# Úřední věstník L 165/2019

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 165 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6221. června 2019 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 165

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6221. června 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1011 ze dne 13. prosince 2018, kterým se mění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565, pokud jde o některé registrační podmínky s cílem podpořit využívání trhů pro růst malých a středních podniků pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1012 ze dne 12. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 stanovením odchylek od pravidel pro určení kontrolních míst a od minimálních požadavků na stanoviště hraniční kontroly (
  1
  ) | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1013 ze dne 16. dubna 2019 o oznamování zásilek určitých kategorií zvířat a zboží, které vstupují do Unie, s předstihem (
  1
  ) | 8 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1014 ze dne 12. června 2019, kterým se stanoví podrobná pravidla pro minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly, včetně kontrolních středisek, a na formát, kategorie a zkratky, které se mají používat v seznamech stanovišť hraniční kontroly a kontrolních středisek (
  1
  ) | 10 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2019/1015 ze dne 20. června 2019, kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro aminopyralid, kaptan, kyazofamid, flutianil, kresoxim-methyl, lambda-cyhalothrin, mandipropamid, pyraklostrobin, spiromesifen, spirotetramat, teflubenzuron a tetrakonazol v některých produktech a na jejich povrchu (
  1
  ) | 23 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1016 ze dne 20. června 2019 o minimální prodejní ceně sušeného odstředěného mléka pro třicáté sedmé dílčí nabídkové řízení uskutečněné v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) 2016/2080 | 65 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1017 ze dne 14. června 2019 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě členů Mezinárodní rady pro olivy, pokud jde o podmínky přistoupení vlády Gruzie k Mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 | 66 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/1018 ze dne 20. června 2019, kterým se mění rozhodnutí 2014/386/SZBP o omezujících opatřeních v reakci na protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu | 69 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Komise (EU) 2019/1019 ze dne 7. června 2019 o modernizaci budov (
  1
  ) | 70 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1011 ze dne 13. prosince 2018, kterým se mění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565, pokud jde o některé registrační podmínky s cílem podpořit využívání trhů pro růst malých a středních podniků pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1012 ze dne 12. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 stanovením odchylek od pravidel pro určení kontrolních míst a od minimálních požadavků na stanoviště hraniční kontroly (
  1
  )

1

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1013 ze dne 16. dubna 2019 o oznamování zásilek určitých kategorií zvířat a zboží, které vstupují do Unie, s předstihem (
  1
  )

1

8

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1014 ze dne 12. června 2019, kterým se stanoví podrobná pravidla pro minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly, včetně kontrolních středisek, a na formát, kategorie a zkratky, které se mají používat v seznamech stanovišť hraniční kontroly a kontrolních středisek (
  1
  )

1

10

*

Nařízení Komise (EU) 2019/1015 ze dne 20. června 2019, kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro aminopyralid, kaptan, kyazofamid, flutianil, kresoxim-methyl, lambda-cyhalothrin, mandipropamid, pyraklostrobin, spiromesifen, spirotetramat, teflubenzuron a tetrakonazol v některých produktech a na jejich povrchu (
  1
  )

1

23

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1016 ze dne 20. června 2019 o minimální prodejní ceně sušeného odstředěného mléka pro třicáté sedmé dílčí nabídkové řízení uskutečněné v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) 2016/2080

65

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1017 ze dne 14. června 2019 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě členů Mezinárodní rady pro olivy, pokud jde o podmínky přistoupení vlády Gruzie k Mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015

66

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/1018 ze dne 20. června 2019, kterým se mění rozhodnutí 2014/386/SZBP o omezujících opatřeních v reakci na protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu

69

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Komise (EU) 2019/1019 ze dne 7. června 2019 o modernizaci budov (
  1
  )

1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 21.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2019/1011

ze dne 13. prosince 2018,

kterým se mění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565, pokud jde o některé registrační podmínky s cílem podpořit využívání trhů pro růst malých a středních podniků pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2015 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 a čl. 33 odst. 8 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem iniciativy týkající se unie kapitálových trhů je snížit závislost na bankovních úvěrech, diverzifikovat tržní zdroje financování pro všechny malé a střední podniky („MSP“) a podpořit emise dluhopisů a akcií malých a středních podniků na veřejných trzích. Společnosti usazené v Unii, které se snaží získat kapitál v obchodních systémech, se potýkají s vysokými jednorázovými a průběžnými náklady na zveřejňování a na dodržování předpisů, které je mohou především odrazovat od snah o přijetí k obchodování v unijních obchodních systémech. Kromě toho akcie emitované malými a středními podniky v unijních obchodních systémech často trpí nižšími mírami likvidity a vyšší volatilitou, což zvyšuje náklady kapitálu a činí tento zdroj financování příliš zatěžující. |
| --- | --- |

(1)

Cílem iniciativy týkající se unie kapitálových trhů je snížit závislost na bankovních úvěrech, diverzifikovat tržní zdroje financování pro všechny malé a střední podniky („MSP“) a podpořit emise dluhopisů a akcií malých a středních podniků na veřejných trzích. Společnosti usazené v Unii, které se snaží získat kapitál v obchodních systémech, se potýkají s vysokými jednorázovými a průběžnými náklady na zveřejňování a na dodržování předpisů, které je mohou především odrazovat od snah o přijetí k obchodování v unijních obchodních systémech. Kromě toho akcie emitované malými a středními podniky v unijních obchodních systémech často trpí nižšími mírami likvidity a vyšší volatilitou, což zvyšuje náklady kapitálu a činí tento zdroj financování příliš zatěžující.

| (2) | Směrnice 2014/65/EU vytvořila nový typ obchodních systémů, trhy pro růst malých a středních podniků, podskupinu mnohostranných obchodních systémů, aby malým a středním podnikům usnadnila přístup ke kapitálu a usnadnila další rozvoj specializovaných trhů, jejichž cílem je uspokojit potřeby menších a středních emitentů. Směrnice 2014/65/EU rovněž předpokládala, že pozornost by se měla zaměřit na to, jak by mělo být používání tohoto trhu podpořeno a prosazováno v budoucí právní úpravě, aby byl tento trh atraktivní pro investory, aby byla snížena administrativní zátěž a aby byly poskytnuty další pobídky pro přístup malých a středních podniků na kapitálové trhy prostřednictvím trhů pro růst malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 2014/65/EU vytvořila nový typ obchodních systémů, trhy pro růst malých a středních podniků, podskupinu mnohostranných obchodních systémů, aby malým a středním podnikům usnadnila přístup ke kapitálu a usnadnila další rozvoj specializovaných trhů, jejichž cílem je uspokojit potřeby menších a středních emitentů. Směrnice 2014/65/EU rovněž předpokládala, že pozornost by se měla zaměřit na to, jak by mělo být používání tohoto trhu podpořeno a prosazováno v budoucí právní úpravě, aby byl tento trh atraktivní pro investory, aby byla snížena administrativní zátěž a aby byly poskytnuty další pobídky pro přístup malých a středních podniků na kapitálové trhy prostřednictvím trhů pro růst malých a středních podniků.

| (3) | S cílem zajistit likviditu a ziskovost trhů pro růst malých a středních podniků čl. 33 odst. 3 písm. a) směrnice 2014/65/EU požaduje, aby alespoň 50 % emitentů, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trhu pro růst malých a středních podniků, byly MSP emitující majetkové a/nebo dluhové cenné papíry. Podle směrnice 2014/65/EU jsou kapitáloví emitenti z řad malých a středních podniků definováni jako společnosti, které mají na základě kotací na konci roku za předchozí tři kalendářní roky průměrnou tržní kapitalizaci nižší než 200 milionů EUR. Na druhou stranu nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 (2) stanoví, že nekapitáloví emitenti (pouze dluhopisů) z řad malých a středních podniků by měli splnit alespoň dvě ze tří následujících podmínek: i) počet zaměstnanců (méně než 250), ii) celková bilanční suma (menší než 43 milionů EUR) a iii) roční čistý obrat (menší než 50 milionů EUR). Tento požadavek na nekapitálové emitenty, aby mohli být hodnoceni jako MSP, byl shledán příliš omezujícím, protože tito emitenti bývají větší než tradiční malé a střední podniky. V důsledku tak podle nařízení v přenesené pravomoci 2017/565/EU řada nekapitálových emitentů nemůže být hodnocena jako MSP, ačkoli se stále jedná o relativně menší podniky. Jelikož nesplňují 50 % prahovou hodnotu pro emitenty hodnocené jako MSP, řada mnohostranných obchodních systémů (MOS) specializujících se na emise dluhopisů MSP nebo umožňujících emise dluhopisů i akcií se nemohou registrovat jako trhy pro růst malých a středních podniků. A pokud provozovatelé MOS nevyužívají rámec upravující trhy pro růst malých a středních podniků, emitenti na těchto MOS pak nemohou využít výhody plynoucí z mírnějších regulačních požadavků, jejichž cílem je podpořit kotace a emise na těchto trzích pro růst malých a středních podniků. Aby se více MOS mohlo registrovat jako trhy pro růst malých a středních podniků, měla by být jako jediná podmínka pro hodnocení nekapitálových emitentů jako MSP pro účely trhů pro růst malých a středních podniků stanovena nominální hodnota emisí dluhopisů emitenta (vyjma úvěrů) v průběhu předchozího kalendářního roku. Komise bude monitorovat účinnost nové definice nekapitálového emitenta z řad malých a středních podniků v rámci umožnění MOS registrovat se jako trhy pro růst malých a středních podniků a její dopad na vývoj na trhu a důvěru investorů. |
| --- | --- |

(3)

S cílem zajistit likviditu a ziskovost trhů pro růst malých a středních podniků čl. 33 odst. 3 písm. a) směrnice 2014/65/EU požaduje, aby alespoň 50 % emitentů, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trhu pro růst malých a středních podniků, byly MSP emitující majetkové a/nebo dluhové cenné papíry. Podle směrnice 2014/65/EU jsou kapitáloví emitenti z řad malých a středních podniků definováni jako společnosti, které mají na základě kotací na konci roku za předchozí tři kalendářní roky průměrnou tržní kapitalizaci nižší než 200 milionů EUR. Na druhou stranu nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 (2) stanoví, že nekapitáloví emitenti (pouze dluhopisů) z řad malých a středních podniků by měli splnit alespoň dvě ze tří následujících podmínek: i) počet zaměstnanců (méně než 250), ii) celková bilanční suma (menší než 43 milionů EUR) a iii) roční čistý obrat (menší než 50 milionů EUR). Tento požadavek na nekapitálové emitenty, aby mohli být hodnoceni jako MSP, byl shledán příliš omezujícím, protože tito emitenti bývají větší než tradiční malé a střední podniky. V důsledku tak podle nařízení v přenesené pravomoci 2017/565/EU řada nekapitálových emitentů nemůže být hodnocena jako MSP, ačkoli se stále jedná o relativně menší podniky. Jelikož nesplňují 50 % prahovou hodnotu pro emitenty hodnocené jako MSP, řada mnohostranných obchodních systémů (MOS) specializujících se na emise dluhopisů MSP nebo umožňujících emise dluhopisů i akcií se nemohou registrovat jako trhy pro růst malých a středních podniků. A pokud provozovatelé MOS nevyužívají rámec upravující trhy pro růst malých a středních podniků, emitenti na těchto MOS pak nemohou využít výhody plynoucí z mírnějších regulačních požadavků, jejichž cílem je podpořit kotace a emise na těchto trzích pro růst malých a středních podniků. Aby se více MOS mohlo registrovat jako trhy pro růst malých a středních podniků, měla by být jako jediná podmínka pro hodnocení nekapitálových emitentů jako MSP pro účely trhů pro růst malých a středních podniků stanovena nominální hodnota emisí dluhopisů emitenta (vyjma úvěrů) v průběhu předchozího kalendářního roku. Komise bude monitorovat účinnost nové definice nekapitálového emitenta z řad malých a středních podniků v rámci umožnění MOS registrovat se jako trhy pro růst malých a středních podniků a její dopad na vývoj na trhu a důvěru investorů.

| (4) | Z nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 vyplývá, že trh pro růst malých a středních podniků by neměl mít taková pravidla, která by emitentům ukládala větší zátěž než emitentům na regulovaných trzích. Ustanovení čl. 78 odst. 2 písm. g) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 však po emitentech na trzích pro růst malých a středních podniků požaduje, aby zveřejňovali pololetní finanční zprávy. Nekapitáloví emitenti, kteří cílí na profesionální klientelu na regulovaných trzích, naopak podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (3) stejnou povinnost nemají. Vytváření pololetních finančních zpráv se ukázalo jako neúměrná povinnost pro nekapitálové emitenty na trhu pro růst malých a středních podniků. Vzhledem k tomu, že řada MOS zaměřujících se na malé a střední podniky po nekapitálových emitentech nepožaduje pololetní finanční zprávy, tento povinný požadavek stanovený v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 zřejmě přispívá k tomu, že provozovatelé MOS neusilují o registraci jako trhy pro růst malých a středních podniků. Z tohoto důvodu by provozovatel trhu pro růst malých a středních podniků měl mít možnost se rozhodnout, zda kapitálovým emitentům uloží povinnost zveřejňovat pololetní finanční zprávy, či nikoli. |
| --- | --- |

(4)

Z nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 vyplývá, že trh pro růst malých a středních podniků by neměl mít taková pravidla, která by emitentům ukládala větší zátěž než emitentům na regulovaných trzích. Ustanovení čl. 78 odst. 2 písm. g) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 však po emitentech na trzích pro růst malých a středních podniků požaduje, aby zveřejňovali pololetní finanční zprávy. Nekapitáloví emitenti, kteří cílí na profesionální klientelu na regulovaných trzích, naopak podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (3) stejnou povinnost nemají. Vytváření pololetních finančních zpráv se ukázalo jako neúměrná povinnost pro nekapitálové emitenty na trhu pro růst malých a středních podniků. Vzhledem k tomu, že řada MOS zaměřujících se na malé a střední podniky po nekapitálových emitentech nepožaduje pololetní finanční zprávy, tento povinný požadavek stanovený v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 zřejmě přispívá k tomu, že provozovatelé MOS neusilují o registraci jako trhy pro růst malých a středních podniků. Z tohoto důvodu by provozovatel trhu pro růst malých a středních podniků měl mít možnost se rozhodnout, zda kapitálovým emitentům uloží povinnost zveřejňovat pololetní finanční zprávy, či nikoli.

| (5) | U některých emitentů na trzích pro růst malých a středních podniků bylo zaznamenáno, že do rukou veřejnosti vložili pouze omezený objem svého vydaného základního kapitálu, čímž se obchodování s těmito akciemi stává pro investory riskantnější a má negativní dopad na likviditu. Tato skutečnost pak odrazuje investory investovat do kótovaných akcií na trzích pro růst malých a středních podniků. Aby byla zajištěna likvidita akcií a zvýšila se důvěra investorů, provozovatelé trhů pro růst malých a středních podniků by měli stanovit minimální objem akcií, které budou v oběhu k obchodování („podmínka volně obchodovaného objemu“), jako podmínku pro první přijetí k obchodování. Provozovatelé trhů pro růst malých a středních podniků by však měli mít možnost stanovit si přiměřenou prahovou hodnotu na základě konkrétních okolností na trhu, včetně rozhodnutí, zda by tato prahová hodnota měla být vyjádřena jako absolutní hodnota nebo jako procento celkového vydaného základního kapitálu. |
| --- | --- |

(5)

U některých emitentů na trzích pro růst malých a středních podniků bylo zaznamenáno, že do rukou veřejnosti vložili pouze omezený objem svého vydaného základního kapitálu, čímž se obchodování s těmito akciemi stává pro investory riskantnější a má negativní dopad na likviditu. Tato skutečnost pak odrazuje investory investovat do kótovaných akcií na trzích pro růst malých a středních podniků. Aby byla zajištěna likvidita akcií a zvýšila se důvěra investorů, provozovatelé trhů pro růst malých a středních podniků by měli stanovit minimální objem akcií, které budou v oběhu k obchodování („podmínka volně obchodovaného objemu“), jako podmínku pro první přijetí k obchodování. Provozovatelé trhů pro růst malých a středních podniků by však měli mít možnost stanovit si přiměřenou prahovou hodnotu na základě konkrétních okolností na trhu, včetně rozhodnutí, zda by tato prahová hodnota měla být vyjádřena jako absolutní hodnota nebo jako procento celkového vydaného základního kapitálu.

| (6) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (7) | Po vstupu tohoto nařízení v platnost by stávající provozovatelé trhů pro růst malých a středních podniků měli dostat minimální lhůtu, která jim umožní přizpůsobit podmínky registrace. Nařízení by se proto mělo použít tři měsíce po vstupu v platnost, |
| --- | --- |

(7)

