru.

| (8) | Členské štáty by sa preto mali poveriť, aby ratifikovali pozmeňujúci protokol, konajúc spoločne v záujme Únie, v rozsahu, v akom jeho ustanovenia patria do výlučnej právomoci Únie, |
| --- | --- |

(8)

Členské štáty by sa preto mali poveriť, aby ratifikovali pozmeňujúci protokol, konajúc spoločne v záujme Únie, v rozsahu, v akom jeho ustanovenia patria do výlučnej právomoci Únie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Členské štáty sa týmto poverujú ratifikovať v záujme Únie protokol, ktorým sa mení Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (ETS č. 108), v rozsahu, v akom jeho ustanovenia patria do výlučnej právomoci Únie.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Luxemburgu 9. apríla 2019

Za Radu

predseda

G. CIAMBA

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

2

---

| 2.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 115/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 115/9

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/683

z 9. apríla 2019,

ktorým sa členským štátom povoľuje, aby sa v záujme Európskej únie stali zmluvnými stranami Dohovoru Rady Európy o integrovanom prístupe k ochrane, bezpečnosti a usporiadateľským službám na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach (CETS č. 218)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 87 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) a článkom 218 ods. 8,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),

keďže:

| (1) | Dohovor Rady Európy o integrovanom prístupe k ochrane, bezpečnosti a usporiadateľským službám na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach (ďalej len „dohovor“) bol prijatý v Saint-Denis 3. júla 2016 a je odvtedy otvorený na podpis a ratifikáciu. |
| --- | --- |

(1)

Dohovor Rady Európy o integrovanom prístupe k ochrane, bezpečnosti a usporiadateľským službám na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach (ďalej len „dohovor“) bol prijatý v Saint-Denis 3. júla 2016 a je odvtedy otvorený na podpis a ratifikáciu.

| (2) | Cieľom dohovoru je zaistiť chránené, bezpečné a otvorené prostredie na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach. |
| --- | --- |

(2)

Cieľom dohovoru je zaistiť chránené, bezpečné a otvorené prostredie na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach.

| (3) | Článkom 11 ods. 2, 3 a 4 dohovoru, ktoré sa týkajú národných informačných futbalových stredísk, môžu byť dotknuté spoločné pravidlá alebo pozmenený rozsah ich pôsobnosti v zmysle článku 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pretože uvedené ustanovenia sa zhodujú s niektorými povinnosťami stanovenými v rozhodnutí Rady 2002/348/SVV (2). |
| --- | --- |

(3)

Článkom 11 ods. 2, 3 a 4 dohovoru, ktoré sa týkajú národných informačných futbalových stredísk, môžu byť dotknuté spoločné pravidlá alebo pozmenený rozsah ich pôsobnosti v zmysle článku 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pretože uvedené ustanovenia sa zhodujú s niektorými povinnosťami stanovenými v rozhodnutí Rady 2002/348/SVV (2).

| (4) | Podpora dohovoru zo strany Únie je dôležitá pre boj proti násiliu súvisiacemu so športovými podujatiami a dopĺňala by úsilie, ktoré sa už v tejto oblasti vynakladá podporou projektov v rámci kapitoly programu Erasmus+ venovanej športu zriadenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Podpora dohovoru zo strany Únie je dôležitá pre boj proti násiliu súvisiacemu so športovými podujatiami a dopĺňala by úsilie, ktoré sa už v tejto oblasti vynakladá podporou projektov v rámci kapitoly programu Erasmus+ venovanej športu zriadenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 (3).

| (5) | Únia sa nemôže stať zmluvnou stranou dohovoru, pretože jeho zmluvnými stranami môžu byť len štáty. |
| --- | --- |

(5)

Únia sa nemôže stať zmluvnou stranou dohovoru, pretože jeho zmluvnými stranami môžu byť len štáty.

| (6) | Členským štátom by sa preto malo povoliť, aby podpísali a ratifikovali dohovor, konajúc spoločne v záujme Únie, pokiaľ ide o časti dohovoru, ktoré patria do výlučnej právomoci Únie. |
| --- | --- |

(6)

Členským štátom by sa preto malo povoliť, aby podpísali a ratifikovali dohovor, konajúc spoločne v záujme Únie, pokiaľ ide o časti dohovoru, ktoré patria do výlučnej právomoci Únie.

| (7) | Spojené kráľovstvo a Írsko sú viazané rozhodnutím 2002/348/SVV, a preto sa zúčastňujú na prijatí tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(7)

Spojené kráľovstvo a Írsko sú viazané rozhodnutím 2002/348/SVV, a preto sa zúčastňujú na prijatí tohto rozhodnutia.

| (8) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu, |
| --- | --- |

(8)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Členským štátom sa týmto povoľuje, aby sa stali zmluvnými stranami Dohovoru Rady Európy o integrovanom prístupe k ochrane, bezpečnosti a usporiadateľským službám na futbalových zápasoch a iných športových podujatiach (CETS č. 218), pokiaľ ide o jeho článok 11ods. 2, 3 a 4.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Luxemburgu 9. apríla 2019

Za Radu

predseda

G. CIAMBA

---

(1)  Súhlas z 12. marca 2019 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).]

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2002/348/SVV z 25. apríla 2002 týkajúce sa bezpečnosti v súvislosti s futbalovými zápasmi s medzinárodným rozmerom (Ú. v. ES L 121, 8.5.2002, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50).