Po vstupu tohoto nařízení v platnost by stávající provozovatelé trhů pro růst malých a středních podniků měli dostat minimální lhůtu, která jim umožní přizpůsobit podmínky registrace. Nařízení by se proto mělo použít tři měsíce po vstupu v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 se mění takto:

| 1. | v článku 77 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Emitent, jenž nemá žádné kapitálové nástroje, které by byly obchodovány v některém obchodním systému, je pro účely čl. 4 odst. 1 bodu 13 směrnice 2014/65/EU považován za malý nebo střední podnik, pokud nominální hodnota jeho emisí dluhopisů v průběhu předchozího kalendářního roku ve veškerých obchodních systémech po celé Unii činí nejvýše 50 milionů EUR.“; |
| --- | --- |

1.

v článku 77 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Emitent, jenž nemá žádné kapitálové nástroje, které by byly obchodovány v některém obchodním systému, je pro účely čl. 4 odst. 1 bodu 13 směrnice 2014/65/EU považován za malý nebo střední podnik, pokud nominální hodnota jeho emisí dluhopisů v průběhu předchozího kalendářního roku ve veškerých obchodních systémech po celé Unii činí nejvýše 50 milionů EUR.“;

| 2. | v článku 78 se odstavec 2 mění takto:






  a) | doplňuje se písmeno j), které zní:






  „j) | požaduje, aby emitenti usilující o první přijetí svých akcií k obchodování v jeho systému vyhradili minimální množství svých vydaných akcií k obchodování v tomto mnohostranném obchodním systému v souladu s prahovou hodnotou stanovenou provozovatelem mnohostranného obchodního systému a vyjádřenou buď v absolutní hodnotě, nebo v procentech celkového vydaného základního kapitálu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

v článku 78 se odstavec 2 mění takto:

a)

doplňuje se písmeno j), které zní:

„j)

požaduje, aby emitenti usilující o první přijetí svých akcií k obchodování v jeho systému vyhradili minimální množství svých vydaných akcií k obchodování v tomto mnohostranném obchodním systému v souladu s prahovou hodnotou stanovenou provozovatelem mnohostranného obchodního systému a vyjádřenou buď v absolutní hodnotě, nebo v procentech celkového vydaného základního kapitálu.“;

| b) | doplňuje se nový pododstavec, který zní:
  „Provozovatel mnohostranného obchodního systému může emitenty, již nemají žádné kapitálové nástroje, které by byly obchodovány v mnohostranném obchodním systému, osvobodit od povinnosti zveřejňovat pololetní finanční zprávy stanovené v prvním pododstavci písm. g). Pokud provozovatel mnohostranného obchodního systému uplatní tuto možnost v souladu s první větou tohoto pododstavce, příslušný orgán nebude pro účely prvního pododstavce písm. g) požadovat po emitentech, již nemají žádné kapitálové nástroje, které by byly obchodované v mnohostranném obchodním systému, aby zveřejňovali pololetní finanční zprávy.“. |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový pododstavec, který zní:

„Provozovatel mnohostranného obchodního systému může emitenty, již nemají žádné kapitálové nástroje, které by byly obchodovány v mnohostranném obchodním systému, osvobodit od povinnosti zveřejňovat pololetní finanční zprávy stanovené v prvním pododstavci písm. g). Pokud provozovatel mnohostranného obchodního systému uplatní tuto možnost v souladu s první větou tohoto pododstavce, příslušný orgán nebude pro účely prvního pododstavce písm. g) požadovat po emitentech, již nemají žádné kapitálové nástroje, které by byly obchodované v mnohostranném obchodním systému, aby zveřejňovali pololetní finanční zprávy.“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 11. října 2019.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. prosince 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).

1

(2)  Ustanovení čl. 77 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 ze dne 25. dubna 2016, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 87, 31.3.2017, s. 1).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES (Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 38).

3

---

| 21.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2019/1012

ze dne 12. března 2019,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 stanovením odchylek od pravidel pro určení kontrolních míst a od minimálních požadavků na stanoviště hraniční kontroly

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (1), a zejména na čl. 62 odst. 3 a čl. 64 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2017/625 stanoví mimo jiné rámec pro provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se zvířat a zboží, které vstupují do Unie ze třetích zemí, aby se ověřil soulad s právními předpisy Unie za účelem ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat a, ve vztahu ke geneticky modifikovaným organismům a přípravkům na ochranu rostlin, rovněž životního prostředí. Uvedené nařízení stanoví, že úřední kontroly se provádějí u některých zásilek zvířat a zboží na stanovišti hraniční kontroly v místě prvního vstupu do Unie. Členské státy mají za tímto účelem určit stanoviště hraniční kontroly. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2017/625 stanoví mimo jiné rámec pro provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se zvířat a zboží, které vstupují do Unie ze třetích zemí, aby se ověřil soulad s právními předpisy Unie za účelem ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat a, ve vztahu ke geneticky modifikovaným organismům a přípravkům na ochranu rostlin, rovněž životního prostředí. Uvedené nařízení stanoví, že úřední kontroly se provádějí u některých zásilek zvířat a zboží na stanovišti hraniční kontroly v místě prvního vstupu do Unie. Členské státy mají za tímto účelem určit stanoviště hraniční kontroly.

| (2) | Nařízení (EU) 2017/625 stanoví, že členské státy mají povinnost Komisi podat před určením stanovišť hraniční kontroly oznámení, aby Komise mohla ověřit a v případě potřeby provést kontroly splnění minimálních požadavků pro určení stanovených v uvedeném nařízení. Nařízení (EU) 2017/625 svěřuje Komisi pravomoc ke stanovení určitých podrobných pravidel pro tyto minimální požadavky. Tato prováděcí pravidla byla stanovena v prováděcím nařízení Komise (EU) 2019/1014 (2) (dále společně jen „minimální požadavky“). Nařízení (EU) 2017/625 rovněž stanoví, že členské státy zruší určení stanoviště hraniční kontroly, přestane-li splňovat požadavky na určení pro všechny nebo pro některé kategorie zvířat a zboží, pro které bylo určení učiněno. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) 2017/625 stanoví, že členské státy mají povinnost Komisi podat před určením stanovišť hraniční kontroly oznámení, aby Komise mohla ověřit a v případě potřeby provést kontroly splnění minimálních požadavků pro určení stanovených v uvedeném nařízení. Nařízení (EU) 2017/625 svěřuje Komisi pravomoc ke stanovení určitých podrobných pravidel pro tyto minimální požadavky. Tato prováděcí pravidla byla stanovena v prováděcím nařízení Komise (EU) 2019/1014 (2) (dále společně jen „minimální požadavky“). Nařízení (EU) 2017/625 rovněž stanoví, že členské státy zruší určení stanoviště hraniční kontroly, přestane-li splňovat požadavky na určení pro všechny nebo pro některé kategorie zvířat a zboží, pro které bylo určení učiněno.

| (3) | Pokud však zrušení určení bylo částečné, protože se týkalo specifické kategorie zvířat nebo specifické kategorie zboží, nebo všech kategorií zvířat nebo všech kategorií zboží, bylo-li stanoviště hraniční kontroly určeno pro kategorie zvířat a zboží, mělo by být členským státům umožněno znovu určit stanoviště hraniční kontroly pro ty kategorie zvířat nebo zboží, pro něž bylo toto určení zrušeno, aniž by předtím bylo nutné nechat Komisi provést kontroly za účelem ověření souladu s minimálními požadavky. V takových případech by řešení případů nesouladu nemělo vyžadovat tak rozsáhlá opatření, jako jsou vyžadována k prvnímu určení stanoviště hraniční kontroly. Je proto vhodné stanovit pravidla, na jejichž základě mohou členské státy pro tyto kategorie zvířat nebo zboží znovu určit stanoviště hraniční kontroly, aniž by předtím bylo nutné nechat Komisi provést kontroly za účelem ověření souladu s minimálními požadavky. |
| --- | --- |

(3)

Pokud však zrušení určení bylo částečné, protože se týkalo specifické kategorie zvířat nebo specifické kategorie zboží, nebo všech kategorií zvířat nebo všech kategorií zboží, bylo-li stanoviště hraniční kontroly určeno pro kategorie zvířat a zboží, mělo by být členským státům umožněno znovu určit stanoviště hraniční kontroly pro ty kategorie zvířat nebo zboží, pro něž bylo toto určení zrušeno, aniž by předtím bylo nutné nechat Komisi provést kontroly za účelem ověření souladu s minimálními požadavky. V takových případech by řešení případů nesouladu nemělo vyžadovat tak rozsáhlá opatření, jako jsou vyžadována k prvnímu určení stanoviště hraniční kontroly. Je proto vhodné stanovit pravidla, na jejichž základě mohou členské státy pro tyto kategorie zvířat nebo zboží znovu určit stanoviště hraniční kontroly, aniž by předtím bylo nutné nechat Komisi provést kontroly za účelem ověření souladu s minimálními požadavky.

| (4) | Aby mohla Komise provést důkladné posouzení opatření přijatých členským státem za účelem odstranění nesouladu, který způsobil částečné zrušení určení, měly by členské státy tato opatření oznámit Komisi. Pokračovat v opětovném určení by měly členské státy pouze tehdy, pokud Komise uváží, že přijatá opatření jsou k odstranění nesouladu dostatečná. |
| --- | --- |

(4)

Aby mohla Komise provést důkladné posouzení opatření přijatých členským státem za účelem odstranění nesouladu, který způsobil částečné zrušení určení, měly by členské státy tato opatření oznámit Komisi. Pokračovat v opětovném určení by měly členské státy pouze tehdy, pokud Komise uváží, že přijatá opatření jsou k odstranění nesouladu dostatečná.

| (5) | Odchylka od pravidel nařízení (EU) 2017/625, pokud jde o určení stanovišť hraniční kontroly, by se měla použít pouze tehdy, pokud se opětovné určení uskuteční do dvou let od data částečného zrušení určení. Pokud k opětovnému určení dojde více než dva roky od data částečného zrušení určení, měla by si Komise za účelem posouzení změn, k nimž došlo na stanovištích hraniční kontroly, zachovat možnost provádět kontroly s cílem ověřit, zda stanoviště hraniční kontroly splňuje minimální požadavky. |
| --- | --- |

(5)

Odchylka od pravidel nařízení (EU) 2017/625, pokud jde o určení stanovišť hraniční kontroly, by se měla použít pouze tehdy, pokud se opětovné určení uskuteční do dvou let od data částečného zrušení určení. Pokud k opětovnému určení dojde více než dva roky od data částečného zrušení určení, měla by si Komise za účelem posouzení změn, k nimž došlo na stanovištích hraniční kontroly, zachovat možnost provádět kontroly s cílem ověřit, zda stanoviště hraniční kontroly splňuje minimální požadavky.

| (6) | Nařízení (EU) 2017/625 v některých případech povoluje provádět úřední kontroly na jiných kontrolních místech, než jsou stanoviště hraniční kontroly, a vyžaduje, aby tato kontrolní místa splňovala minimální požadavky a požadavky na určení a zrušení určení stanovišť hraniční kontroly. Proto je vhodné, aby se pravidla tohoto nařízení týkající se přejmenování stanovišť hraniční kontroly vztahovala rovněž na kontrolní místa. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (EU) 2017/625 v některých případech povoluje provádět úřední kontroly na jiných kontrolních místech, než jsou stanoviště hraniční kontroly, a vyžaduje, aby tato kontrolní místa splňovala minimální požadavky a požadavky na určení a zrušení určení stanovišť hraniční kontroly. Proto je vhodné, aby se pravidla tohoto nařízení týkající se přejmenování stanovišť hraniční kontroly vztahovala rovněž na kontrolní místa.

| (7) | Nařízení (EU) 2017/625 vyžaduje, aby se stanoviště hraniční kontroly nacházela v bezprostřední blízkosti místa vstupu do Unie. V zájmu účinné organizace a provádění úředních kontrol a jiných úředních činností by však měla být stanovena pravidla pro určení případů zvláštních zeměpisných omezení a podmínek, za nichž mohou být stanoviště hraniční kontroly umístěna v jiné vzdálenosti, než je bezprostřední blízkost místa vstupu do Unie. Zeměpisná omezení by měla vycházet z přírodních vlastností a krajinných prvků místa vstupu a vzdálenost od místa vstupu by neměla překročit to, co je nezbytně nutné k překonání obtíží způsobených zeměpisnými omezeními. Tato vzdálenost by navíc neměla představovat riziko pro zdraví lidí, zvířat a rostlin, dobré životní podmínky zvířat a životní prostředí. Mezi specifická zeměpisná omezení by se měla zahrnout ta, která mají potenciál způsobovat závažná omezení dopravy, například vysoké přechody se silnicemi, které jsou nevhodné pro přemísťování zvířat a zboží, nebo která způsobují značná zpoždění při přepravě. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (EU) 2017/625 vyžaduje, aby se stanoviště hraniční kontroly nacházela v bezprostřední blízkosti místa vstupu do Unie. V zájmu účinné organizace a provádění úředních kontrol a jiných úředních činností by však měla být stanovena pravidla pro určení případů zvláštních zeměpisných omezení a podmínek, za nichž mohou být stanoviště hraniční kontroly umístěna v jiné vzdálenosti, než je bezprostřední blízkost místa vstupu do Unie. Zeměpisná omezení by měla vycházet z přírodních vlastností a krajinných prvků místa vstupu a vzdálenost od místa vstupu by neměla překročit to, co je nezbytně nutné k překonání obtíží způsobených zeměpisnými omezeními. Tato vzdálenost by navíc neměla představovat riziko pro zdraví lidí, zvířat a rostlin, dobré životní podmínky zvířat a životní prostředí. Mezi specifická zeměpisná omezení by se měla zahrnout ta, která mají potenciál způsobovat závažná omezení dopravy, například vysoké přechody se silnicemi, které jsou nevhodné pro přemísťování zvířat a zboží, nebo která způsobují značná zpoždění při přepravě.

| (8) | Stanoviště hraniční kontroly pro dovoz zásilek neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků často působí v rámci zeměpisných omezení, jež jsou důsledkem dlouhých pobřeží nebo dlouhých hranic některých členských států. V důsledku výše uvedených zeměpisných omezení obecně bývají funkční pouze v době provádění úředních kontrol. Proto by pro jejich určení měly být stanoveny určité výjimky z minimálních požadavků na stanoviště hraniční kontroly stanovených v čl. 64 odst. 3 nařízení (EU) 2017/625. V zájmu zajištění účinnosti úředních kontrol a jiných úředních činností by však při provádění těchto kontrol a činností ze strany mobilního úředního kontrolního týmu příslušného orgánu stanoviště hraniční kontroly měly být splněny zvláštní podmínky. Mobilní úřední kontrolní tým by zejména měl být schopen v době úředních kontrol nebo jiných úředních činností zajistit dostatečný počet vhodně kvalifikovaných pracovníků a přístup k nezbytnému vybavení. |
| --- | --- |

(8)

Stanoviště hraniční kontroly pro dovoz zásilek neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků často působí v rámci zeměpisných omezení, jež jsou důsledkem dlouhých pobřeží nebo dlouhých hranic některých členských států. V důsledku výše uvedených zeměpisných omezení obecně bývají funkční pouze v době provádění úředních kontrol. Proto by pro jejich určení měly být stanoveny určité výjimky z minimálních požadavků na stanoviště hraniční kontroly stanovených v čl. 64 odst. 3 nařízení (EU) 2017/625. V zájmu zajištění účinnosti úředních kontrol a jiných úředních činností by však při provádění těchto kontrol a činností ze strany mobilního úředního kontrolního týmu příslušného orgánu stanoviště hraniční kontroly měly být splněny zvláštní podmínky. Mobilní úřední kontrolní tým by zejména měl být schopen v době úředních kontrol nebo jiných úředních činností zajistit dostatečný počet vhodně kvalifikovaných pracovníků a přístup k nezbytnému vybavení.

| (9) | Pravidla, která musí stanovit Komise v souladu s čl. 62 odst. 3, čl. 64 odst. 2 a čl. 64 odst. 5 nařízení (EU) 2017/625, jsou úzce propojena, jelikož se všechna týkají odchylek nebo výjimek z určitých požadavků na stanoviště hraniční kontroly. Aby se usnadnilo správné a komplexní uplatňování těchto pravidel, která by se rovněž měla uplatňovat od téhož dne, je vhodné je stanovit jedním aktem. |
| --- | --- |

(9)

Pravidla, která musí stanovit Komise v souladu s čl. 62 odst. 3, čl. 64 odst. 2 a čl. 64 odst. 5 nařízení (EU) 2017/625, jsou úzce propojena, jelikož se všechna týkají odchylek nebo výjimek z určitých požadavků na stanoviště hraniční kontroly. Aby se usnadnilo správné a komplexní uplatňování těchto pravidel, která by se rovněž měla uplatňovat od téhož dne, je vhodné je stanovit jedním aktem.

| (10) | Vzhledem k tomu, že zvláštní zmocnění Komise stanovená v nařízení (EU) 2017/625 se začnou používat od 14. prosince 2019, mělo by se toto nařízení použít rovněž od téhož data, |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k tomu, že zvláštní zmocnění Komise stanovená v nařízení (EU) 2017/625 se začnou používat od 14. prosince 2019, mělo by se toto nařízení použít rovněž od téhož data,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pravidla týkající se:

| a) | opětovného určení stanoviště hraniční kontroly nebo jiného kontrolního místa než stanoviště hraniční kontroly, kde bylo určení částečně zrušeno |
| --- | --- |

a)

opětovného určení stanoviště hraniční kontroly nebo jiného kontrolního místa než stanoviště hraniční kontroly, kde bylo určení částečně zrušeno

| b) | stanovišť hraniční kontroly nacházejících se v jiné vzdálenosti než v bezprostřední blízkosti místa vstupu do Unie z důvodu zvláštních zeměpisných omezení; |
| --- | --- |

b)

stanovišť hraniční kontroly nacházejících se v jiné vzdálenosti než v bezprostřední blízkosti místa vstupu do Unie z důvodu zvláštních zeměpisných omezení;

| c) | určení stanovišť hraniční kontroly pro dovoz neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků za účelem zohlednění zvláštních zeměpisných omezení. |
| --- | --- |

c)

určení stanovišť hraniční kontroly pro dovoz neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků za účelem zohlednění zvláštních zeměpisných omezení.

Článek 2

Opětovné určení stanoviště hraniční kontroly nebo jiného kontrolního místa než stanoviště hraniční kontroly po částečném zrušení jeho určení

1.   Odchylně od čl. 59 odst. 3, 4 a 5 nařízení (EU) 2017/625, pokud členský stát zrušil určení stanoviště hraniční kontroly nebo jiného kontrolního místa než stanoviště hraniční kontroly uvedeného v čl. 53 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení pro určité kategorie zvířat nebo zboží v důsledku nesouladu s minimálními požadavky uvedenými v čl. 64 odst. 3 uvedeného nařízení nebo podrobnými pravidly týkajícími se minimálních požadavků stanovených v prováděcím nařízení (EU) 2019/1014, může členský stát toto stanoviště hraniční kontroly nebo toto kontrolní místo v souladu s odstavci 2 až 5 tohoto článku opětovně určit (dále jen „opětovné určení“).

2.   Před opětovným určením podle odstavce 1 oznámí členský stát Komisi opatření, která přijal k nápravě nesouladu s minimálními požadavky uvedenými v odstavci 1.

3.   Do jednoho měsíce ode dne obdržení oznámení Komise posoudí, zda jsou přijatá opatření dostatečná k zajištění souladu s minimálními požadavky, a v této lhůtě informuje členský stát o výsledku svého posouzení.

4.   Členský stát přistoupí k opětovnému určení pouze tehdy, pokud byl Komisí v souladu s odstavcem 3 informován o tom, že opatření přijatá členským státem jsou dostatečná k zajištění souladu s minimálními požadavky.

5.   Opětovné určení v souladu s odstavcem 4 se může uskutečnit pouze do dvou let ode dne částečného zrušení určení uvedeného v odstavci 1.

Po uplynutí dvouletého období může být opětovné určení provedeno pouze v souladu s článkem 59 nařízení (EU) 2017/625.

Článek 3

Stanoviště hraniční kontroly nacházející se v jiné vzdálenosti, než je bezprostřední blízkost místa vstupu do Unie

1.   Odchylně od čl. 64 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625 se mohou stanoviště hraniční kontroly nacházet v jiné vzdálenosti, než je bezprostřední blízkost místa vstupu do Unie, za předpokladu, že:

| a) | je to nezbytné kvůli zvláštním zeměpisným omezením v souladu s odstavcem 2 a |
| --- | --- |

a)

je to nezbytné kvůli zvláštním zeměpisným omezením v souladu s odstavcem 2 a

| b) | jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 3. |
| --- | --- |

b)

jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 3.

2.   Zeměpisná omezení uvedená v odstavci 1 musí zabraňovat účinnému provádění úředních kontrol a jiných úředních činností nebo je omezovat.

Tato zeměpisná omezení musí odpovídat jedné nebo více následujícím situacím:

| a) | místa vstupu se zeměpisným uspořádáním, které s sebou nese významná omezení dopravního systému; |
| --- | --- |

a)

místa vstupu se zeměpisným uspořádáním, které s sebou nese významná omezení dopravního systému;

| b) | místa vstupu, která jsou v určitých ročních obdobích opakovaně zasahována povodněmi; |
| --- | --- |

b)

místa vstupu, která jsou v určitých ročních obdobích opakovaně zasahována povodněmi;

| c) | mořská přístaviště obklopená útesy; |
| --- | --- |

c)

mořská přístaviště obklopená útesy;

| d) | přeshraniční komunikace procházející horskými průsmyky; |
| --- | --- |

d)

přeshraniční komunikace procházející horskými průsmyky;

| e) | železniční přeprava zvířat a zboží, u níž je nezbytné umístit stanoviště hraniční kontroly v první stanici; nebo |
| --- | --- |

e)

železniční přeprava zvířat a zboží, u níž je nezbytné umístit stanoviště hraniční kontroly v první stanici; nebo

| f) | místa vstupu, v jejichž bezprostřední blízkosti se nenachází vhodný pozemek k umístění stanoviště hraniční kontroly a jeho zařízení. |
| --- | --- |

f)

místa vstupu, v jejichž bezprostřední blízkosti se nenachází vhodný pozemek k umístění stanoviště hraniční kontroly a jeho zařízení.

3.   Pokud se členský stát rozhodne určit jedno nebo více stanovišť hraniční kontroly uvedených v odstavci 1, určení podléhá splnění těchto podmínek:

| a) | vzdálenost stanoviště hraniční kontroly od místa vstupu do Unie je úměrná nutnosti překonat překážky vyplývající z jeho geografické polohy a nepřekračuje tuto potřebu a |
| --- | --- |

a)

vzdálenost stanoviště hraniční kontroly od místa vstupu do Unie je úměrná nutnosti překonat překážky vyplývající z jeho geografické polohy a nepřekračuje tuto potřebu a

| b) | stanoviště hraniční kontroly a místo vstupu spadají do pravomoci stejného celního orgánu, aby zásilky mohly být z místa vstupu na stanoviště hraniční kontroly přemístěny, aniž by musely být propuštěny do celního režimu a podrobeny manipulaci v jeho rámci. |
| --- | --- |

b)

stanoviště hraniční kontroly a místo vstupu spadají do pravomoci stejného celního orgánu, aby zásilky mohly být z místa vstupu na stanoviště hraniční kontroly přemístěny, aniž by musely být propuštěny do celního režimu a podrobeny manipulaci v jeho rámci.

4.   Stanoviště hraniční kontroly musí být umístěno v dostatečné vzdálenosti od zařízení nebo míst, kde jsou držena zvířata, pěstovány rostliny nebo uchovávány rostlinné produkty nebo jiné předměty vnímavé k přenosným nákazám nebo škodlivým organismům.

Článek 4

Výjimky pro stanoviště hraniční kontroly určená pro dovoz neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků

1.   Výjimka podle odstavce 2 se vztahuje na stanoviště hraniční kontroly, která kvůli délce pobřeží nebo hranic dotyčného členského státu fungují pouze v době, kdy probíhá provádění kontrol zásilek neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků (dále jen „dotčená stanoviště hraniční kontroly“).

2.   Členské státy mohou určit dotčená stanoviště hraniční kontroly a vyjmout je z povinností uvedených v čl. 64 odst. 3 písm. a), c) a f) nařízení (EU) 2017/625, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| a) | byla zavedena opatření, která nepřetržitě zabraňují nezjištěnému vstupu zásilek neopracované dřevěné kulatiny a řeziva a dřevních štěpků na území Unie; |
| --- | --- |

a)

byla zavedena opatření, která nepřetržitě zabraňují nezjištěnému vstupu zásilek neopracované dřevěné kulatiny a řeziva a dřevních štěpků na území Unie;

| b) | dotčené stanoviště hraniční kontroly má přístup k dostatečnému počtu vhodně kvalifikovaných pracovníků v podobě mobilního úředního kontrolního týmu příslušných orgánů, který je schopen dosáhnout stanoviště hraniční kontroly ještě před příchodem zásilek, aby provedl úřední kontroly neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků; |
| --- | --- |

b)

dotčené stanoviště hraniční kontroly má přístup k dostatečnému počtu vhodně kvalifikovaných pracovníků v podobě mobilního úředního kontrolního týmu příslušných orgánů, který je schopen dosáhnout stanoviště hraniční kontroly ještě před příchodem zásilek, aby provedl úřední kontroly neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků;

| c) | mobilní úřední kontrolní tým příslušných orgánů poskytuje nebo má okamžitý přístup k:






  i) | vybavení, prostorám a jiným zařízením uvedeným v čl. 64 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) 2017/625 a |
| --- | --- | --- |

c)

mobilní úřední kontrolní tým příslušných orgánů poskytuje nebo má okamžitý přístup k:

i)

vybavení, prostorám a jiným zařízením uvedeným v čl. 64 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) 2017/625 a

| ii) | technologiím a počítačovému vybavení uvedenému v čl. 64 odst. 3 písm. f) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

ii)

technologiím a počítačovému vybavení uvedenému v čl. 64 odst. 3 písm. f) uvedeného nařízení.

Článek 5

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 14. prosince 2019.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. března 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1014 ze dne 12. června 2019, kterým se stanoví podrobná pravidla pro minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly, včetně kontrolních středisek, a na formát, kategorie a zkratky, které se mají používat v seznamech stanovišť hraniční kontroly a kontrolních středisek (viz strana 10 v tomto čísle Úředního věstníku).

2

---

| 21.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1013

ze dne 16. dubna 2019

o oznamování zásilek určitých kategorií zvířat a zboží, které vstupují do Unie, s předstihem

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (1), a zejména na čl. 58 první pododstavec písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2017/625 stanoví mimo jiné rámec pro provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se zvířat a zboží, které vstupují do Unie ze třetích zemí, aby se ověřil soulad s právními předpisy Unie za účelem ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat a, v souvislosti s geneticky modifikovanými organismy a přípravky na ochranu rostlin, rovněž životního prostředí. Uvedený rámec zahrnuje úřední kontroly prováděné u zvířat a zboží vstupujících do Unie ze třetích zemí přes určená stanoviště hraniční kontroly. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2017/625 stanoví mimo jiné rámec pro provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se zvířat a zboží, které vstupují do Unie ze třetích zemí, aby se ověřil soulad s právními předpisy Unie za účelem ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat a, v souvislosti s geneticky modifikovanými organismy a přípravky na ochranu rostlin, rovněž životního prostředí. Uvedený rámec zahrnuje úřední kontroly prováděné u zvířat a zboží vstupujících do Unie ze třetích zemí přes určená stanoviště hraniční kontroly.

| (2) | Podle nařízení (EU) 2017/625 musí provozovatel odpovědný za určité zásilky vstupující do Unie před příchodem zásilek s předstihem uvědomit příslušné orgány stanoviště hraniční kontroly. Aby uvedené orgány mohly provádět úřední kontroly včas a účinným způsobem, je vhodné stanovit minimální lhůtu pro podání tohoto oznámení s předstihem na jeden pracovní den před příchodem zásilek. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení (EU) 2017/625 musí provozovatel odpovědný za určité zásilky vstupující do Unie před příchodem zásilek s předstihem uvědomit příslušné orgány stanoviště hraniční kontroly. Aby uvedené orgány mohly provádět úřední kontroly včas a účinným způsobem, je vhodné stanovit minimální lhůtu pro podání tohoto oznámení s předstihem na jeden pracovní den před příchodem zásilek.

| (3) | Vzhledem k logistickým omezením souvisejícím s dopravou však nemusí být lhůta pro oznámení s předstihem stanovená na jeden pracovní den před příchodem zásilky v určitých případech splnitelná. To může být například případ, kdy je zásilka přepravována z místa odeslání na stanoviště hraniční kontroly v době kratší než 24 hodin a před naložením zásilky nejsou k dispozici informace potřebné k vyplnění příslušných částí společného zdravotního vstupního dokladu, které jsou požadovány pro podání oznámení s předstihem v souladu s čl. 56 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) 2017/625. V těchto případech by členské státy měly mít možnost požadovat, aby oznámení s předstihem bylo učiněno nejméně čtyři hodiny před příchodem zásilky, aby bylo možné zajistit včasné a účinné úřední kontroly i za takových okolností. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k logistickým omezením souvisejícím s dopravou však nemusí být lhůta pro oznámení s předstihem stanovená na jeden pracovní den před příchodem zásilky v určitých případech splnitelná. To může být například případ, kdy je zásilka přepravována z místa odeslání na stanoviště hraniční kontroly v době kratší než 24 hodin a před naložením zásilky nejsou k dispozici informace potřebné k vyplnění příslušných částí společného zdravotního vstupního dokladu, které jsou požadovány pro podání oznámení s předstihem v souladu s čl. 56 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) 2017/625. V těchto případech by členské státy měly mít možnost požadovat, aby oznámení s předstihem bylo učiněno nejméně čtyři hodiny před příchodem zásilky, aby bylo možné zajistit včasné a účinné úřední kontroly i za takových okolností.

| (4) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1012 (2) stanoví, že členské státy mají povinnost osvobodit stanoviště hraniční kontroly, která mají být určena pro dovoz neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků, od určitých minimálních požadavků na stanoviště hraniční kontroly, a to z důvodu konkrétních zeměpisných omezení. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že úřední kontroly a jiné úřední činnosti na stanovišti hraniční kontroly, které bylo určeno pro výše uvedené zboží, může provést mobilní tým pro úřední kontroly. Proto by měla být v tomto nařízení stanovena odchylka od pravidel týkajících se minimální lhůty pro oznámení o příchodu zásilek s předstihem, aby se umožnila dostatečná doba pro organizaci úředních kontrol a jiných úředních činností na uvedených stanovištích hraniční kontroly. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1012 (2) stanoví, že členské státy mají povinnost osvobodit stanoviště hraniční kontroly, která mají být určena pro dovoz neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků, od určitých minimálních požadavků na stanoviště hraniční kontroly, a to z důvodu konkrétních zeměpisných omezení. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že úřední kontroly a jiné úřední činnosti na stanovišti hraniční kontroly, které bylo určeno pro výše uvedené zboží, může provést mobilní tým pro úřední kontroly. Proto by měla být v tomto nařízení stanovena odchylka od pravidel týkajících se minimální lhůty pro oznámení o příchodu zásilek s předstihem, aby se umožnila dostatečná doba pro organizaci úředních kontrol a jiných úředních činností na uvedených stanovištích hraniční kontroly.

| (5) | Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) 2017/625 je použitelné ode dne 14. prosince 2019, mělo by se toto nařízení použít rovněž od uvedeného data. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) 2017/625 je použitelné ode dne 14. prosince 2019, mělo by se toto nařízení použít rovněž od uvedeného data.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oznamování zásilek s předstihem

1.   Provozovatel odpovědný za zásilku, která spadá do kategorií zvířat a zboží uvedených v čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625, učiní s předstihem oznámení příslušnému orgánu stanoviště hraniční kontroly v místě prvního vstupu do Unie nejméně jeden pracovní den před očekávaným příjezdem zásilky.

2.   Odchylně od odstavce 1 platí, že pokud logistická omezení brání dodržení lhůty stanovené v uvedeném odstavci, mohou příslušné orgány stanovišť hraniční kontroly uplatnit lhůtu pro oznámení s předstihem v délce nejméně čtyři hodiny před očekávaným příchodem zásilky.

3.   Odchylně od odstavce 1 mohou příslušné orgány stanovišť hraniční kontroly určených pro dovoz neopracované dřevěné kulatiny, řeziva a dřevních štěpků v souladu s článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/1012 uplatnit lhůtu pro oznámení s předstihem v délce až pěti pracovních dnů před očekávaným příchodem takových zásilek.

Článek 2

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 14. prosince 2019.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. dubna 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1012 ze dne 12. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 stanovením odchylek od pravidel pro určení kontrolních míst a od minimálních požadavků na stanoviště hraniční kontroly (viz strana 4 v tomto čísle Úředního věstníku).