3

---

| 2.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 115/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 115/11

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2019/684

z 25. apríla 2019

o uznávaní rovnocennosti právnych, dozorných a vynucovacích opatrení Japonska týkajúcich sa transakcií s derivátmi, ktoré sú pod dohľadom Agentúry Japonska pre finančné služby, s požiadavkami na oceňovanie, riešenie sporov a marže podľa článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 2,

po porade s Európskym výborom pre cenné papiere,

keďže:

| (1) | V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus na zabezpečenie súladu medzi právnymi, dozornými a vynucovacími opatreniami stanovenými Úniou a takýmito opatreniami tretích krajín v oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia. Komisia má plnú moc prijať rozhodnutia o rovnocennosti, v ktorých vyhlási, že právne, dozorné a vynucovacie opatrenia tretej krajiny sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, aby sa v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, ak minimálne jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, mohli uvedené požiadavky považovať za splnené tým, že protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime danej tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti zabraňuje uplatňovaniu duplicitných alebo rozporných pravidiel. Vyhlásenie o rovnocennosti ďalej prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorým je zníženie systémového rizika a zvýšenie transparentnosti trhov s derivátmi tým, že sa na medzinárodnej úrovni zabezpečí jednotné uplatňovanie zásad, ktoré boli dohodnuté s tretími krajinami a ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. |
| --- | --- |

(1)

V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus na zabezpečenie súladu medzi právnymi, dozornými a vynucovacími opatreniami stanovenými Úniou a takýmito opatreniami tretích krajín v oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia. Komisia má plnú moc prijať rozhodnutia o rovnocennosti, v ktorých vyhlási, že právne, dozorné a vynucovacie opatrenia tretej krajiny sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, aby sa v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, ak minimálne jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, mohli uvedené požiadavky považovať za splnené tým, že protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime danej tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti zabraňuje uplatňovaniu duplicitných alebo rozporných pravidiel. Vyhlásenie o rovnocennosti ďalej prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorým je zníženie systémového rizika a zvýšenie transparentnosti trhov s derivátmi tým, že sa na medzinárodnej úrovni zabezpečí jednotné uplatňovanie zásad, ktoré boli dohodnuté s tretími krajinami a ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení.

| (2) | V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a opatrenia, na základe ktorých sú zosúladené portfóliá v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených odsekoch sú okrem toho stanovené povinnosti týkajúce sa oceňovania a riešenia sporov, ktoré sa vzťahujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), ako aj povinnosti týkajúce sa výmeny kolaterálu („marží“) medzi protistranami. |
| --- | --- |

(2)

V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a opatrenia, na základe ktorých sú zosúladené portfóliá v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených odsekoch sú okrem toho stanovené povinnosti týkajúce sa oceňovania a riešenia sporov, ktoré sa vzťahujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), ako aj povinnosti týkajúce sa výmeny kolaterálu („marží“) medzi protistranami.

| (3) | Aby sa právny, dozorný a vynucovací režim tretej krajiny mohol považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych, dozorných a vynucovacích opatrení by mal byť rovnocenný s požiadavkami Únie podľa článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a mal by zaistiť ochranu služobného tajomstva, ktorá je rovnocenná s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení; a zároveň by sa mali právne, dozorné a vynucovacie opatrenia účinne uplatňovať a presadzovať spravodlivo tak, aby nevyvolali narušenie a aby sa v danej tretej krajine zabezpečil účinný dohľad a vynucovanie súladu. Účelom tohto posúdenia rovnocennosti je preto overiť, či sa právnymi, dozornými a vynucovacími opatreniami Japonska zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a následne aby v Únii nepredstavovali neprijateľné úrovne systémového rizika. |
| --- | --- |

(3)

Aby sa právny, dozorný a vynucovací režim tretej krajiny mohol považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych, dozorných a vynucovacích opatrení by mal byť rovnocenný s požiadavkami Únie podľa článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a mal by zaistiť ochranu služobného tajomstva, ktorá je rovnocenná s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení; a zároveň by sa mali právne, dozorné a vynucovacie opatrenia účinne uplatňovať a presadzovať spravodlivo tak, aby nevyvolali narušenie a aby sa v danej tretej krajine zabezpečil účinný dohľad a vynucovanie súladu. Účelom tohto posúdenia rovnocennosti je preto overiť, či sa právnymi, dozornými a vynucovacími opatreniami Japonska zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a následne aby v Únii nepredstavovali neprijateľné úrovne systémového rizika.

| (4) | Komisii bolo 1. septembra 2013 doručené technické poradenstvo Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), pokiaľ ide o právne, dozorné a vynucovacie opatrenia v Japonsku (4) týkajúce sa, okrem iného, postupov zmierňovania operačného rizika uplatňovaných na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou. V rámci svojho technického poradenstva orgán ESMA zistil, že v Japonsku neexistujú právne záväzné požiadavky na včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, opatrenia na vykonanie zosúladenia portfólií, vykonanie kompresie portfólia, ocenenie portfólia a povinnosť riešenia sporov alebo požiadavky na výmenu kolaterálu medzi protistranami zmlúv o mimoburzových derivátoch. Orgán ESMA zároveň poznamenal, že rovnocennosť režimov pre dvojstranné marže nemohol byť v tom čase posúdený, keďže technické predpisy bližšie určujúce pravidlá pre dvojstranné marže v Únii ešte neboli vypracované. |
| --- | --- |

(4)

Komisii bolo 1. septembra 2013 doručené technické poradenstvo Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), pokiaľ ide o právne, dozorné a vynucovacie opatrenia v Japonsku (4) týkajúce sa, okrem iného, postupov zmierňovania operačného rizika uplatňovaných na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou. V rámci svojho technického poradenstva orgán ESMA zistil, že v Japonsku neexistujú právne záväzné požiadavky na včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, opatrenia na vykonanie zosúladenia portfólií, vykonanie kompresie portfólia, ocenenie portfólia a povinnosť riešenia sporov alebo požiadavky na výmenu kolaterálu medzi protistranami zmlúv o mimoburzových derivátoch. Orgán ESMA zároveň poznamenal, že rovnocennosť režimov pre dvojstranné marže nemohol byť v tom čase posúdený, keďže technické predpisy bližšie určujúce pravidlá pre dvojstranné marže v Únii ešte neboli vypracované.