2

---

| 21.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1014

ze dne 12. června 2019,

kterým se stanoví podrobná pravidla pro minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly, včetně kontrolních středisek, a na formát, kategorie a zkratky, které se mají používat v seznamech stanovišť hraniční kontroly a kontrolních středisek

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách), (1) a zejména na čl. 60 odst. 2 a čl. 64 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2017/625 stanoví mimo jiné rámec pro provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se zvířat a zboží, které vstupují do Unie ze třetích zemí, aby se ověřil soulad s právními předpisy Unie za účelem ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat a, ve vztahu ke geneticky modifikovaným organismům a přípravkům na ochranu rostlin, rovněž životního prostředí. Uvedené nařízení stanoví, že úřední kontroly se provádějí u zásilek zvířat a zboží na stanovišti hraniční kontroly v místě prvního vstupu do Unie. Členské státy mají za tímto účelem určit stanoviště hraniční kontroly. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2017/625 stanoví mimo jiné rámec pro provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se zvířat a zboží, které vstupují do Unie ze třetích zemí, aby se ověřil soulad s právními předpisy Unie za účelem ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat a, ve vztahu ke geneticky modifikovaným organismům a přípravkům na ochranu rostlin, rovněž životního prostředí. Uvedené nařízení stanoví, že úřední kontroly se provádějí u zásilek zvířat a zboží na stanovišti hraniční kontroly v místě prvního vstupu do Unie. Členské státy mají za tímto účelem určit stanoviště hraniční kontroly.

| (2) | Nařízení (EU) 2017/625 stanoví minimální požadavky, která musí stanoviště hraniční kontroly splňovat, aby mohla být určena. Je proto vhodné stanovit podrobná pravidla pro minimální požadavky týkající se infrastruktury, vybavení a dokumentace stanovišť hraniční kontroly. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) 2017/625 stanoví minimální požadavky, která musí stanoviště hraniční kontroly splňovat, aby mohla být určena. Je proto vhodné stanovit podrobná pravidla pro minimální požadavky týkající se infrastruktury, vybavení a dokumentace stanovišť hraniční kontroly.

| (3) | Za účelem ochrany zdraví lidí a zvířat by měla být stanovena dodatečná podrobná pravidla pro minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly, jež byla určena pro kategorii zvířat a pro některé kategorie zboží, jako jsou produkty živočišného původu, vedlejší produkty živočišného původu, zárodečné produkty, směsné produkty a seno a sláma. |
| --- | --- |

(3)

Za účelem ochrany zdraví lidí a zvířat by měla být stanovena dodatečná podrobná pravidla pro minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly, jež byla určena pro kategorii zvířat a pro některé kategorie zboží, jako jsou produkty živočišného původu, vedlejší produkty živočišného původu, zárodečné produkty, směsné produkty a seno a sláma.

| (4) | V některých případech by stanoviště hraniční kontroly měla být osvobozena od požadavku disponovat zastřešeným prostorem pro vykládku, aby se zohlednily zvláštní požadavky na vykládku některých zásilek neuložených v kontejnerech, například zásilek produktů rybolovu nebo vedlejších produktů živočišného původu, jako je vlna, jakož i objemných zásilek volně loženého zboží, jež sestávají z velkého množství zboží přepravovaného bez zabalení. Vzhledem k tomu, že zásilky volně ložených kapalin živočišného původu a jiného než živočišného původu jsou vykládány přímo z dopravního prostředku do nádrží prostřednictvím zvláštních trubek, nemělo by se požadovat, aby stanoviště hraniční kontroly disponovala prostory nebo místnostmi pro vykládku zboží a kontrolními místnostmi či kontrolními prostory pro provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se volně ložených kapalin. |
| --- | --- |

(4)

V některých případech by stanoviště hraniční kontroly měla být osvobozena od požadavku disponovat zastřešeným prostorem pro vykládku, aby se zohlednily zvláštní požadavky na vykládku některých zásilek neuložených v kontejnerech, například zásilek produktů rybolovu nebo vedlejších produktů živočišného původu, jako je vlna, jakož i objemných zásilek volně loženého zboží, jež sestávají z velkého množství zboží přepravovaného bez zabalení. Vzhledem k tomu, že zásilky volně ložených kapalin živočišného původu a jiného než živočišného původu jsou vykládány přímo z dopravního prostředku do nádrží prostřednictvím zvláštních trubek, nemělo by se požadovat, aby stanoviště hraniční kontroly disponovala prostory nebo místnostmi pro vykládku zboží a kontrolními místnostmi či kontrolními prostory pro provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se volně ložených kapalin.

| (5) | S cílem zabránit riziku křížové kontaminace je vhodné stanovit požadavky na oddělení zařízení pro vykládku, skladování a kontrolu na stanovištích hraniční kontroly, která byla určena pro produkty živočišného původu, směsné produkty, vedlejší produkty živočišného původu a zárodečné produkty. Je však třeba přijmout ustanovení povolující odchylku od těchto požadavků na oddělení v případě, že stanoviště hraniční kontroly bylo určeno výhradně pro balené zboží, nebo pro balené a určité nebalené zboží, u něhož posouzení rizik provedené příslušnými orgány na daném stanovišti hraniční kontroly vyloučilo možnost křížové kontaminace. V tomto případě by příslušné orgány měly v zájmu účinného řešení rizik křížové kontaminace zajistit také časové oddělení při manipulaci se zásilkami, jakož i vyčištění a dezinfekci zařízení mezi příjezdy jednotlivých zásilek. |
| --- | --- |

(5)

S cílem zabránit riziku křížové kontaminace je vhodné stanovit požadavky na oddělení zařízení pro vykládku, skladování a kontrolu na stanovištích hraniční kontroly, která byla určena pro produkty živočišného původu, směsné produkty, vedlejší produkty živočišného původu a zárodečné produkty. Je však třeba přijmout ustanovení povolující odchylku od těchto požadavků na oddělení v případě, že stanoviště hraniční kontroly bylo určeno výhradně pro balené zboží, nebo pro balené a určité nebalené zboží, u něhož posouzení rizik provedené příslušnými orgány na daném stanovišti hraniční kontroly vyloučilo možnost křížové kontaminace. V tomto případě by příslušné orgány měly v zájmu účinného řešení rizik křížové kontaminace zajistit také časové oddělení při manipulaci se zásilkami, jakož i vyčištění a dezinfekci zařízení mezi příjezdy jednotlivých zásilek.

| (6) | Jelikož by zvířata a zboží vstupující do Unie, na které se vztahují úřední kontroly na stanovištích hraniční kontroly, nemusely být v souladu s právními předpisy Unie, v zájmu zamezení veškerým rizikům křížové kontaminace je vhodné zavést pravidla, která zakazují používání některých zařízení na stanovištích hraniční kontroly pro zásilky zvířat a zboží určené pro obchod uvnitř Unie a umožňují takové použití pro zásilky zvířat a zboží určené pro vývoz nebo přepravované z jednoho místa na území Unie do jiného místa na území Unie po průjezdu přes území třetí země, a to za předpokladu, že příslušné orgány provádějí vhodná opatření k prevenci rizik. Tato opatření by měla být založena na posouzení toho, zda jsou příslušná zařízení schopna takové dodatečné činnosti provádět. Příslušné orgány by měly zavést vhodná opatření pro zacházení se zvířaty v souladu s pravidly Unie pro dobré životní podmínky zvířat. |
| --- | --- |

(6)

Jelikož by zvířata a zboží vstupující do Unie, na které se vztahují úřední kontroly na stanovištích hraniční kontroly, nemusely být v souladu s právními předpisy Unie, v zájmu zamezení veškerým rizikům křížové kontaminace je vhodné zavést pravidla, která zakazují používání některých zařízení na stanovištích hraniční kontroly pro zásilky zvířat a zboží určené pro obchod uvnitř Unie a umožňují takové použití pro zásilky zvířat a zboží určené pro vývoz nebo přepravované z jednoho místa na území Unie do jiného místa na území Unie po průjezdu přes území třetí země, a to za předpokladu, že příslušné orgány provádějí vhodná opatření k prevenci rizik. Tato opatření by měla být založena na posouzení toho, zda jsou příslušná zařízení schopna takové dodatečné činnosti provádět. Příslušné orgány by měly zavést vhodná opatření pro zacházení se zvířaty v souladu s pravidly Unie pro dobré životní podmínky zvířat.

| (7) | Za účelem podpory účinnosti úředních kontrol a jiných úředních činností by měla být zajištěna jistá flexibilita tím, že se za určitých podmínek umožní využití skladovacích zařízení komerčních podniků a skladování v dopravním prostředku, v němž byla zásilka na stanoviště hraniční kontroly dopravena. |
| --- | --- |

(7)

Za účelem podpory účinnosti úředních kontrol a jiných úředních činností by měla být zajištěna jistá flexibilita tím, že se za určitých podmínek umožní využití skladovacích zařízení komerčních podniků a skladování v dopravním prostředku, v němž byla zásilka na stanoviště hraniční kontroly dopravena.

| (8) | Pro usnadnění účinné organizace a provádění úředních kontrol a jiných úředních činností je vhodné umožnit rozdělení stanovišť hraniční kontroly na jedno nebo více kontrolních středisek, kde mají být kontrolovány kategorie zvířat a zboží, pro něž bylo dané stanoviště hraniční kontroly určeno. V této souvislosti by měly být stanoveny minimální požadavky na kontrolní střediska. |
| --- | --- |

(8)

Pro usnadnění účinné organizace a provádění úředních kontrol a jiných úředních činností je vhodné umožnit rozdělení stanovišť hraniční kontroly na jedno nebo více kontrolních středisek, kde mají být kontrolovány kategorie zvířat a zboží, pro něž bylo dané stanoviště hraniční kontroly určeno. V této souvislosti by měly být stanoveny minimální požadavky na kontrolní střediska.

| (9) | Komise by měla v rámci postupu určování stanoviště hraniční kontroly posoudit, zda kontrolní střediska splňují minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly stanovené v čl. 64 odst. 3 nařízení (EU) 2017/625 a podrobná pravidla pro minimální požadavky stanovená tímto nařízením. Při oznamování určení stanoviště hraniční kontroly Komisi by proto členské státy měly uvádět všechny nezbytné informace o kontrolních střediscích. |
| --- | --- |

(9)

Komise by měla v rámci postupu určování stanoviště hraniční kontroly posoudit, zda kontrolní střediska splňují minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly stanovené v čl. 64 odst. 3 nařízení (EU) 2017/625 a podrobná pravidla pro minimální požadavky stanovená tímto nařízením. Při oznamování určení stanoviště hraniční kontroly Komisi by proto členské státy měly uvádět všechny nezbytné informace o kontrolních střediscích.

| (10) | Aby bylo zajištěno řádné ověření souladu stanovišť hraniční kontroly a kontrolních středisek při těchto stanovištích s minimálními požadavky stanovenými v čl. 64 odst. 3 nařízení (EU) 2017/625 a s podrobnými pravidly stanovenými v tomto nařízení, měly by členské státy vyrozumět Komisi o veškerých změnách v infrastruktuře nebo provozu určitého stanoviště hraniční kontroly nebo kontrolního střediska při tomto stanovišti, pokud si tyto změny vyžádají aktualizaci informací poskytnutých Komisi v souladu s čl. 59 odst. 2 nařízení (EU) 2017/625. Je tudíž vhodné stanovit v tomto nařízení požadavek, aby členské státy Komisi řádně informovaly. |
| --- | --- |

(10)

Aby bylo zajištěno řádné ověření souladu stanovišť hraniční kontroly a kontrolních středisek při těchto stanovištích s minimálními požadavky stanovenými v čl. 64 odst. 3 nařízení (EU) 2017/625 a s podrobnými pravidly stanovenými v tomto nařízení, měly by členské státy vyrozumět Komisi o veškerých změnách v infrastruktuře nebo provozu určitého stanoviště hraniční kontroly nebo kontrolního střediska při tomto stanovišti, pokud si tyto změny vyžádají aktualizaci informací poskytnutých Komisi v souladu s čl. 59 odst. 2 nařízení (EU) 2017/625. Je tudíž vhodné stanovit v tomto nařízení požadavek, aby členské státy Komisi řádně informovaly.

| (11) | V čl. 53 odst. 2 a čl. 60 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625 se stanoví, že každý členský stát musí na internetu zpřístupnit aktualizované seznamy stanovišť hraniční kontroly a kontrolních míst na svém území a poskytnout u každého stanoviště hraniční kontroly a kontrolního místa určité informace. Je proto vhodné stanovit v tomto nařízení formát pro seznamy stanovišť hraniční kontroly a kontrolních míst spolu se zkratkami, které se mají použít pro označení kategorií zvířat a zboží, pro něž byly stanoviště hraniční kontroly a kontrolní body určeny, a dodatečnými konkrétními informacemi týkajícími se rozsahu určení. |
| --- | --- |

(11)

V čl. 53 odst. 2 a čl. 60 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625 se stanoví, že každý členský stát musí na internetu zpřístupnit aktualizované seznamy stanovišť hraniční kontroly a kontrolních míst na svém území a poskytnout u každého stanoviště hraniční kontroly a kontrolního místa určité informace. Je proto vhodné stanovit v tomto nařízení formát pro seznamy stanovišť hraniční kontroly a kontrolních míst spolu se zkratkami, které se mají použít pro označení kategorií zvířat a zboží, pro něž byly stanoviště hraniční kontroly a kontrolní body určeny, a dodatečnými konkrétními informacemi týkajícími se rozsahu určení.

| (12) | V zájmu transparentnosti by všechna kontrolní střediska používaná jako součást stanoviště hraniční kontroly měla být uvedena na seznamu stanovišť hraniční kontroly u příslušného stanoviště s uvedením kategorií zvířat a zboží, jež jsou v daných kontrolních střediscích podrobovány kontrole. Veškeré změny týkající se kontrolních středisek by se měly v seznamu řádně promítnout. |
| --- | --- |

(12)

V zájmu transparentnosti by všechna kontrolní střediska používaná jako součást stanoviště hraniční kontroly měla být uvedena na seznamu stanovišť hraniční kontroly u příslušného stanoviště s uvedením kategorií zvířat a zboží, jež jsou v daných kontrolních střediscích podrobovány kontrole. Veškeré změny týkající se kontrolních středisek by se měly v seznamu řádně promítnout.

| (13) | Pravidla, která má Komise stanovit v souladu s čl. 60 odst. 2 a čl. 64 odst. 4 nařízení (EU) 2017/625, spolu úzce souvisí, jelikož se všechna týkají požadavků na stanoviště hraniční kontroly a kontrolní místa; měla by se proto použít od téhož data. Aby se usnadnilo řádné a úplné uplatňování těchto pravidel, je vhodné je stanovit v jediném aktu. |
| --- | --- |

(13)

Pravidla, která má Komise stanovit v souladu s čl. 60 odst. 2 a čl. 64 odst. 4 nařízení (EU) 2017/625, spolu úzce souvisí, jelikož se všechna týkají požadavků na stanoviště hraniční kontroly a kontrolní místa; měla by se proto použít od téhož data. Aby se usnadnilo řádné a úplné uplatňování těchto pravidel, je vhodné je stanovit v jediném aktu.

| (14) | Rozhodnutí Komise 2001/812/ES (2) stanoví minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly schválená v souladu se směrnicí Rady 97/78/ES (3) a na kontrolní střediska, jakož i pravidla pro jejich zařazení na seznam. Rozhodnutí Komise 2009/821/ES (4) zavádí seznam schválených stanovišť hraniční kontroly. Směrnice Komise 98/22/ES (5) stanoví minimální podmínky pro provádění rostlinolékařských kontrol rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, pocházejících ze třetích zemí, na inspekčních místech v souladu se směrnicí 2000/29/ES (6). Aby bylo možné zajistit soudržnost a zabránit překrývání požadavků rozhodnutí 2001/812/ES, směrnice 2009/821/ES a 98/22/ES by měly být zrušeny. |
| --- | --- |

(14)

Rozhodnutí Komise 2001/812/ES (2) stanoví minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly schválená v souladu se směrnicí Rady 97/78/ES (3) a na kontrolní střediska, jakož i pravidla pro jejich zařazení na seznam. Rozhodnutí Komise 2009/821/ES (4) zavádí seznam schválených stanovišť hraniční kontroly. Směrnice Komise 98/22/ES (5) stanoví minimální podmínky pro provádění rostlinolékařských kontrol rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, pocházejících ze třetích zemí, na inspekčních místech v souladu se směrnicí 2000/29/ES (6). Aby bylo možné zajistit soudržnost a zabránit překrývání požadavků rozhodnutí 2001/812/ES, směrnice 2009/821/ES a 98/22/ES by měly být zrušeny.

| (15) | Příslušná ustanovení a zmocnění udělená Komisi stanovená v nařízení (EU) 2017/625 se začnou používat od 14. prosince 2019. Pravidla stanovená v tomto nařízení by se tudíž měla rovněž použít od uvedeného data. |
| --- | --- |

(15)

Příslušná ustanovení a zmocnění udělená Komisi stanovená v nařízení (EU) 2017/625 se začnou používat od 14. prosince 2019. Pravidla stanovená v tomto nařízení by se tudíž měla rovněž použít od uvedeného data.

| (16) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

1.   Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU) 2017/625, pokud jde o:

| a) | společná podrobná pravidla pro minimální požadavky na infrastrukturu, vybavení a dokumentaci stanovišť hraniční kontroly a jiných kontrolních míst, než jsou stanoviště hraniční kontroly; |
| --- | --- |

a)

společná podrobná pravidla pro minimální požadavky na infrastrukturu, vybavení a dokumentaci stanovišť hraniční kontroly a jiných kontrolních míst, než jsou stanoviště hraniční kontroly;

| b) | zvláštní podrobná pravidla pro minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly určená pro kategorie zvířat a zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) 2017/625; |
| --- | --- |

b)

zvláštní podrobná pravidla pro minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly určená pro kategorie zvířat a zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) 2017/625;

| c) | podrobná pravidla pro minimální požadavky na kontrolní střediska; |
| --- | --- |

c)

podrobná pravidla pro minimální požadavky na kontrolní střediska;

| d) | formát, kategorie, zkratky a další informace v seznamech stanovišť hraniční kontroly a jiných kontrolních míst, než jsou stanoviště hraniční kontroly. |
| --- | --- |

d)

formát, kategorie, zkratky a další informace v seznamech stanovišť hraniční kontroly a jiných kontrolních míst, než jsou stanoviště hraniční kontroly.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „baleným zbožím“ zboží umístěné v jakémkoli typu obalu, který zboží zcela uzavírá, aby nedošlo k žádnému úniku a ztrátě obsahu; |
| --- | --- |

1)

„baleným zbožím“ zboží umístěné v jakémkoli typu obalu, který zboží zcela uzavírá, aby nedošlo k žádnému úniku a ztrátě obsahu;

| 2) | „kontrolním střediskem“ oddělené zařízení zřízené při stanovišti hraniční kontroly za účelem provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se zvířat a zboží spadajících do rozsahu určení stanoviště hraniční kontroly; |
| --- | --- |

2)

„kontrolním střediskem“ oddělené zařízení zřízené při stanovišti hraniční kontroly za účelem provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se zvířat a zboží spadajících do rozsahu určení stanoviště hraniční kontroly;

| 3) | „kopytníky“ kopytníci, jak je definuje čl. 2 písm. d) směrnice Rady 2004/68/ES (7); |
| --- | --- |

3)

„kopytníky“ kopytníci, jak je definuje čl. 2 písm. d) směrnice Rady 2004/68/ES (7);

7

| 4) | „evidovanými koňovitými“ evidovaní koňovití, jak je definuje čl. 2 písm. c) směrnice Rady 2009/156/ES (8). |
| --- | --- |

4)

„evidovanými koňovitými“ evidovaní koňovití, jak je definuje čl. 2 písm. c) směrnice Rady 2009/156/ES (8).