| (5) | Komisia pri vykonávaní svojho posúdenia zohľadnila technické poradenstvo orgánu ESMA, ako aj vývoj v regulačnej oblasti, ku ktorému odvtedy došlo. Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych, dozorných a vynucovacích požiadaviek uplatňovaných v Japonsku, ale aj na posúdení výsledku uvedených požiadaviek a ich primeranosti na účely zmierňovania rizík vznikajúcich zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovávaných centrálnou protistranou takým spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

Komisia pri vykonávaní svojho posúdenia zohľadnila technické poradenstvo orgánu ESMA, ako aj vývoj v regulačnej oblasti, ku ktorému odvtedy došlo. Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych, dozorných a vynucovacích požiadaviek uplatňovaných v Japonsku, ale aj na posúdení výsledku uvedených požiadaviek a ich primeranosti na účely zmierňovania rizík vznikajúcich zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovávaných centrálnou protistranou takým spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (6) | Právne, dozorné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v Japonsku v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch sú stanovené v zákone o finančných nástrojoch a burze cenných papierov č. 25 z roku 1948 (ďalej aj „FIEA“) a vzťahujú sa na hospodárske subjekty v oblasti finančných nástrojov (ďalej aj „FIBO“) a registrované finančné inštitúcie (ďalej aj „RFI“), ku ktorým patria regulované banky, družstvá, poisťovne, dôchodkové fondy a investičné fondy. Agentúra Japonska pre finančné služby (ďalej aj „JFSA“) má rozsiahle právomoci na vykonávanie zákona FIEA a má k dispozícii nariadenie vlády, usmernenia v oblasti dohľadu a verejné oznámenia (ktoré spolu tvoria „pravidlá Japonska pre mimoburzové deriváty“). JFSA má právomoc v oblasti mimoburzových derivátov v zmysle článku 2 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 s výnimkou mimoburzových komoditných derivátov, ktoré patria do právomoci Japonského ministerstva hospodárstva, obchodu a priemyslu (ďalej aj „METI“) a Japonského ministerstva poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a rybárstva (ďalej aj „MAFF“). |
| --- | --- |

(6)

Právne, dozorné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v Japonsku v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch sú stanovené v zákone o finančných nástrojoch a burze cenných papierov č. 25 z roku 1948 (ďalej aj „FIEA“) a vzťahujú sa na hospodárske subjekty v oblasti finančných nástrojov (ďalej aj „FIBO“) a registrované finančné inštitúcie (ďalej aj „RFI“), ku ktorým patria regulované banky, družstvá, poisťovne, dôchodkové fondy a investičné fondy. Agentúra Japonska pre finančné služby (ďalej aj „JFSA“) má rozsiahle právomoci na vykonávanie zákona FIEA a má k dispozícii nariadenie vlády, usmernenia v oblasti dohľadu a verejné oznámenia (ktoré spolu tvoria „pravidlá Japonska pre mimoburzové deriváty“). JFSA má právomoc v oblasti mimoburzových derivátov v zmysle článku 2 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 s výnimkou mimoburzových komoditných derivátov, ktoré patria do právomoci Japonského ministerstva hospodárstva, obchodu a priemyslu (ďalej aj „METI“) a Japonského ministerstva poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a rybárstva (ďalej aj „MAFF“).

| (7) | Techniky zmierňovania operačného rizika zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, ako sú stanovené v pravidlách Japonska pre mimoburzové deriváty, sú naďalej nedostatočné v porovnaní s povinnosťami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a opatrenia, na základe ktorých sa vykonáva zosúladenie portfólií. Toto rozhodnutie by sa preto malo vzťahovať len na právne, dozorné a vynucovacie opatrenia týkajúce sa povinností v oblasti oceňovania a riešenia sporov, ako sa stanovuje v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, ako aj povinností v oblasti požiadaviek na marže, ako sa stanovuje v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. |
| --- | --- |

(7)

Techniky zmierňovania operačného rizika zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, ako sú stanovené v pravidlách Japonska pre mimoburzové deriváty, sú naďalej nedostatočné v porovnaní s povinnosťami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a opatrenia, na základe ktorých sa vykonáva zosúladenie portfólií. Toto rozhodnutie by sa preto malo vzťahovať len na právne, dozorné a vynucovacie opatrenia týkajúce sa povinností v oblasti oceňovania a riešenia sporov, ako sa stanovuje v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, ako aj povinností v oblasti požiadaviek na marže, ako sa stanovuje v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251.

| (8) | V súvislosti s požiadavkami na oceňovanie transakcií a riešenie sporov týkajúcich sa mimoburzových derivátov, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, obsahujú pravidlá Japonska o mimoburzových derivátoch podobné povinnosti, ako sú povinnosti stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Konkrétne v oddiele IV-2-4 usmernení o dohľade sú obsiahnuté osobitné požiadavky týkajúce sa riešenia sporov, ktoré sa vzťahujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou a v článku 123 nariadenia vlády sa stanovujú požiadavky na vykonávanie denných ocenení na účely výmeny marží. |
| --- | --- |

(8)

V súvislosti s požiadavkami na oceňovanie transakcií a riešenie sporov týkajúcich sa mimoburzových derivátov, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, obsahujú pravidlá Japonska o mimoburzových derivátoch podobné povinnosti, ako sú povinnosti stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Konkrétne v oddiele IV-2-4 usmernení o dohľade sú obsiahnuté osobitné požiadavky týkajúce sa riešenia sporov, ktoré sa vzťahujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou a v článku 123 nariadenia vlády sa stanovujú požiadavky na vykonávanie denných ocenení na účely výmeny marží.