8

KAPITOLA I

Společné minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly

Článek 3

Infrastruktura stanoviště hraniční kontroly

1.   Stanoviště hraniční kontroly určená pro kategorie zvířat a zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625 musí mít k dispozici toto zařízení:

| a) | prostory nebo místnosti pro vykládku zvířat a zboží. Tyto prostory musí být s výjimkou případů uvedených v odstavci 4 zastřešené; |
| --- | --- |

a)

prostory nebo místnosti pro vykládku zvířat a zboží. Tyto prostory musí být s výjimkou případů uvedených v odstavci 4 zastřešené;

| b) | kontrolní místnosti či kontrolní prostory s přívodem teplé a studené tekoucí vody a s vybavením k mytí a osoušení rukou; |
| --- | --- |

b)

kontrolní místnosti či kontrolní prostory s přívodem teplé a studené tekoucí vody a s vybavením k mytí a osoušení rukou;

| c) | prostory nebo místnosti určené pro umístění zvířat a skladovací prostory nebo skladovací místnosti, včetně chladírenských skladovacích místností, pokud je to vhodné pro kategorii zboží, pro kterou bylo stanoviště hraniční kontroly určeno, a |
| --- | --- |

c)

prostory nebo místnosti určené pro umístění zvířat a skladovací prostory nebo skladovací místnosti, včetně chladírenských skladovacích místností, pokud je to vhodné pro kategorii zboží, pro kterou bylo stanoviště hraniční kontroly určeno, a

| d) | přístup na toalety s vybavením k mytí a osoušení rukou. |
| --- | --- |

d)

přístup na toalety s vybavením k mytí a osoušení rukou.

2.   Místnosti uvedené v odstavci 1 musí být vybaveny stěnami, podlahou a stropem, které se snadno čistí a dezinfikují, vhodným odtokovým systémem a vhodným přírodním nebo umělým osvětlením.

3.   Prostory uvedené v odstavci 1 se musí snadno čistit, mít vhodný odtokový systém a vhodné přírodní nebo umělé osvětlení.

4.   Požadavek na zastřešení prostorů pro vykládku stanovený v odst. 1 písm. a) se nepoužije na:

| a) | zásilky produktů rybolovu neuložené v kontejnerech, určené k lidské spotřebě; |
| --- | --- |

a)

zásilky produktů rybolovu neuložené v kontejnerech, určené k lidské spotřebě;

| b) | zásilky vedlejších produktů živočišného původu obsahující vlnu, volně ložené zpracované živočišné bílkoviny, volně ložený hnůj nebo guáno a |
| --- | --- |

b)

zásilky vedlejších produktů živočišného původu obsahující vlnu, volně ložené zpracované živočišné bílkoviny, volně ložený hnůj nebo guáno a

| c) | objemné zásilky volně loženého zboží uvedeného v čl. 47 odst. 1 písm. c), d) a e) nařízení (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

c)

objemné zásilky volně loženého zboží uvedeného v čl. 47 odst. 1 písm. c), d) a e) nařízení (EU) 2017/625.

5.   Zařízení uvedená v odst. 1 písm. a) a b) se nevyžadují při provádění úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se volně ložených kapalin živočišného původu a jiného než živočišného původu.

6.   Členské státy mohou stanoviště hraniční kontroly, která byla určena pro kategorie zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2017/625, osvobodit od těchto požadavků:

| a) | mít přívod teplé a studené tekoucí vody a vybavení k mytí a osoušení rukou, jak je uvedeno v odst. 1 písm. b), a |
| --- | --- |

a)

mít přívod teplé a studené tekoucí vody a vybavení k mytí a osoušení rukou, jak je uvedeno v odst. 1 písm. b), a

| b) | mít místnosti se stropem, které se snadno dezinfikují, jak je uvedeno v odstavci 2. |
| --- | --- |

b)

mít místnosti se stropem, které se snadno dezinfikují, jak je uvedeno v odstavci 2.

7.   Zařízení uvedená v odst. 1 písm. a), b) a c) používaná pro produkty živočišného původu a směsné produkty se nesmí použít zároveň pro ostatní kategorie zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625.

8.   Zařízení uvedená v odst. 1 písm. a), b) a c) použitá pro zárodečné produkty a vedlejší produkty živočišného původu se nesmí použít zároveň pro potraviny jiného než živočišného původu.

9.   Odchylně od požadavků odstavců 7 a 8 mohou stanoviště hraniční kontroly přistoupit ke společnému použití zařízení uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c) v případě, kdy:

| a) | byla stanoviště hraniční kontroly určena výhradně pro kategorie baleného zboží nebo |
| --- | --- |

a)

byla stanoviště hraniční kontroly určena výhradně pro kategorie baleného zboží nebo

| b) | byla stanoviště hraniční kontroly určena pro kategorii baleného zboží a kategorii nebaleného zboží, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:






  i) | příslušné orgány provedou posouzení rizik stanovišť hraniční kontroly, které prokáže, jak lze zajistit zamezení křížové kontaminaci, a provedou opatření stanovená v posouzení rizik v zájmu předcházení křížové kontaminaci a |
| --- | --- | --- |

b)

byla stanoviště hraniční kontroly určena pro kategorii baleného zboží a kategorii nebaleného zboží, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:

i)

příslušné orgány provedou posouzení rizik stanovišť hraniční kontroly, které prokáže, jak lze zajistit zamezení křížové kontaminaci, a provedou opatření stanovená v posouzení rizik v zájmu předcházení křížové kontaminaci a

| ii) | příslušné orgány zajistí časové oddělení mezi manipulací s různými zásilkami nebaleného zboží a mezi manipulací se zásilkami nebaleného zboží a baleného zboží. Během tohoto časového oddělení se zařízení uvedená v odst. 1 písm. a), b) a c) vyčistí a vydezinfikují. |
| --- | --- |

ii)

příslušné orgány zajistí časové oddělení mezi manipulací s různými zásilkami nebaleného zboží a mezi manipulací se zásilkami nebaleného zboží a baleného zboží. Během tohoto časového oddělení se zařízení uvedená v odst. 1 písm. a), b) a c) vyčistí a vydezinfikují.

10.   Odstavec 9 se nepoužije na zařízení uvedená v odst. 1 písm. c), jsou-li tato zařízení používána pro skladování volně ložených vedlejších produktů živočišného původu.

11.   Příslušné orgány na stanovišti hraniční kontroly mohou povolit pod svým dohledem použití obchodního skladu pro zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625, nachází-li se tento sklad v těsné blízkosti daného stanoviště hraniční kontroly a spadá-li do působnosti stejného celního orgánu.

Tento obchodní sklad se může používat k provádění kontrol totožnosti a fyzických kontrol produktů jiného než živočišného původu za předpokladu, že splňuje minimální požadavky stanovené v tomto nařízení.

12.   Zboží skladované v obchodním skladu podle odstavce 11 musí být skladováno za hygienických podmínek a musí být řádně identifikováno pomocí čárového kódu nebo jiných elektronických prostředků nebo pomocí označení. Pokud by dané zboží mohlo představovat riziko pro zdraví lidí, zvířat a rostlin, nebo – v případě GMO a přípravků na ochranu rostlin – také pro životní prostředí, musí být toto zboží navíc uchováváno v samostatné uzamykatelné místnosti nebo samostatném uzamykatelném prostoru odděleném oplocením od všeho ostatního zboží skladovaného v obchodním skladu.

13.   Nachází-li se stanoviště hraniční kontroly v místě silnice, železnice nebo přístavu, může být povoleno skladování v dopravním prostředku, v němž bylo zboží na stanoviště hraniční kontroly dopraveno, pod dohledem příslušných orgánů.

14.   Členské státy vyrozumí Komisi o veškerých změnách infrastruktury nebo provozu stanoviště hraniční kontroly nebo kontrolního střediska při tomto stanovišti, pokud si tyto změny vyžádají aktualizaci informací poskytnutých Komisi v souladu s čl. 59 odst. 2 nařízení (EU) 2017/625.

Článek 4

Vybavení a dokumentace stanovišť hraniční kontroly

1.   Stanoviště hraniční kontroly musí mít k dispozici:

| a) | vybavení pro vážení zásilek, je-li jeho použití relevantní pro kategorie zvířat a zboží, pro které bylo stanoviště hraniční kontroly určeno; |
| --- | --- |

a)

vybavení pro vážení zásilek, je-li jeho použití relevantní pro kategorie zvířat a zboží, pro které bylo stanoviště hraniční kontroly určeno;

| b) | vybavení pro vykládku, otevření a kontrolu zásilek; |
| --- | --- |

b)

vybavení pro vykládku, otevření a kontrolu zásilek;

| c) | vybavení pro čištění a dezinfekci a pokyny k jeho použití nebo, pokud čištění a dezinfekci provádějí externí subjekty mimo stanoviště hraniční kontroly, doložený systém čištění a dezinfekce a |
| --- | --- |

c)

vybavení pro čištění a dezinfekci a pokyny k jeho použití nebo, pokud čištění a dezinfekci provádějí externí subjekty mimo stanoviště hraniční kontroly, doložený systém čištění a dezinfekce a

| d) | odpovídající vybavení pro dočasné skladování vzorků při řízené teplotě až do jejich odeslání do laboratoře a vhodné nádoby pro jejich přepravu. |
| --- | --- |

d)

odpovídající vybavení pro dočasné skladování vzorků při řízené teplotě až do jejich odeslání do laboratoře a vhodné nádoby pro jejich přepravu.

2.   Je-li to vhodné s ohledem na kategorie zvířat a zboží, pro něž byla stanoviště hraniční kontroly určena, musí být kontrolní místnosti nebo kontrolní prostory vybaveny:

| a) | stolem s hladkým omyvatelným povrchem, který se snadno čistí a dezinfikuje; |
| --- | --- |

a)

stolem s hladkým omyvatelným povrchem, který se snadno čistí a dezinfikuje;

| b) | teploměrem k měření povrchové teploty zboží a teploty v jádře zboží; |
| --- | --- |

b)

teploměrem k měření povrchové teploty zboží a teploty v jádře zboží;

| c) | rozmrazovacím zařízením; |
| --- | --- |

c)

rozmrazovacím zařízením;

| d) | zařízením pro odběr vzorků a |
| --- | --- |

d)

zařízením pro odběr vzorků a

| e) | lepicí páskou a očíslovanými plombami nebo zřetelně označenými etiketami za účelem zajištění vysledovatelnosti. |
| --- | --- |

e)

lepicí páskou a očíslovanými plombami nebo zřetelně označenými etiketami za účelem zajištění vysledovatelnosti.

3.   Je-li třeba zajistit integritu vzorků odebraných v rámci úředních kontrol, musí být k dispozici podrobné pokyny k odběru vzorků pro analýzu a přepravě těchto vzorků do určené úřední laboratoře.

KAPITOLA II

Zvláštní minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly

Článek 5

Stanoviště hraniční kontroly určená pro jednotlivé kategorie zvířat

1.   Kromě požadavků stanovených v článcích 3 a 4 musí mít stanoviště hraniční kontroly, která byla určena pro zvířata uvedená v čl. 47 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2017/625, k dispozici toto zařízení:

| a) | šatna se sprchou; |
| --- | --- |

a)

šatna se sprchou;

| b) | prostory nebo místnosti pro vykládku zvířat podle čl. 3 odst. 1 písm. a) o odpovídajících rozměrech a s vhodným osvětlení a odvětráním; |
| --- | --- |

b)

prostory nebo místnosti pro vykládku zvířat podle čl. 3 odst. 1 písm. a) o odpovídajících rozměrech a s vhodným osvětlení a odvětráním;

| c) | vybavení ke krmení a napájení; |
| --- | --- |

c)

vybavení ke krmení a napájení;

| d) | skladovací prostory pro krmiva, stelivo, podestýlku a hnůj, nebo mít poskytnutí těchto prostor zajištěno u externího poskytovatele; |
| --- | --- |

d)

skladovací prostory pro krmiva, stelivo, podestýlku a hnůj, nebo mít poskytnutí těchto prostor zajištěno u externího poskytovatele;

| e) | prostory nebo místnosti určené pro umístění zvířat, v nichž jsou samostatně drženy následující kategorie zvířat, pro něž je stanoviště hraniční kontroly určeno:






  i) | kopytníci jiní než evidovaní koňovití; |
| --- | --- | --- |

e)

prostory nebo místnosti určené pro umístění zvířat, v nichž jsou samostatně drženy následující kategorie zvířat, pro něž je stanoviště hraniční kontroly určeno:

i)

kopytníci jiní než evidovaní koňovití;

| ii) | evidovaní koňovití a |
| --- | --- |

ii)

evidovaní koňovití a

| iii) | jiná zvířata než kopytníci (včetně kopytníků chovaných v zoologických zahradách); |
| --- | --- |

iii)

jiná zvířata než kopytníci (včetně kopytníků chovaných v zoologických zahradách);

| f) | kontrolní místnosti nebo kontrolní prostory se znehybňovacím zařízením a vybavením potřebným pro provádění klinických vyšetření a |
| --- | --- |

f)

kontrolní místnosti nebo kontrolní prostory se znehybňovacím zařízením a vybavením potřebným pro provádění klinických vyšetření a

| g) | zvlášť vyčleněný příjezdový pruh nebo jiné opatření, jež zvířata ušetří zbytečného čekání před tím, než dorazí do místa vykládky. |
| --- | --- |

g)

zvlášť vyčleněný příjezdový pruh nebo jiné opatření, jež zvířata ušetří zbytečného čekání před tím, než dorazí do místa vykládky.

2.   Zařízení uvedená v odst. 1 písm. b), c), e), f) a g) musí být navržena, vybudována, udržována a provozována tak, aby se zabránilo zranění a zbytečnému utrpení zvířat a zajistila se jejich bezpečnost.

3.   Zařízení uvedená v odst. 1 písm. a), b), c), e) a f) tvoří jednu integrovanou a kompletní pracovní jednotku.

4.   Zařízení uvedená v odstavci 1 se nepoužijí k provádění úředních kontrol a jiných úředních činností, které se týkají zásilek zvířat určených pro obchod uvnitř Unie.