| (9) | Pokiaľ ide o marže pri zmluvách o mimoburzových derivátoch nezúčtovávaných centrálnou protistranou, právne záväzné požiadavky Japonska pozostávajú zo súboru právoplatných nariadení prijatých agentúrou JFSA, ktorý bol uverejnený 31. marca 2016 a účinnosť nadobudol 1. septembra 2016. Tieto nariadenia obsahujú nariadenie vlády o hospodárskych subjektoch v oblasti finančných nástrojov č. 52 zo 6. augusta 2007 vrátane doplňujúcich ustanovení, verejné oznámenia Agentúry pre finančné služby č. 15, 16 a 17 z 31. marca 2016 a č. 33 z 25. augusta 2017, revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad veľkými bankami atď., revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad malými a strednými a regionálnymi finančnými inštitúciami, revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad kooperatívnymi bankami, revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad hospodárskymi subjektmi v oblasti finančných nástrojov atď., revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad poisťovňami a revidované komplexné usmernenia pre dohľad v súvislosti s trustovými spoločnosťami atď. Pravidlá platné pre mimoburzové komoditné deriváty podliehajúce právomoci METI a MAFF napodobňujú súbor právoplatných predpisov prijatých agentúrou JFSA (ktoré spolu tvoria „pravidlá Japonska pre marže“). |
| --- | --- |

(9)

Pokiaľ ide o marže pri zmluvách o mimoburzových derivátoch nezúčtovávaných centrálnou protistranou, právne záväzné požiadavky Japonska pozostávajú zo súboru právoplatných nariadení prijatých agentúrou JFSA, ktorý bol uverejnený 31. marca 2016 a účinnosť nadobudol 1. septembra 2016. Tieto nariadenia obsahujú nariadenie vlády o hospodárskych subjektoch v oblasti finančných nástrojov č. 52 zo 6. augusta 2007 vrátane doplňujúcich ustanovení, verejné oznámenia Agentúry pre finančné služby č. 15, 16 a 17 z 31. marca 2016 a č. 33 z 25. augusta 2017, revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad veľkými bankami atď., revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad malými a strednými a regionálnymi finančnými inštitúciami, revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad kooperatívnymi bankami, revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad hospodárskymi subjektmi v oblasti finančných nástrojov atď., revidované komplexné usmernenia pre dohľad nad poisťovňami a revidované komplexné usmernenia pre dohľad v súvislosti s trustovými spoločnosťami atď. Pravidlá platné pre mimoburzové komoditné deriváty podliehajúce právomoci METI a MAFF napodobňujú súbor právoplatných predpisov prijatých agentúrou JFSA (ktoré spolu tvoria „pravidlá Japonska pre marže“).

| (10) | Podľa pravidiel Japonska pre marže finančné inštitúcie, ktoré majú priemernú celkovú hodnotu pomyselnej istiny mimoburzových derivátov za určité obdobie 300 miliárd JPY a vyššiu, si v súlade so zákonom FIEA musia variačnú maržu vymieňať denne, zatiaľ čo finančné inštitúcie, ktoré túto hranicu nedosiahnu, si variačnú maržu musia vymieňať s „dostatočnou frekvenciou“. Keďže v nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa vyžaduje, aby si všetky protistrany transakcie s mimoburzovými derivátmi nezúčtovávanej centrálnou protistranou variačnú maržu vymieňali denne, toto rozhodnutie by malo byť podmienené dennou výmenou variačnej marže v prípade transakcií vykonaných s FIBO a RFI, ktorých priemerná celková hodnota pomyselnej istiny mimoburzových derivátov za obdobie jedného roka od apríla dva roky pred rokom, v ktorom sa výpočet vyžaduje (alebo jeden rok, ak sa výpočet vykonáva v decembri), klesne pod hranicu 300 miliárd JPY. |
| --- | --- |

(10)

Podľa pravidiel Japonska pre marže finančné inštitúcie, ktoré majú priemernú celkovú hodnotu pomyselnej istiny mimoburzových derivátov za určité obdobie 300 miliárd JPY a vyššiu, si v súlade so zákonom FIEA musia variačnú maržu vymieňať denne, zatiaľ čo finančné inštitúcie, ktoré túto hranicu nedosiahnu, si variačnú maržu musia vymieňať s „dostatočnou frekvenciou“. Keďže v nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa vyžaduje, aby si všetky protistrany transakcie s mimoburzovými derivátmi nezúčtovávanej centrálnou protistranou variačnú maržu vymieňali denne, toto rozhodnutie by malo byť podmienené dennou výmenou variačnej marže v prípade transakcií vykonaných s FIBO a RFI, ktorých priemerná celková hodnota pomyselnej istiny mimoburzových derivátov za obdobie jedného roka od apríla dva roky pred rokom, v ktorom sa výpočet vyžaduje (alebo jeden rok, ak sa výpočet vykonáva v decembri), klesne pod hranicu 300 miliárd JPY.

| (11) | Podobne ako v prípade požiadaviek stanovených v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251, podľa pravidiel Japonska pre marže všetky finančné inštitúcie, ktoré agregujú pomyselné hodnoty nezúčtovaných mimoburzových derivátov, nezúčtovaných mimoburzových komoditných derivátov, fyzicky vyrovnaných devízových forwardov a swapov konsolidovanej skupiny, okrem transakcií v rámci skupiny, za mesiace marec, apríl a máj jeden rok pred rokom, v ktorom výpočet prekročí hodnotu 1,1 bilióna JPY, si musia vymieňať údaje o počiatočnej marži. V pravidlách Japonska pre marže sa takisto stanovuje celková minimálna suma prevodu počiatočných a variačných marží 70 miliónov JPY, pričom prahová hodnota v článku 25 delegovaného nariadenie (EÚ) 2016/2251 je 500 000 EUR. Vzhľadom na obmedzený rozdiel v hodnote týchto mien by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné. |
| --- | --- |

(11)

Podobne ako v prípade požiadaviek stanovených v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251, podľa pravidiel Japonska pre marže všetky finančné inštitúcie, ktoré agregujú pomyselné hodnoty nezúčtovaných mimoburzových derivátov, nezúčtovaných mimoburzových komoditných derivátov, fyzicky vyrovnaných devízových forwardov a swapov konsolidovanej skupiny, okrem transakcií v rámci skupiny, za mesiace marec, apríl a máj jeden rok pred rokom, v ktorom výpočet prekročí hodnotu 1,1 bilióna JPY, si musia vymieňať údaje o počiatočnej marži. V pravidlách Japonska pre marže sa takisto stanovuje celková minimálna suma prevodu počiatočných a variačných marží 70 miliónov JPY, pričom prahová hodnota v článku 25 delegovaného nariadenie (EÚ) 2016/2251 je 500 000 EUR. Vzhľadom na obmedzený rozdiel v hodnote týchto mien by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné.

| (12) | Pravidlá Japonska pre marže sa uplatňujú takmer na všetky zmluvy o mimoburzových derivátoch v súlade s ich vymedzením v článku 2 bode 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, s výnimkou fyzicky vyrovnávaných devízových forwardov a swapov, v prípade ktorých v pravidlách Japonska pre marže nie sú stanovené žiadne požiadavky. Devízové transakcie spojené s výmenou istiny prostredníctvom krížových menových swapov sú oslobodené od požiadaviek na počiatočné marže. Okrem toho pravidlá Japonska pre marže neobsahujú žiadne špecifické zaobchádzanie pre štruktúrované produkty vrátane krytých dlhopisov a sekuritizácií. Podľa podmienok nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sú od požiadaviek na počiatočné marže oslobodené len devízové swapy a forwardy a od všetkých požiadaviek na marže sú oslobodené iba deriváty spojené s krytými dlhopismi na účely hedžingu. Toto rozhodnutie by sa preto malo uplatňovať len na zmluvy o mimoburzových derivátoch, na ktoré sa vzťahujú maržové požiadavky podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a pravidlá Japonska pre marže. |
| --- | --- |

(12)

Pravidlá Japonska pre marže sa uplatňujú takmer na všetky zmluvy o mimoburzových derivátoch v súlade s ich vymedzením v článku 2 bode 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, s výnimkou fyzicky vyrovnávaných devízových forwardov a swapov, v prípade ktorých v pravidlách Japonska pre marže nie sú stanovené žiadne požiadavky. Devízové transakcie spojené s výmenou istiny prostredníctvom krížových menových swapov sú oslobodené od požiadaviek na počiatočné marže. Okrem toho pravidlá Japonska pre marže neobsahujú žiadne špecifické zaobchádzanie pre štruktúrované produkty vrátane krytých dlhopisov a sekuritizácií. Podľa podmienok nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sú od požiadaviek na počiatočné marže oslobodené len devízové swapy a forwardy a od všetkých požiadaviek na marže sú oslobodené iba deriváty spojené s krytými dlhopismi na účely hedžingu. Toto rozhodnutie by sa preto malo uplatňovať len na zmluvy o mimoburzových derivátoch, na ktoré sa vzťahujú maržové požiadavky podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a pravidlá Japonska pre marže.

| (13) | Požiadavky stanovené v pravidlách Japonska pre marže na výpočet počiatočnej marže sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 pravidlá Japonska pre marže umožňujú používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu alternatívne použiť interné modely alebo modely tretej strany, ak uvedené modely obsahujú určité špecifické parametre vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a období rizika marže a určité historické údaje vrátane stresových období. Protistrany musia oznámiť agentúre JFSA, respektíve ministerstvám METI alebo MAFF, svoj zámer použiť tieto interné modely alebo modely tretích strán a musia zverejniť všetky potrebné predpoklady, hypotézy a ich zmeny. |
| --- | --- |

(13)

Požiadavky stanovené v pravidlách Japonska pre marže na výpočet počiatočnej marže sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 pravidlá Japonska pre marže umožňujú používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu alternatívne použiť interné modely alebo modely tretej strany, ak uvedené modely obsahujú určité špecifické parametre vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a období rizika marže a určité historické údaje vrátane stresových období. Protistrany musia oznámiť agentúre JFSA, respektíve ministerstvám METI alebo MAFF, svoj zámer použiť tieto interné modely alebo modely tretích strán a musia zverejniť všetky potrebné predpoklady, hypotézy a ich zmeny.

| (14) | Požiadavky v pravidlách Japonska pre marže týkajúce sa prípustného kolaterálu a spôsobu, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Pravidlá Japonska pre marže obsahujú aj rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov a požiadavku, aby FIBO a RFI primerane diverzifikovali kolaterál, ktorý vyberajú, a to aj obmedzením cenných papierov s nízkou likviditou s cieľom predísť koncentrácii kolaterálu. Požiadavky stanovené v pravidlách Japonska pre marže uplatniteľné na oceňovanie kolaterálu sú porovnateľné s požiadavkami stanovenými v článku 19 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. |
| --- | --- |

(14)

Požiadavky v pravidlách Japonska pre marže týkajúce sa prípustného kolaterálu a spôsobu, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Pravidlá Japonska pre marže obsahujú aj rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov a požiadavku, aby FIBO a RFI primerane diverzifikovali kolaterál, ktorý vyberajú, a to aj obmedzením cenných papierov s nízkou likviditou s cieľom predísť koncentrácii kolaterálu. Požiadavky stanovené v pravidlách Japonska pre marže uplatniteľné na oceňovanie kolaterálu sú porovnateľné s požiadavkami stanovenými v článku 19 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251.