Zařízení uvedená v odstavci 1 lze použít k provádění úředních kontrol a jiných úředních činností, které se týkají zásilek zvířat určených na vývoz z Unie nebo zvířat přepravovaných z jednoho z území uvedených v příloze I nařízení (EU) 2017/625 na jiné území uvedené v příloze I nařízení (EU) 2017/625 po průjezdu přes území třetí země, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| a) | příslušné orgány provedou posouzení rizik stanovišť hraniční kontroly, které prokáže, jak lze zajistit zamezení křížové kontaminaci, a provedou opatření stanovená v posouzení rizik v zájmu předcházení křížové kontaminaci a |
| --- | --- |

a)

příslušné orgány provedou posouzení rizik stanovišť hraniční kontroly, které prokáže, jak lze zajistit zamezení křížové kontaminaci, a provedou opatření stanovená v posouzení rizik v zájmu předcházení křížové kontaminaci a

| b) | příslušné orgány zajistí časové oddělení mezi manipulací se zásilkami zvířat určených na vývoz z Unie nebo zvířat přepravovaných z jednoho z území uvedených v příloze I nařízení (EU) 2017/625 na jiné území uvedené v příloze I nařízení (EU) 2017/625 po průjezdu přes území třetí země a manipulací s jakýmikoliv jinými zásilkami zvířat vstupujícími do Unie. Během tohoto časového oddělení se zařízení pro manipulaci se zásilkami zvířat vyčistí a vydezinfikují. |
| --- | --- |

b)

příslušné orgány zajistí časové oddělení mezi manipulací se zásilkami zvířat určených na vývoz z Unie nebo zvířat přepravovaných z jednoho z území uvedených v příloze I nařízení (EU) 2017/625 na jiné území uvedené v příloze I nařízení (EU) 2017/625 po průjezdu přes území třetí země a manipulací s jakýmikoliv jinými zásilkami zvířat vstupujícími do Unie. Během tohoto časového oddělení se zařízení pro manipulaci se zásilkami zvířat vyčistí a vydezinfikují.

5.   Zařízení uvedená v odst. 1 písm. b), c), e) a f) se nesmí používat pro ostatní kategorie zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625.

Článek 6

Stanoviště hraniční kontroly určená pro kategorie produkty živočišného původu, vedlejší produkty živočišného původu, zárodečné produkty, směsné produkty a seno a sláma

1.   Kromě požadavků stanovených v článcích 3 a 4 musí stanoviště hraniční kontroly, která byla určena pro kategorie zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2017/625:

| a) | mít kontrolní místnosti podle čl. 3 odst. 1 písm. b) vybavené, je-li to nutné, zařízením pro udržování prostředí s řízenou teplotou; |
| --- | --- |

a)

mít kontrolní místnosti podle čl. 3 odst. 1 písm. b) vybavené, je-li to nutné, zařízením pro udržování prostředí s řízenou teplotou;

| b) | byla-li stanoviště určena pro kategorie chlazeného zboží, zmrazeného zboží a zboží bez požadavků na teplotu, být tyto druhy zboží schopna skladovat současně za příslušné odpovídající teploty, dokud nejsou k dispozici výsledky laboratorních analýz, testů nebo diagnostiky nebo výsledky kontrol provedených příslušným orgánem, a |
| --- | --- |

b)

byla-li stanoviště určena pro kategorie chlazeného zboží, zmrazeného zboží a zboží bez požadavků na teplotu, být tyto druhy zboží schopna skladovat současně za příslušné odpovídající teploty, dokud nejsou k dispozici výsledky laboratorních analýz, testů nebo diagnostiky nebo výsledky kontrol provedených příslušným orgánem, a

| c) | mít šatny. |
| --- | --- |

c)

mít šatny.

2.   Zařízení uvedená v odstavci 1 tvoří jednu integrovanou a kompletní pracovní jednotku.

3.   Zařízení uvedená v odstavci 1 se nepoužijí k provádění úředních kontrol a jiných úředních činností, které se týkají zásilek zboží určeného pro obchod uvnitř Unie.

Zařízení uvedená v odstavci 1 lze použít k provádění úředních kontrol a jiných úředních činností, které se týkají zásilek zboží určeného na vývoz z Unie nebo přepravovaného z jednoho z území uvedených v příloze I nařízení (EU) 2017/625 na jiné území uvedené v příloze I nařízení (EU) 2017/625 po průjezdu přes území třetí země, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| a) | příslušné orgány provedou posouzení rizik stanovišť hraniční kontroly, které prokáže, jak lze zajistit zamezení křížové kontaminaci, a provedou opatření stanovená v posouzení rizik v zájmu předcházení křížové kontaminaci a |
| --- | --- |

a)

příslušné orgány provedou posouzení rizik stanovišť hraniční kontroly, které prokáže, jak lze zajistit zamezení křížové kontaminaci, a provedou opatření stanovená v posouzení rizik v zájmu předcházení křížové kontaminaci a

| b) | příslušné orgány zajistí časové oddělení mezi manipulací se zásilkami zboží určeného na vývoz z Unie nebo přepravovaného z jednoho z území uvedených v příloze I nařízení (EU) 2017/625 na jiné území uvedené v příloze I nařízení (EU) 2017/625 po průjezdu přes území třetí země a manipulací s jakýmikoliv jinými zásilkami zboží vstupujícími do Unie. Během tohoto časového oddělení se zařízení pro manipulaci se zásilkami zboží vyčistí a vydezinfikují. |
| --- | --- |

b)

příslušné orgány zajistí časové oddělení mezi manipulací se zásilkami zboží určeného na vývoz z Unie nebo přepravovaného z jednoho z území uvedených v příloze I nařízení (EU) 2017/625 na jiné území uvedené v příloze I nařízení (EU) 2017/625 po průjezdu přes území třetí země a manipulací s jakýmikoliv jinými zásilkami zboží vstupujícími do Unie. Během tohoto časového oddělení se zařízení pro manipulaci se zásilkami zboží vyčistí a vydezinfikují.

4.   Požadavky podle odstavců 1, 2 a 3 se nepoužijí na provádění úředních kontrol a jiných úředních činností, které se týkají volně ložených kapalin živočišného původu a jiného než živočišného původu.

5.   Na stanovištích hraniční kontroly, která byla určena pro kategorie zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2017/625, mohou být kontrolovány živé žáby, živé ryby a živí bezobratlí určení k lidské spotřebě, jakož i násadová vejce a rybí návnady.

KAPITOLA III

Seznamy stanovišť hraniční kontroly a kontrolních míst

Článek 7

Formát, kategorie, zkratky a další informace, pokud jde o seznamy stanovišť hraniční kontroly a kontrolních míst

1.   Členské státy použijí za účelem předložení informací uvedených v čl. 60 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625 formát stanovený v příloze I.

2.   Při sestavování seznamů stanovišť hraniční kontroly v souladu s čl. 60 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625 a seznamů kontrolních míst v souladu s čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) 2017/625 použijí členské státy zkratky a specifikace uvedené v příloze II.

3.   K seznamům stanovišť hraniční kontroly a kontrolních míst musí být přiložena vysvětlující poznámka obsahující zkratky a specifikace uvedené v příloze II.

KAPITOLA IV

Kontrolní střediska

Článek 8

Požadavky na kontrolní střediska

1.   Stanoviště hraniční kontroly mohou zahrnovat jedno nebo více kontrolních středisek pro provádění potřebných úředních kontrol a jiných úředních činností týkajících se kategorií zvířat a zboží spadajících do rozsahu určení daného stanoviště hraniční kontroly.

2.   Kontrolní střediska musí splňovat minimální požadavky na stanoviště hraniční kontroly stanovené v čl. 64 odst. 3 nařízení (EU) 2017/625 a řídit se podrobnými pravidly pro minimální požadavky podle tohoto nařízení.

Požadavky čl. 64 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) 2017/625 se nevztahují na kontrolní střediska, která mají přístup k technologii a vybavení pro fungování systému pro správu informací o úředních kontrolách (IMSOC) podle článku 131 uvedeného nařízení a k jiným počítačovým systémům pro správu informací v jiném zařízení na témže stanovišti hraniční kontroly.

3.   Kontrolní střediska musí být:

| a) | v pravomoci téhož celního orgánu jako stanoviště hraniční kontroly a |
| --- | --- |

a)

v pravomoci téhož celního orgánu jako stanoviště hraniční kontroly a

| b) | pod dohledem příslušného orgánu stanoviště hraniční kontroly. |
| --- | --- |

b)

pod dohledem příslušného orgánu stanoviště hraniční kontroly.

4.   Pokud členské státy uvědomí Komisi o určení stanoviště hraniční kontroly v souladu s článkem 59 nařízení (EU) 2017/625, předloží Komisi rovněž všechny relevantní informace o případných kontrolních střediscích zřízených při daném stanovišti hraniční kontroly.

5.   Členské státy uvedou jednotlivá kontrolní střediska v seznamu, který sestaví ve formátu stanoveném v příloze I, spolu s příslušným stanovištěm hraniční kontroly určeným podle článku 59 nařízení (EU) 2017/625. Na tomto seznamu také v souladu s článkem 7 upřesní, které kategorie zvířat a zboží jsou v kontrolních střediscích podrobeny kontrole.

6.   Členské státy odstraní ze seznamu uvedeného v odstavci 5 kontrolní středisko, které přestane splňovat požadavky odstavců 2 a 3, uvědomí Komisi o tomto odstranění a uvede jeho důvody.

Článek 9

Zrušení

Rozhodnutí Komise 2001/812/ES a 2009/821/ES a směrnice Komise 98/22/ES se zrušují s účinkem ode dne 14. prosince 2019.

Článek 10

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 14. prosince 2019.

Pokud však jde o stanoviště hraniční kontroly, která jsou určena pro kategorie zboží uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2017/625 v souladu s čl. 59 odst. 1 uvedeného nařízení a která k datu vstupu tohoto nařízení v platnost nedisponují zastřešenými prostory pro vykládku nebo zastřešenými místnostmi pro vykládku, použije se čl. 3 odst. 1 písm. a) druhá věta a čl. 3 odst. 3 ode dne 14. prosince 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. června 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 93, 7.4.2017, s. 3.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2001/812/ES ze dne 21. listopadu 2001, kterým se stanoví požadavky pro schválení stanovišť hraniční kontroly Společenství pověřených veterinárními kontrolami produktů ze třetích zemí (Úř. věst. L 306, 23.11.2001, s. 28).

2

(3)  Směrnice Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 9).

3

(4)  Rozhodnutí Komise 2009/821/ES ze dne 28. září 2009, kterým se stanoví seznam schválených stanovišť hraniční kontroly, některá prováděcí pravidla týkající se inspekcí prováděných veterinárními odborníky Komise a veterinární jednotky v TRACES (Úř. věst. L 296, 12.11.2009, s. 1).

4

(5)  Směrnice Komise 98/22/ES ze dne 15. dubna 1998, kterou se stanoví ve Společenství minimální podmínky pro provádění rostlinolékařských kontrol rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů, pocházejících ze třetích zemí, na jiných inspekčních místech než jsou místa určení (Úř. věst. L 126, 28.4.1998, s. 26).

5

(6)  Směrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1).

6

(7)  Směrnice Rady 2004/68/ES ze dne 26. dubna 2004, kterou se stanoví veterinární předpisy pro dovoz některých živých kopytníků do Společenství a pro jejich tranzit, mění směrnice 90/426/EHS a 92/65/EHS a zrušuje směrnice 72/462/EHS (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 321).

7

(8)  Směrnice Rady 2009/156/ES ze dne 30. listopadu 2009 o veterinárních pravidlech pro přesun koňovitých a jejich dovoz ze třetích zemí (Úř. věst. L 192, 23.7.2010, s. 1).

8

---

PŘÍLOHA I

Formát pro seznamy stanovišť hraniční kontroly

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stanoviště hraniční kontroly | Kontaktní údaje | Kód TRACES | Druh dopravy | Kontrolní střediska | Kategorie a specifikace zvířat a zboží | Dodatečné specifikace týkající se rozsahu určení |
| | | | | | | |
| | | |
| | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

Stanoviště hraniční kontroly

Kontaktní údaje

Kód TRACES

Druh dopravy

Kontrolní střediska

Kategorie a specifikace zvířat a zboží

Dodatečné specifikace týkající se rozsahu určení

Formát pro seznamy kontrolních míst

| 1. | 2. | 3. | 6. | 7. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontrolní místo | Kontaktní údaje | Kód TRACES | Kategorie a specifikace zvířat a zboží | Dodatečné specifikace týkající se rozsahu určení |
| | | | | |
| | |
| | |

1.

2.

3.

6.

7.

Kontrolní místo

Kontaktní údaje

Kód TRACES

Kategorie a specifikace zvířat a zboží

Dodatečné specifikace týkající se rozsahu určení

---

PŘÍLOHA II

Pole č. 1: Stanoviště hraniční kontroly/kontrolní místo

Název stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa

Pole č. 2: Kontaktní údaje stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa

Úplná adresa

e-mailová adresa

telefonní číslo

Úřední hodiny (povinné pouze pro stanoviště hraniční kontroly)

Internetové stránky (povinné pouze pro stanoviště hraniční kontroly)

Pole č. 3:

Přidělený kód TRACES

Pole č. 4: Druh dopravy na stanovišti hraniční kontroly

| A | = | letiště |
| --- | --- | --- |
| F | = | železnice |
| P | = | přístav |
| R | = | silnice |

A

=

letiště

F

=

železnice

P

=

přístav

R

=

silnice

Pole č. 5: Kontrolní střediska

(Upozorňujeme, že na jednom stanovišti hraniční kontroly může být více kontrolních středisek)

Název kontrolního střediska

Adresa a kontaktní údaje

Pole č. 6: Stanoviště hraniční kontroly a kontrolní místo

Kategorie a specifikace zvířat a zboží

Pole č. 7: Stanoviště hraniční kontroly a kontrolní místo

Dodatečné specifikace týkající se rozsahu určení: volný prostor pro dodatečné specifikace (1)

Zkratky a specifikace pro kategorie zvířat a zboží, pro které je stanoviště hraniční kontroly/kontrolní místo určeno (je-li to relevantní, včetně kontrolních středisek)

a)   Zvířata uvedená v čl. 47 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2017/625

| Zkratky |
| --- |
| LA | živá zvířata |
| -U | kopytníci jiní než evidovaní koňovití |
| -E | evidovaní koňovití |
| -O | jiná zvířata než kopytníci (tato zkratka zahrnuje kopytníky chované v zoologických zahradách) |

Zkratky

LA

živá zvířata

-U

kopytníci jiní než evidovaní koňovití

-E

evidovaní koňovití

-O

jiná zvířata než kopytníci (tato zkratka zahrnuje kopytníky chované v zoologických zahradách)

| Specifikace |
| --- |
| (*) | Pozastavení určení stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa podle článku 63 nařízení (EU) 2017/625 |
| (1) | Viz dodatečné specifikace v poli č. 7 |

Specifikace

(*)

Pozastavení určení stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa podle článku 63 nařízení (EU) 2017/625

(1)

Viz dodatečné specifikace v poli č. 7

b)   Produkty živočišného původu, směsné produkty, zárodečné produkty, vedlejší produkty živočišného původu, seno a sláma, které jsou uvedeny v čl. 47 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2017/625 nebo na které se vztahují podmínky nebo opatření uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. d), e) nebo f) nařízení (EU) 2017/625

| Zkratky |
| --- |
| POA | produkty živočišného původu, směsné produkty, zárodečné produkty, vedlejší produkty živočišného původu, seno a sláma |
| -HC | produkty určené k lidské spotřebě |
| -NHC | produkty nevhodné k lidské spotřebě |
| -NT | žádné požadavky na teplotu |
| -T | zmrazené/chlazené produkty |
| -T(FR) | zmrazené produkty |
| -T(CH) | chlazené produkty |

Zkratky

POA

produkty živočišného původu, směsné produkty, zárodečné produkty, vedlejší produkty živočišného původu, seno a sláma

-HC

produkty určené k lidské spotřebě

-NHC

produkty nevhodné k lidské spotřebě

-NT

žádné požadavky na teplotu

-T

zmrazené/chlazené produkty

-T(FR)

zmrazené produkty

-T(CH)

chlazené produkty

| Specifikace |
| --- |
| (*) | Pozastavení určení stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa podle článku 63 nařízení (EU) 2017/625 |
| (1) | Viz dodatečné specifikace v poli č. 7 |
| (2) | Pouze balené produkty |
| (3) | Pouze produkty rybolovu |
| (4) | Pouze volně ložené kapaliny |

Specifikace

(*)

Pozastavení určení stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa podle článku 63 nařízení (EU) 2017/625

(1)

Viz dodatečné specifikace v poli č. 7

(2)

Pouze balené produkty

(3)

Pouze produkty rybolovu

(4)

Pouze volně ložené kapaliny

c)   Rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2017/625

| Zkratky |
| --- |
| P | rostliny |
| PP | rostlinné produkty |
| PP(WP) | dřevo a výrobky ze dřeva |
| OO | jiné předměty |

Zkratky

P

rostliny

PP

rostlinné produkty

PP(WP)

dřevo a výrobky ze dřeva

OO

jiné předměty

| Specifikace |
| --- |
| (*) | Pozastavení určení stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa podle článku 63 nařízení (EU) 2017/625 |
| (1) | Viz dodatečné specifikace v poli č. 7 |
| | |

Specifikace

(*)

Pozastavení určení stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa podle článku 63 nařízení (EU) 2017/625

(1)