| (15) | Pokiaľ ide o rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva v Japonsku, na informácie, ktoré má agentúra JFSA k dispozícii, sa vzťahuje politika v oblasti informačnej bezpečnosti a zamestnanci agentúry JFSA sa riadia zákonom o štátnej službe, ktorý zamestnancom zakazuje poskytovať informácie, o ktorých sa dozvedeli pri výkone svojich povinností. Zákon o štátnej službe a politika JFSA v oblasti informačnej bezpečnosti preto poskytujú záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, o ktorom príslušné orgány komunikujú s tretími stranami, ktoré sú rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Na základe toho by sa zákon o štátnej službe a politika JFSA v oblasti informačnej bezpečnosti spolu mali považovať za predpisy zabezpečujúce úroveň ochrany služobného tajomstva rovnocennú úrovni stanovenej v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva v Japonsku, na informácie, ktoré má agentúra JFSA k dispozícii, sa vzťahuje politika v oblasti informačnej bezpečnosti a zamestnanci agentúry JFSA sa riadia zákonom o štátnej službe, ktorý zamestnancom zakazuje poskytovať informácie, o ktorých sa dozvedeli pri výkone svojich povinností. Zákon o štátnej službe a politika JFSA v oblasti informačnej bezpečnosti preto poskytujú záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, o ktorom príslušné orgány komunikujú s tretími stranami, ktoré sú rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Na základe toho by sa zákon o štátnej službe a politika JFSA v oblasti informačnej bezpečnosti spolu mali považovať za predpisy zabezpečujúce úroveň ochrany služobného tajomstva rovnocennú úrovni stanovenej v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (16) | Napokon, pokiaľ ide o účinné, spravodlivé a nerušivé uplatňovanie a vynucovanie na účely zabezpečenia účinného dohľadu a vynucovania v danej tretej krajine, agentúra JFSA má rozsiahle právomoci v oblasti vyšetrovania a dohľadu na posúdenie súladu s požiadavkami na maržu, ktoré sa vzťahujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou. Agentúra JFSA môže prijať celý rad opatrení v oblasti dohľadu, aby sa predišlo akémukoľvek porušeniu platných požiadaviek, ako napríklad príkaz na zlepšenie podniku na základe článku 51 zákona FIEA a ďalšie opatrenia dohľadu založené na článku 52 zákona FIEA. Uvedené opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných právnych, regulačných a vynucovacích opatrení podľa pravidiel Japonska pre mimoburzové deriváty, a to spravodlivo a nerušivo s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a vynucovanie. |
| --- | --- |

(16)

Napokon, pokiaľ ide o účinné, spravodlivé a nerušivé uplatňovanie a vynucovanie na účely zabezpečenia účinného dohľadu a vynucovania v danej tretej krajine, agentúra JFSA má rozsiahle právomoci v oblasti vyšetrovania a dohľadu na posúdenie súladu s požiadavkami na maržu, ktoré sa vzťahujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou. Agentúra JFSA môže prijať celý rad opatrení v oblasti dohľadu, aby sa predišlo akémukoľvek porušeniu platných požiadaviek, ako napríklad príkaz na zlepšenie podniku na základe článku 51 zákona FIEA a ďalšie opatrenia dohľadu založené na článku 52 zákona FIEA. Uvedené opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných právnych, regulačných a vynucovacích opatrení podľa pravidiel Japonska pre mimoburzové deriváty, a to spravodlivo a nerušivo s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a vynucovanie.

| (17) | Toto rozhodnutie vychádza z právne záväzných požiadaviek týkajúcich sa zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré sú v Japonsku uplatniteľné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia by mala v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych, dozorných a vynucovacích opatrení týkajúcich sa týchto zmlúv o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávaných centrálnou protistranou, na základe ktorých bolo toto rozhodnutie prijaté. Týmto by nemala byť dotknutá možnosť Komisie vykonať kedykoľvek osobitné preskúmanie, ak vzhľadom na vývoj v tejto oblasti bude nevyhnutné, aby Komisia opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, na základe ktorého by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(17)

Toto rozhodnutie vychádza z právne záväzných požiadaviek týkajúcich sa zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré sú v Japonsku uplatniteľné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia by mala v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych, dozorných a vynucovacích opatrení týkajúcich sa týchto zmlúv o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávaných centrálnou protistranou, na základe ktorých bolo toto rozhodnutie prijaté. Týmto by nemala byť dotknutá možnosť Komisie vykonať kedykoľvek osobitné preskúmanie, ak vzhľadom na vývoj v tejto oblasti bude nevyhnutné, aby Komisia opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, na základe ktorého by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (18) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere, |
| --- | --- |

(18)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne, dozorné a vynucovacie opatrenia Japonska týkajúce sa oceňovania a riešenia sporov, ktoré sa uplatňujú na transakcie regulované ako mimoburzové deriváty Agentúrou Japonska pre finančné služby (JFSA) alebo Japonským ministerstvom hospodárstva, obchodu a priemyslu (METI) a Japonským ministerstvom poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a rybárstva (MAFF) a ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, považujú za rovnocenné so zodpovedajúcimi požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak aspoň jedna z protistrán týchto transakcií je usadená v Japonsku a v registri agentúry JFSA zapísaná ako hospodársky subjekt v oblasti finančných nástrojov (FIBO) alebo registrovaná finančná inštitúcia (RFI).

Článok 2

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne, dozorné a vynucovacie opatrenia Japonska týkajúce sa výmeny kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na transakcie regulované ako mimoburzové deriváty agentúrou JFSA alebo mimoburzové komoditné deriváty ministerstvami METI a MAFF a ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, považujú za rovnocenné s požiadavkami článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | aspoň jedna z protistrán týchto transakcií je usadená v Japonsku a v registri agentúry JFSA zapísaná ako FIBO alebo RFI a na túto protistranu sa vzťahujú pravidlá Japonska pre marže; |
| --- | --- |

a)

aspoň jedna z protistrán týchto transakcií je usadená v Japonsku a v registri agentúry JFSA zapísaná ako FIBO alebo RFI a na túto protistranu sa vzťahujú pravidlá Japonska pre marže;

| b) | transakcie sú oceňované trhovými cenami a variačná marža sa vymieňa denne, keď protistrany týchto transakcií so sídlom v Japonsku majú priemernú celkovú hodnotu pomyselnej istiny mimoburzových derivátov za obdobie jedného roka od apríla dva roky pred rokom, v ktorom sa výpočet vyžaduje (alebo jeden rok, ak sa výpočet vykonáva v decembri), nižšiu ako 300 miliárd JPY. |
| --- | --- |

b)

transakcie sú oceňované trhovými cenami a variačná marža sa vymieňa denne, keď protistrany týchto transakcií so sídlom v Japonsku majú priemernú celkovú hodnotu pomyselnej istiny mimoburzových derivátov za obdobie jedného roka od apríla dva roky pred rokom, v ktorom sa výpočet vyžaduje (alebo jeden rok, ak sa výpočet vykonáva v decembri), nižšiu ako 300 miliárd JPY.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 25. apríla 2019

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 11).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2251 zo 4. októbra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre postupy zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 340, 15.12.2016, s. 9).