Viz dodatečné specifikace v poli č. 7

d)   Zboží jiného než živočišného původu uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. d), e) nebo f) nařízení (EU) 2017/625

| Zkratky |
| --- |
| PNAO | produkty jiného než živočišného původu |
| -HC(food) | potraviny jiného než živočišného původu, na které se vztahují podmínky nebo opatření uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. d), e) nebo f) nařízení (EU) 2017/625 |
| -NHC(feed) | krmivo jiného než živočišného původu, na které se vztahují podmínky nebo opatření uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. d), e) nebo f) nařízení (EU) 2017/625 |
| -NHC(other) | produkty jiného než živočišného původu, jiné než potraviny a krmivo |
| -NT | žádné požadavky na teplotu |
| -T | zmrazené/chlazené produkty |
| -T(FR) | zmrazené produkty |
| -T(CH) | chlazené produkty |

Zkratky

PNAO

produkty jiného než živočišného původu

-HC(food)

potraviny jiného než živočišného původu, na které se vztahují podmínky nebo opatření uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. d), e) nebo f) nařízení (EU) 2017/625

-NHC(feed)

krmivo jiného než živočišného původu, na které se vztahují podmínky nebo opatření uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. d), e) nebo f) nařízení (EU) 2017/625

-NHC(other)

produkty jiného než živočišného původu, jiné než potraviny a krmivo

-NT

žádné požadavky na teplotu

-T

zmrazené/chlazené produkty

-T(FR)

zmrazené produkty

-T(CH)

chlazené produkty

| Specifikace |
| --- |
| (*) | Pozastavení určení stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa podle článku 63 nařízení (EU) 2017/625 |
| (1) | Viz dodatečné specifikace v poli č. 7 |
| (2) | Pouze balené produkty |
| (4) | Pouze volně ložené kapaliny |
| | |

Specifikace

(*)

Pozastavení určení stanoviště hraniční kontroly/kontrolního místa podle článku 63 nařízení (EU) 2017/625

(1)

Viz dodatečné specifikace v poli č. 7

(2)

Pouze balené produkty

(4)

Pouze volně ložené kapaliny

---

| 21.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/23

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1015

ze dne 20. června 2019,

kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro aminopyralid, kaptan, kyazofamid, flutianil, kresoxim-methyl, lambda-cyhalothrin, mandipropamid, pyraklostrobin, spiromesifen, spirotetramat, teflubenzuron a tetrakonazol v některých produktech a na jejich povrchu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Maximální limity reziduí (MLR) pro kaptan, kyazofamid, kresoxim-methyl, lambda-cyhalothrin, pyraklostrobin a teflubenzuron byly stanoveny v příloze II nařízení (ES) č. 396/2005. MLR pro aminopyralid, mandipropamid, spiromesifen, spirotetramat a tetrakonazol byly stanoveny v části A přílohy III uvedeného nařízení. Pro flutianil nebyly stanoveny žádné specifické MLR, ani tato látka nebyla zahrnuta v příloze IV uvedeného nařízení, a proto se použije standardní hodnota 0,01 mg/kg stanovená v čl. 18 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Maximální limity reziduí (MLR) pro kaptan, kyazofamid, kresoxim-methyl, lambda-cyhalothrin, pyraklostrobin a teflubenzuron byly stanoveny v příloze II nařízení (ES) č. 396/2005. MLR pro aminopyralid, mandipropamid, spiromesifen, spirotetramat a tetrakonazol byly stanoveny v části A přílohy III uvedeného nařízení. Pro flutianil nebyly stanoveny žádné specifické MLR, ani tato látka nebyla zahrnuta v příloze IV uvedeného nařízení, a proto se použije standardní hodnota 0,01 mg/kg stanovená v čl. 18 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení.

| (2) | V rámci postupu za účelem povolení používání přípravku na ochranu rostlin obsahujícího účinnou látku aminopyralid k ošetření ječmene, prosa, ovsa, žita a čiroku byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajících MLR. |
| --- | --- |

(2)

V rámci postupu za účelem povolení používání přípravku na ochranu rostlin obsahujícího účinnou látku aminopyralid k ošetření ječmene, prosa, ovsa, žita a čiroku byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajících MLR.

| (3) | V případě kaptanu byla taková žádost podána u klikev a chmele. V případě kyazofamidu byla taková žádost podána u brambor, rajčat a tykvovitých. V případě kresoxim-methylu byla taková žádost podána u produktů živočišného původu po použití této účinné látky k ošetření krmiva. V případě lambda-cyhalothrinu byla taková žádost podána u celeru řapíkatého, fenyklu obecného sladkého, sójových bobů, slunečnicových semen a rýže. V případě mandipropamidu byla taková žádost podána u řepy červené/salátové, ředkví, květáku, kapusty růžičkové, čekanky obecné seté, vyluštěných hrachových zrn a artyčoků. V případě pyraklostrobinu byla taková žádost podána u citrusových plodů, hroznů stolních, košťálové zeleniny vytvářející růžice, zelí hlávkového, „salátu a ostatních salátových rostlin“, „špenátu a podobné zeleniny (listů)“, artyčoků, póru a sójových bobů. V případě spirotetramatu byla taková žádost podána u „ostatního bobulového a drobného ovoce“, aktinidie/kiwi, česneku, fenyklu obecného sladkého a reveně kadeřavé / rebarbory. V případě tetrakonazolu byla taková žádost podána u kaki, lněných semen a makových semen. |
| --- | --- |

(3)

V případě kaptanu byla taková žádost podána u klikev a chmele. V případě kyazofamidu byla taková žádost podána u brambor, rajčat a tykvovitých. V případě kresoxim-methylu byla taková žádost podána u produktů živočišného původu po použití této účinné látky k ošetření krmiva. V případě lambda-cyhalothrinu byla taková žádost podána u celeru řapíkatého, fenyklu obecného sladkého, sójových bobů, slunečnicových semen a rýže. V případě mandipropamidu byla taková žádost podána u řepy červené/salátové, ředkví, květáku, kapusty růžičkové, čekanky obecné seté, vyluštěných hrachových zrn a artyčoků. V případě pyraklostrobinu byla taková žádost podána u citrusových plodů, hroznů stolních, košťálové zeleniny vytvářející růžice, zelí hlávkového, „salátu a ostatních salátových rostlin“, „špenátu a podobné zeleniny (listů)“, artyčoků, póru a sójových bobů. V případě spirotetramatu byla taková žádost podána u „ostatního bobulového a drobného ovoce“, aktinidie/kiwi, česneku, fenyklu obecného sladkého a reveně kadeřavé / rebarbory. V případě tetrakonazolu byla taková žádost podána u kaki, lněných semen a makových semen.

| (4) | V souladu s čl. 6 odst. 2 a 4 nařízení (ES) č. 396/2005 byly podány žádosti o přípustnou odchylku pro dovoz pro mandipropamid používaný v Nigérii a Kamerunu k ošetření kakaových bobů, pro pyraklostrobin používaný v Indonésii k ošetření rýže, v Brazílii k ošetření kávových zrn, mučenky a ananasu a ve Spojených státech amerických k ošetření tomelu viržinského a cukrové třtiny, pro spiromesifen používaný v Brazílii k ošetření kávových zrn a pro teflubenzuron používaný v Brazílii k ošetření grapefruitů a mandarinek. Žadatelé tvrdí, že povolená použití uvedených látek k ošetření těchto plodin v těchto zemích vedou k reziduím přesahujícím MLR uvedené v nařízení (ES) č. 396/2005 a že je zapotřebí MLR zvýšit, aby se zabránilo vzniku překážek obchodu pro dovoz těchto plodin. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 6 odst. 2 a 4 nařízení (ES) č. 396/2005 byly podány žádosti o přípustnou odchylku pro dovoz pro mandipropamid používaný v Nigérii a Kamerunu k ošetření kakaových bobů, pro pyraklostrobin používaný v Indonésii k ošetření rýže, v Brazílii k ošetření kávových zrn, mučenky a ananasu a ve Spojených státech amerických k ošetření tomelu viržinského a cukrové třtiny, pro spiromesifen používaný v Brazílii k ošetření kávových zrn a pro teflubenzuron používaný v Brazílii k ošetření grapefruitů a mandarinek. Žadatelé tvrdí, že povolená použití uvedených látek k ošetření těchto plodin v těchto zemích vedou k reziduím přesahujícím MLR uvedené v nařízení (ES) č. 396/2005 a že je zapotřebí MLR zvýšit, aby se zabránilo vzniku překážek obchodu pro dovoz těchto plodin.

| (5) | V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčené členské státy uvedené žádosti vyhodnotily a hodnotící zprávy byly předloženy Komisi. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčené členské státy uvedené žádosti vyhodnotily a hodnotící zprávy byly předloženy Komisi.

| (6) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádosti a hodnotící zprávy posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a případně pro zvířata, a k navrhovaným MLR vydal odůvodněná stanoviska (2). Uvedená stanoviska předal žadatelům, Komisi a členským státům a zpřístupnil je veřejnosti. |
| --- | --- |

(6)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádosti a hodnotící zprávy posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a případně pro zvířata, a k navrhovaným MLR vydal odůvodněná stanoviska (2). Uvedená stanoviska předal žadatelům, Komisi a členským státům a zpřístupnil je veřejnosti.

| (7) | V případě kaptanu žadatel předložil informace, které dříve během přezkumu provedeného v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 396/2005 nebyly k dispozici: poskytl validovanou analytickou metodu pro matrice s vysokým obsahem vody a kyselin a učinil referenční standardy pro 3-OH THPI a 5-OH THPI komerčně dostupnými. |
| --- | --- |

(7)

V případě kaptanu žadatel předložil informace, které dříve během přezkumu provedeného v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 396/2005 nebyly k dispozici: poskytl validovanou analytickou metodu pro matrice s vysokým obsahem vody a kyselin a učinil referenční standardy pro 3-OH THPI a 5-OH THPI komerčně dostupnými.

| (8) | V případě kyazofamidu žadatel předložil takové dříve chybějící informace o skladovacích podmínkách v mrazícím zařízení. |
| --- | --- |

(8)

V případě kyazofamidu žadatel předložil takové dříve chybějící informace o skladovacích podmínkách v mrazícím zařízení.

| (9) | V případě kresoxim-methylu žadatel předložil novou studii stability pro produkty živočišného původu, aby prokázal platnost krmné studie u přežvýkavců. |
| --- | --- |

(9)

V případě kresoxim-methylu žadatel předložil novou studii stability pro produkty živočišného původu, aby prokázal platnost krmné studie u přežvýkavců.

| (10) | V případě pyraklostrobinu žadatel předložil chybějící informace o pokusech týkající se reziduí u hroznů stolních a validovanou analytickou metodu pro kávová zrna. V případě použití pyraklostrobinu k ošetření tomelu viržinského,,„špenátu a podobné zeleniny (listů)“ a cukrové třtiny předložené údaje nepostačovaly ke stanovení nových MLR. V případě použití uvedené účinné látky k ošetření čekanky štěrbáku úřad zvýšení stávajícího MLR nedoporučil, neboť by nebylo možné vyloučit riziko pro spotřebitele. |
| --- | --- |

(10)

V případě pyraklostrobinu žadatel předložil chybějící informace o pokusech týkající se reziduí u hroznů stolních a validovanou analytickou metodu pro kávová zrna. V případě použití pyraklostrobinu k ošetření tomelu viržinského,,„špenátu a podobné zeleniny (listů)“ a cukrové třtiny předložené údaje nepostačovaly ke stanovení nových MLR. V případě použití uvedené účinné látky k ošetření čekanky štěrbáku úřad zvýšení stávajícího MLR nedoporučil, neboť by nebylo možné vyloučit riziko pro spotřebitele.

| (11) | V případě lambda-cyhalothrinu dospěl úřad k závěru, že poskytnuté informace nepostačovaly k tomu, aby podpořily použití této účinné látky v EU k ošetření sójových bobů a slunečnicových semen. Doporučil stanovit MLR u sójových bobů na 0,05 mg/kg a u slunečnicových semen na 0,2 mg/kg, což odpovídá stávajícím limitům reziduí stanoveným Codexem (CXL). Uvedené hodnoty CXL jsou pro spotřebitele v Unii bezpečné (3). |
| --- | --- |

(11)

V případě lambda-cyhalothrinu dospěl úřad k závěru, že poskytnuté informace nepostačovaly k tomu, aby podpořily použití této účinné látky v EU k ošetření sójových bobů a slunečnicových semen. Doporučil stanovit MLR u sójových bobů na 0,05 mg/kg a u slunečnicových semen na 0,2 mg/kg, což odpovídá stávajícím limitům reziduí stanoveným Codexem (CXL). Uvedené hodnoty CXL jsou pro spotřebitele v Unii bezpečné (3).

| (12) | V případě tetrakonazolu úřad doporučil zvýšit MLR pro drůbeží tuk a ptačí vejce v návaznosti na použití této účinné látky k ošetření krmiva. |
| --- | --- |

(12)

V případě tetrakonazolu úřad doporučil zvýšit MLR pro drůbeží tuk a ptačí vejce v návaznosti na použití této účinné látky k ošetření krmiva.

| (13) | V případě všech ostatních žádostí dospěl úřad k závěru, že všechny požadavky na údaje byly splněny a že změny MLR, o které žadatelé žádají, jsou přijatelné, pokud jde o bezpečnost spotřebitelů, na základě hodnocení expozice spotřebitelů pro 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. Úřad zohlednil nejnovější informace o toxikologických vlastnostech daných látek. Ani celoživotní expozice těmto látkám prostřednictvím konzumace všech potravinářských produktů, které je mohou obsahovat, ani krátkodobá expozice v důsledku vysoké konzumace příslušných produktů neprokázaly riziko, že by byl překročen přijatelný denní příjem nebo akutní referenční dávka. |
| --- | --- |

(13)

V případě všech ostatních žádostí dospěl úřad k závěru, že všechny požadavky na údaje byly splněny a že změny MLR, o které žadatelé žádají, jsou přijatelné, pokud jde o bezpečnost spotřebitelů, na základě hodnocení expozice spotřebitelů pro 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. Úřad zohlednil nejnovější informace o toxikologických vlastnostech daných látek. Ani celoživotní expozice těmto látkám prostřednictvím konzumace všech potravinářských produktů, které je mohou obsahovat, ani krátkodobá expozice v důsledku vysoké konzumace příslušných produktů neprokázaly riziko, že by byl překročen přijatelný denní příjem nebo akutní referenční dávka.

| (14) | V rámci postupu schválení účinné látky flutianil byla žádost o stanovení MLR zahrnuta do souhrnné dokumentace v souladu s čl. 8 odst. 1 písm. g) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (4). Dotčený členský stát tuto žádost vyhodnotil v souladu s čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení. Úřad žádost posoudil a předložil závěr o vzájemném přezkumu hodnocení rizik účinné látky z hlediska pesticidů, ve kterém doporučil stanovit MLR vztahující se na reprezentativní použití k ošetření hroznů v souladu se správnou zemědělskou praxí v Unii (5). |
| --- | --- |

(14)

V rámci postupu schválení účinné látky flutianil byla žádost o stanovení MLR zahrnuta do souhrnné dokumentace v souladu s čl. 8 odst. 1 písm. g) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (4). Dotčený členský stát tuto žádost vyhodnotil v souladu s čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení. Úřad žádost posoudil a předložil závěr o vzájemném přezkumu hodnocení rizik účinné látky z hlediska pesticidů, ve kterém doporučil stanovit MLR vztahující se na reprezentativní použití k ošetření hroznů v souladu se správnou zemědělskou praxí v Unii (5).

| (15) | Na základě odůvodněných stanovisek a závěru úřadu a s přihlédnutím k hlediskům významným pro danou záležitost splňují příslušné změny MLR požadavky čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(15)

Na základě odůvodněných stanovisek a závěru úřadu a s přihlédnutím k hlediskům významným pro danou záležitost splňují příslušné změny MLR požadavky čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005.

| (16) | Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(16)

Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (17) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(17)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy II a III nařízení (ES) č. 396/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. června 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Vědecké zprávy EFSA jsou k dispozici na internetové adrese: http://www.efsa.europa.eu:

2

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for aminopyralid in certain cereals. EFSA Journal 2019;17(1):5534. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for aminopyralid in certain cereals. EFSA Journal 2019;17(1):5534.

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in cranberries. EFSA Journal 2018;16(12):5499. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in cranberries. EFSA Journal 2018;16(12):5499.

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in hops. EFSA Journal 2018;16(12):5498. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for captan in hops. EFSA Journal 2018;16(12):5498.

| | Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for cyazofamid. EFSA Journal 2018;16(11):5487. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for cyazofamid. EFSA Journal 2018;16(11):5487.

| | Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for kresoxim-methyl. EFSA Journal 2018;16(11):5471. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for kresoxim-methyl. EFSA Journal 2018;16(11):5471.

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for lambda-cyhalothrin in celeries, fennel and rice. EFSA Journal 2019;17(1):5546. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for lambda-cyhalothrin in celeries, fennel and rice. EFSA Journal 2019;17(1):5546.