3

(4)  ESMA/2013/BS/1158, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Japan (Technické poradenstvo týkajúce sa regulačnej rovnocennosti tretej krajiny podľa nariadenia EMIR – Japonsko), záverečná správa, Európsky orgán pre cenné papiere a trhy, 1. septembra 2013.

4

---

| 2.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 115/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 115/16

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) 2019/685

z 18. apríla 2019

o celkovej výšky ročných poplatkov za dohľad za rok 2019 (ECB/2019/10)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (1), a najmä na jeho článok 30,

so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1163/2014 z 22. októbra 2014 o poplatkoch za dohľad (ECB/2014/41) (2), a najmä na jeho článok 3 ods. 1 a článok 9 ods. 2,

keďže:

| (1) | Celková výška ročných poplatkov za dohľad, ktoré sa majú účtovať podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) by mala pokrývať, ale neprevyšovať výdavky Európskej centrálnej banky (ECB) vynaložené v súvislosti s jej úlohami v oblasti dohľadu počas príslušného poplatkového obdobia. Tieto výdavky tvoria náklady priamo súvisiace s úlohami ECB v oblasti dohľadu, napríklad náklady na priamy dohľad nad významnými subjektmi, monitorovanie dohľadu nad menej významnými subjektmi a výkon horizontálnych úloh a špecializovaných služieb. Ich súčasťou sú tiež náklady, ktoré priamo nesúvisia s úlohami ECB v oblasti dohľadu, napríklad náklady na služby poskytované podpornými útvarmi ECB vrátane prevádzky priestorov, riadenia ľudských zdrojov, administratívnych služieb, rozpočtu a kontrolingu, účtovníctva, právnych služieb, komunikačných a prekladateľských služieb, interného auditu a štatistických služieb a služieb informačných technológií. |
| --- | --- |

(1)

Celková výška ročných poplatkov za dohľad, ktoré sa majú účtovať podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) by mala pokrývať, ale neprevyšovať výdavky Európskej centrálnej banky (ECB) vynaložené v súvislosti s jej úlohami v oblasti dohľadu počas príslušného poplatkového obdobia. Tieto výdavky tvoria náklady priamo súvisiace s úlohami ECB v oblasti dohľadu, napríklad náklady na priamy dohľad nad významnými subjektmi, monitorovanie dohľadu nad menej významnými subjektmi a výkon horizontálnych úloh a špecializovaných služieb. Ich súčasťou sú tiež náklady, ktoré priamo nesúvisia s úlohami ECB v oblasti dohľadu, napríklad náklady na služby poskytované podpornými útvarmi ECB vrátane prevádzky priestorov, riadenia ľudských zdrojov, administratívnych služieb, rozpočtu a kontrolingu, účtovníctva, právnych služieb, komunikačných a prekladateľských služieb, interného auditu a štatistických služieb a služieb informačných technológií.

| (2) | Na účely výpočtu ročných poplatkov za dohľad, ktoré majú platiť významné dohliadané subjekty a významné dohliadané skupiny, ako aj menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny, by mali byť celkové náklady rozdelené na základe výdavkov pridelených príslušným funkčným oblastiam, ktoré vykonávajú priamy dohľad nad významnými dohliadanými subjektmi a významnými dohliadanými skupinami a nepriamy dohľad nad menej významnými dohliadanými subjektmi a menej významnými dohliadanými skupinami. |
| --- | --- |

(2)

Na účely výpočtu ročných poplatkov za dohľad, ktoré majú platiť významné dohliadané subjekty a významné dohliadané skupiny, ako aj menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny, by mali byť celkové náklady rozdelené na základe výdavkov pridelených príslušným funkčným oblastiam, ktoré vykonávajú priamy dohľad nad významnými dohliadanými subjektmi a významnými dohliadanými skupinami a nepriamy dohľad nad menej významnými dohliadanými subjektmi a menej významnými dohliadanými skupinami.

| (3) | Celková výška ročných poplatkov za dohľad za rok 2019 by sa mala vypočítať ako súčet: a) odhadu ročných nákladov na úlohy v oblasti dohľadu v roku 2019 založeného na schválenom rozpočte ECB na rok 2019 pri zohľadnení vývoja odhadovaných ročných nákladov ECB, ktoré boli známe v čase prijatia tohto rozhodnutia a b) prebytok alebo schodok z roku 2018. |
| --- | --- |

(3)

Celková výška ročných poplatkov za dohľad za rok 2019 by sa mala vypočítať ako súčet: a) odhadu ročných nákladov na úlohy v oblasti dohľadu v roku 2019 založeného na schválenom rozpočte ECB na rok 2019 pri zohľadnení vývoja odhadovaných ročných nákladov ECB, ktoré boli známe v čase prijatia tohto rozhodnutia a b) prebytok alebo schodok z roku 2018.

| (4) | Prebytok alebo schodok by sa mal určiť odpočítaním skutočných ročných nákladov vynaložených na úlohy v oblasti dohľadu v roku 2018 uvedených v ročnej účtovnej závierke ECB za rok 2018 (3) od odhadovaných ročných nákladov v roku 2018 uvedených v prílohe k rozhodnutiu Európskej centrálnej banky (EÚ) 2018/667 (ECB/2018/12) (4). |
| --- | --- |

(4)

Prebytok alebo schodok by sa mal určiť odpočítaním skutočných ročných nákladov vynaložených na úlohy v oblasti dohľadu v roku 2018 uvedených v ročnej účtovnej závierke ECB za rok 2018 (3) od odhadovaných ročných nákladov v roku 2018 uvedených v prílohe k rozhodnutiu Európskej centrálnej banky (EÚ) 2018/667 (ECB/2018/12) (4).

| (5) | V súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) by sa pri odhade ročných nákladov na úlohy v oblasti dohľadu v roku 2019 mala zohľadniť výška poplatkov z predchádzajúcich poplatkových období, ktoré nebolo možné vybrať, prijaté platby úrokov v súlade s článkom 14 a sumy prijaté alebo vrátené v súlade s článkom 7 ods. 3 uvedeného nariadenia, |
| --- | --- |

(5)

V súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) by sa pri odhade ročných nákladov na úlohy v oblasti dohľadu v roku 2019 mala zohľadniť výška poplatkov z predchádzajúcich poplatkových období, ktoré nebolo možné vybrať, prijaté platby úrokov v súlade s článkom 14 a sumy prijaté alebo vrátené v súlade s článkom 7 ods. 3 uvedeného nariadenia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú vymedzenia pojmov uvedené v nariadení Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (5) a v nariadení (EÚ) č. 1163/2014 (ECB/2014/41).

5

Článok 2

Celková výška ročných poplatkov za dohľad za rok 2019

1.   Celková výška ročných poplatkov za dohľad za rok 2019 je 576 020 336 EUR a je vypočítaná tak, ako je to uvedené v prílohe I.

2.   Každá kategória dohliadaných subjektov a dohliadaných skupín bude platiť ročné poplatky za dohľad v tejto celkovej výške:

| a) | významné dohliadané subjekty a významné dohliadané skupiny: 524 196 987 EUR; |
| --- | --- |

a)

významné dohliadané subjekty a významné dohliadané skupiny: 524 196 987 EUR;

| b) | menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny: 51 823 349 EUR. |
| --- | --- |

b)

menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny: 51 823 349 EUR.

Rozdelenie celkovej výšky ročných poplatkov za dohľad za rok 2019, ktoré má platiť každá kategória, je uvedené v prílohe II.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Vo Frankfurte nad Mohanom 18. apríla 2019

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 311, 31.10.2014, s. 23.

2

(3)  Uverejnené vo februári 2019 na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2018/667 z 19. apríla 2018 o celkovej výške ročných poplatkov za dohľad za rok 2018 (ECB/2018/12) (Ú. v. EÚ L 111, 2.5.2018, s. 3).

4

(5)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymis orgánmi (nariadenie o rámci JMD) (ECB/2014/7) (Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s. 1).

5

---

PRÍLOHA I

Výpočet celkovej výšky ročných poplatkov za dohľad za rok 2019

| (v EUR) |
| --- |
| Odhad ročných nákladov v roku 2019 | 559 007 136 |
| Mzdy a dávky | 264 525 116 |
| Prenájom a údržba budov | 58 866 157 |
| Ostatné prevádzkové výdavky | 235 615 863 |
| Prebytok/schodok z roku 2018 | 15 332 187 |
| Sumy, ktoré je potrebné zohľadniť v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) | 1 681 013 |
| Výška poplatkov z predchádzajúcich poplatkových období, ktoré nebolo možné vybrať | 0 |
| Platby úrokov prijaté v súlade s článkom 14 uvedeného nariadenia | – 9 626 |
| Všetky sumy prijaté alebo vrátené v súlade s článkom 7 ods. 3 uvedeného nariadenia | 1 690 639 |
| CELKOM | 576 020 336 |

(v EUR)

Odhad ročných nákladov v roku 2019

559 007 136

Mzdy a dávky

264 525 116

Prenájom a údržba budov

58 866 157

Ostatné prevádzkové výdavky

235 615 863

Prebytok/schodok z roku 2018

15 332 187

Sumy, ktoré je potrebné zohľadniť v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1163/2014 (ECB/2014/41)

1 681 013

Výška poplatkov z predchádzajúcich poplatkových období, ktoré nebolo možné vybrať

0

Platby úrokov prijaté v súlade s článkom 14 uvedeného nariadenia

– 9 626

Všetky sumy prijaté alebo vrátené v súlade s článkom 7 ods. 3 uvedeného nariadenia

1 690 639

CELKOM

576 020 336

---

PRÍLOHA II

Rozdelenie celkovej výšky ročných poplatkov za dohľad za rok 2019

| (v EUR) |
| --- |
| | Významné dohliadané subjekty a významné dohliadané skupiny | Menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny | Celkom |
| Odhad ročných nákladov v roku 2019 | 508 696 494 | 50 310 642 | 559 007 136 |
| Prebytok/schodok z roku 2018 | 13 952 290 | 1 379 897 | 15 332 187 |
| Sumy, ktoré je potrebné zohľadniť v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) | 1 548 203 | 132 810 | 1 681 013 |
| Výška poplatkov z predchádzajúcich poplatkových období, ktoré nebolo možné vybrať | 0 | 0 | 0 |
| Platby úrokov prijaté v súlade s článkom 14 uvedeného nariadenia | – 7 918 | – 1 708 | – 9 626 |
| Všetky sumy prijaté alebo vrátené v súlade s článkom 7 ods. 3 uvedeného nariadenia | 1 556 121 | 134 518 | 1 690 639 |
| CELKOM | 524 196 987 | 51 823 349 | 576 020 336 |

(v EUR)

Významné dohliadané subjekty a významné dohliadané skupiny

Menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny

Celkom

Odhad ročných nákladov v roku 2019

508 696 494

50 310 642

559 007 136

Prebytok/schodok z roku 2018

13 952 290

1 379 897

15 332 187

Sumy, ktoré je potrebné zohľadniť v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1163/2014 (ECB/2014/41)

1 548 203

132 810

1 681 013

Výška poplatkov z predchádzajúcich poplatkových období, ktoré nebolo možné vybrať

0

0

0

Platby úrokov prijaté v súlade s článkom 14 uvedeného nariadenia

– 7 918

– 1 708

– 9 626

Všetky sumy prijaté alebo vrátené v súlade s článkom 7 ods. 3 uvedeného nariadenia

1 556 121

134 518

1 690 639

CELKOM

524 196 987

51 823 349

576 020 336

---