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for mandipropamid in various crops. EFSA Journal 2019;17(2):5599. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for mandipropamid in various crops. EFSA Journal 2019;17(2):5599.

| | Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for mandipropamid in cocoa beans. EFSA Journal 2018;16(11):5491. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for mandipropamid in cocoa beans. EFSA Journal 2018;16(11):5491.

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pyraclostrobin in soyabean. EFSA Journal 2018;16(11):5466. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pyraclostrobin in soyabean. EFSA Journal 2018;16(11):5466.

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels and setting of import tolerances for pyraclostrobin in various crops. EFSA Journal 2018;16(11):5488. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels and setting of import tolerances for pyraclostrobin in various crops. EFSA Journal 2018;16(11):5488.

| | Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for pyraclostrobin in rice. EFSA Journal 2018;16(11):5483. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for pyraclostrobin in rice. EFSA Journal 2018;16(11):5483.

| | Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for pyraclostrobin. EFSA Journal 2018;16(11):5472. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the evaluation of confirmatory data following the Article 12 MRL review for pyraclostrobin. EFSA Journal 2018;16(11):5472.

| | Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for spiromesifen in coffee beans. EFSA Journal 2019;17(1):5558. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the setting of an import tolerance for spiromesifen in coffee beans. EFSA Journal 2019;17(1):5558.

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in various crops. EFSA Journal 2019;17(1):5589. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in various crops. EFSA Journal 2019;17(1):5589.

| | Reasoned opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli. EFSA Journal 2018;16(11):5474. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli. EFSA Journal 2018;16(11):5474.

| | Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for tetraconazole in kaki/Japanese persimmon, linseeds and poppy seeds. EFSA Journal 2019;17(1):5577. |
| --- | --- |

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for tetraconazole in kaki/Japanese persimmon, linseeds and poppy seeds. EFSA Journal 2019;17(1):5577.

(3)  Revision of the review of the existing maximum residue levels for the active substance lambda-cyhalothrin. EFSA Journal 2015;13(12):4324.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

4

(5)  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flutianil. EFSA Journal 2014;12(8):3805.

5

---

PŘÍLOHA

Přílohy II a III nařízení (ES) č. 396/2005 se mění takto:

| 1) | Příloha II se mění takto:






  a) | sloupce pro kaptan, kyazofamid, kresoxim-methyl, lambda-cyhalothrin, pyraklostrobin a teflubenzuron se nahrazují tímto:
  „Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)













  Číselný kód | Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí (1) | Kaptan (suma kaptanu a THPI, vyjádřeno jako kaptan) (R) | Kyazofamid | Kresoxim-methyl (R) | Lambda-cyhalothrin (zahrnuje gama-cyhalothrin) (suma R,S- a S,R-izomerů) (F) | Pyraklostrobin (F) | Teflubenzuron (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 0100000 | OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY | | | | | | |
| 0110000 | Citrusové plody | 0,03 (*1) | 0,01 (*1) | | 0,2 (+) | 2 | 0,5 |
| 0110010 | Grapefruity | | | 0,5 | | | |
| 0110020 | Pomeranče | | | 0,5 | | | |
| 0110030 | Citrony | | | 0,01 (*1) | | | |
| 0110040 | Kyselé lajmy | | | 0,01 (*1) | | | |
| 0110050 | Mandarinky | | | 0,01 (*1) | | | |
| 0110990 | Ostatní (2) | | | 0,01 (*1) | | | |
| 0120000 | Ořechy ze stromů | 0,07 (*1) | 0,02 (*1) | | 0,01 (*1) (+) | | 0,02 (*1) |
| 0120010 | Mandle | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120020 | Para ořechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120030 | Kešu ořechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120040 | Kaštany jedlé | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120050 | Kokosové ořechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120060 | Lískové ořechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120070 | Makadamové ořechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120080 | Pekanové ořechy | | | 0,05 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120090 | Piniové oříšky | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120100 | Pistácie | | | 0,01 (*1) | | 1 | |
| 0120110 | Vlašské ořechy | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0120990 | Ostatní (2) | | | 0,01 (*1) | | 0,02 (*1) | |
| 0130000 | Jádrové ovoce | 10 | 0,01 (*1) | 0,2 | (+) | 0,5 | 1 |
| 0130010 | Jablka | | | | 0,08 | | (+) |
| 0130020 | Hrušky | | | | 0,08 | | |
| 0130030 | Kdoule | | | | 0,2 | | |
| 0130040 | Mišpule obecná/německá | | | | 0,2 | | |
| 0130050 | Mišpule japonská / lokvát | | | | 0,2 | | |
| 0130990 | Ostatní (2) | | | | 0,01 (*1) | | |
| 0140000 | Peckové ovoce | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) | | | |
| 0140010 | Meruňky | 6 | | | 0,15 (+) | 1 | 0,01 (*1) |
| 0140020 | Třešně | 6 | | | 0,3 (+) | 3 | 0,01 (*1) |
| 0140030 | Broskve | 6 | | | 0,15 (+) | 0,3 | 0,01 (*1) |
| 0140040 | Švestky | 10 | | | 0,2 (+) | 0,8 | 0,1 (*1) |
| 0140990 | Ostatní (2) | 0,03 (*1) | | | 0,01 (*1) (+) | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Bobulové a drobné ovoce | | | | (+) | | |
| 0151000 | a) | hrozny |

1)

Příloha II se mění takto:

a)

sloupce pro kaptan, kyazofamid, kresoxim-methyl, lambda-cyhalothrin, pyraklostrobin a teflubenzuron se nahrazují tímto:

„Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

Číselný kód

Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí (1)

Kaptan (suma kaptanu a THPI, vyjádřeno jako kaptan) (R)

Kyazofamid

Kresoxim-methyl (R)

Lambda-cyhalothrin (zahrnuje gama-cyhalothrin) (suma R,S- a S,R-izomerů) (F)

Pyraklostrobin (F)

Teflubenzuron (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

0100000

OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY

0110000

Citrusové plody

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2 (+)

2

0,5

0110010

Grapefruity

0,5

0110020

Pomeranče

0,5

0110030

Citrony

0,01 (*1)

0110040

Kyselé lajmy

0,01 (*1)

0110050

Mandarinky

0,01 (*1)

0110990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0120000

Ořechy ze stromů

0,07 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1) (+)

0,02 (*1)

0120010

Mandle

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120020

Para ořechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120030

Kešu ořechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120040

Kaštany jedlé

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120050

Kokosové ořechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120060

Lískové ořechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120070

Makadamové ořechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120080

Pekanové ořechy

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0120090

Piniové oříšky

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120100

Pistácie

0,01 (*1)

1

0120110

Vlašské ořechy

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0120990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0130000

Jádrové ovoce

10

0,01 (*1)

0,2

(+)

0,5

1

0130010

Jablka

0,08

(+)

0130020

Hrušky

0,08

0130030

Kdoule

0,2

0130040

Mišpule obecná/německá

0,2

0130050

Mišpule japonská / lokvát

0,2

0130990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0140000

Peckové ovoce

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0140010

Meruňky

6

0,15 (+)

1

0,01 (*1)

0140020

Třešně

6

0,3 (+)

3

0,01 (*1)

0140030

Broskve

6

0,15 (+)

0,3

0,01 (*1)

0140040

Švestky

10

0,2 (+)

0,8

0,1 (*1)

0140990

Ostatní (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1) (+)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0150000

Bobulové a drobné ovoce

(+)

0151000

a)

2

1

0,7

0151010

Hrozny stolní

0,03 (*1)

0,08

1

0151020

Hrozny moštové

0,02
   (*1)

0,2

2

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

1,5

0,01 (*1)

1,5

0,2

1,5

0,01 (*1)

0153000

| c) | ovoce z keřů |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,2

0,01 (*1)

0153010

Ostružiny

20

3

0153020

Ostružiny ostružiníku ježiníku

0,03 (*1)

2

0153030

Maliny (červené a žluté)

20

3

0153990

Ostatní (2)

0,03 (*1)

2

0154000

| d) | ostatní bobulové a drobné ovoce |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0154010

Brusnice/borůvky

30

0,9

0,2

4

0154020

Klikvy

30

0,9

0,2

3

0154030

Rybíz (bílý, černý, červený)

30

0,9

0,2

3

0154040

Angrešt (červený, zelený a žlutý)

30

0,9

0,2

3

0154050

Šípky

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2

3

0154060

Moruše (bílé a černé)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2

3

0154070

Hloh středozemský / azarole / neapolská mišpule

0,03 (*1)

0,9

0,2

3

0154080

Bez černý / bezinky

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2

3

0154990

Ostatní (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

3

0160000

Různé ovoce s

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| a) | jedlou slupkou |
| --- | --- |

a)

(+)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0161010

Datle

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161020

Fíky

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161030

Stolní olivy

0,2

1

0161040

Kumquaty/kumkváty

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161050

Karamboly

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161060

Tomel japonský / kaki churma / persimon

0,01 (*1)

0,09

0161070

Hřebíčkovec šabrejový / jambolan

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0162000

| b) | nejedlou slupkou, malé |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

(+)

0,01 (*1)

0162010

Aktinidie/kiwi (červené, zelené a žluté)

0,05

0,02 (*1)

0162020

Liči

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0162030

Mučenka/passiflora

0,01 (*1)

0,2

0162040

Opuncie

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0162050

Zlatolist

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0162060

Tomel viržinský / kaki

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0162990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0163000

| c) | nejedlou slupkou, velké |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

(+)

0163010

Avokádo

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163020

Banány

0,15

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163030

Mango

0,2

0,05

0,01 (*1)

0163040

Papája

0,01 (*1)

0,07

0,4

0163050

Granátová jablka

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163060

Anona šeroplodá / láhevník čerimoja / cukrové jablko

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163070

Kvajáva hrušková

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163080

Ananas

0,01 (*1)

0,3

0,01 (*1)

0163090

Chlebovník

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163100

Durian cibetkový

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163110

Anona ostnitá / láhevník ostnitý / guanabana

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0163990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0200000

ZELENINA, ČERSTVÁ nebo ZMRAZENÁ

(+)

0210000

Kořenová a hlíznatá zelenina

0,03 (*1)

0211000

| a) | brambory |
| --- | --- |

a)

0,01
   (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,05

0212000

| b) | tropická kořenová a hlíznatá zelenina |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0212010

Kořeny manioku jedlého / kasavy

0212020

Batáty

0212030

Jamy

0212040

Maranta třtinová

0212990

Ostatní (2)

0213000

| c) | ostatní kořenová a hlíznatá zelenina, kromě cukrové řepy |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0213010

Řepa červená/salátová

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,04

0,1

0213020

Mrkev/karotka

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,5

0213030

Celer bulvový

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,07

0,5

0213040

Křen

0,1

0,01 (*1)

0,04

0,3

0213050

Topinambury

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,06

0213060

Pastinák

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,3

0213070

Petržel kořenová

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,1

0213080

Ředkve

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,15

0,5

0213090

Kozí brada

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,1

0213100

Brukev řepka tuřín

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,04

0,09

0213110

Brukev řepák vodnice

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,04

0,09

0213990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0220000

Cibulová zelenina

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,2

0,01 (*1)

0220010

Česnek

0,3

0,3

0220020

Cibule kuchyňská

0,3

1,5

0220030

Šalotka

0,3

0,3

0220040

Cibule jarní / zelená cibulka a cibule zimní / sečka

0,01 (*1)

1,5

0220990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0230000

Plodová zelenina

0231000

| a) | lilkovité a slézovité |
| --- | --- |

a)

1,5

0231010

Rajčata

1

0,6

0,6

0,07

0,3

0231020

Paprika setá

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,8

0,1

0,5

0231030

Lilek/baklažán

0,03 (*1)

0,3

0,6

0,3

0,3

0231040

Proskurník jedlý / ibišek jedlý / okra / bamie

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,3

0,02 (*1)

0231990

Ostatní (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0232000

| b) | tykvovité s jedlou slupkou |
| --- | --- |

b)

0,03 (*1)

0,2

0,05 (*1)

0,5

0232010

Okurky salátové

0,05

0,5

0232020

Okurky nakládačky

0,15

1,5

0232030

Cukety

0,15

0,5

0232990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,5

0233000

| c) | tykvovité s nejedlou slupkou |
| --- | --- |

c)

0,03 (*1)

0,15

0,3

0,06

0,5

0233010

Melouny cukrové

0,3

0233020

Dýně

0,01 (*1)

0233030

Melouny vodní

0,01 (*1)

0233990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0234000

| d) | kukuřice cukrová |
| --- | --- |

d)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,05

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| e) | ostatní plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Košťálová zelenina (s výjimkou kořenů a mladých listů)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| a) | košťálová zelenina vytvářející růžice |
| --- | --- |

a)

0,1

0,5

0,01 (*1)

0241010

Brokolice

0241020

Květák

0241990

Ostatní (2)

0242000

| b) | košťálová zelenina vytvářející hlávky |
| --- | --- |

b)

0242010

Kapusta růžičková

0,04

0,3

0,5 (+)

0242020

Zelí hlávkové

0,15

0,4

0,2 (+)

0242990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0243000

| c) | košťálová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

1,5

0,01 (*1)

0243010

Zelí pekingské / pe-tsai

0,3

0243020

Kapusta kadeřavá a kapusta krmná

0,01 (*1)

0243990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0244000

| d) | kedlubny |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé květy

0251000

| a) | salát a ostatní salátové rostliny |
| --- | --- |

a)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

Kozlíček polníček

1,5

10

0251020

Locika setá

0,15

2

0251030

Čekanka štěrbák / endivie

0,07

0,4

0251040

Řeřichy a jiné klíčky a výhonky

0,7

10

0251050

Barborky

0,7

10

0251060

Roketa setá / rukola

0,7

10

0251070

Červená hořčice

0,01 (*1)

10

0251080

Mladé listy plodin (včetně druhů rodu Brassica)

0,7

10

0251990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

10

0252000

| b) | špenát a podobná zelenina (listy) |
| --- | --- |

b)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0252010

Špenát

0,6

0,6

0252020

Šrucha

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0252030

Mangold

0,2

1,5

0252990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0253000

| c) | listy révy vinné a podobných druhů |
| --- | --- |

c)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

15

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| d) | potočnice lékařská / řeřicha potoční |
| --- | --- |

d)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| e) | čekanka obecná setá |
| --- | --- |

e)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,09

0,01 (*1)

0256000

| f) | bylinky a jedlé květy |
| --- | --- |

f)

0,06 (*1)

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0,7

2

0,02 (*1)

0256010

Kerblík

0256020

Pažitka

0256030

Celerová nať

0256040

Petrželová nať

0256050

Šalvěj lékařská

0256060

Rozmarýn lékařský

0256070

Tymián

0256080

Bazalka pravá a jedlé květy

0256090

Vavřín / bobkový list

0256100

Estragon

0256990

Ostatní (2)

0260000

Lusková zelenina

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0260010

Fazolové lusky

0,4

0,6

0260020

Vyluštěná fazolová semena

0,2

0,02 (*1)

0260030

Hrachové lusky

0,2

0,6

0260040

Vyluštěná hrachová zrna

0,2

0,15

0260050

Čočka

0,2

0,02 (*1)

0260990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270000

Řapíkatá a stonková zelenina

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0270010

Chřest

0,05 (*1)

0,02

0,02 (*1)

0270020

Kardy

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270030

Celer řapíkatý

0,01 (*1)

0,2

1,5

0270040

Fenykl obecný sladký

0,01 (*1)

0,3

1,5

0270050

Artyčoky

0,01 (*1)

0,15

3

0270060

Pór

10

0,07

0,8

0270070

Reveň kadeřavá / rebarbora

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270080

Bambusové výhonky

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270090

Palmové vegetační vrcholy

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0270990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0280000

Houby, mechy a lišejníky

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0280010

Pěstované houby

0,01 (*1)

0280020

Volně rostoucí houby

0,5

0280990

Mechy a lišejníky

0,01 (*1)

0290000

Řasy a prokaryota

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0300000

LUŠTĚNINY

0,07 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (+)

0,01 (*1)

0300010

Fazole

0,3

0300020

Čočka

0,5

0300030

Hrách

0,3

0300040

Semena lupiny bílé / vlčího bobu

0,05

0300990

Ostatní (2)

0,3

0400000

OLEJNATÁ SEMENA A OLEJNATÉ PLODY

0,07 (*1)

0,02 (*1)

(+)

0401000

Olejnatá semena

0401010

Lněná semena

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401020

Jádra podzemnice olejné / arašídy / burské oříšky

0,01 (*1)

0,2

0,04

0,02 (*1)

0401030

Maková semena

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401040

Sezamová semena

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401050

Slunečnicová semena

0,05 (*1)

0,2

0,3

0,3

0401060

Semena řepky olejky

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401070

Sójové boby

0,01 (*1)

0,05

0,2

0,05

0401080

Hořčičná semena

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401090

Bavlníková semena

0,01 (*1)

0,2

0,3

0,02 (*1)

0401100

Dýňová semena

0,01 (*1)

0,2

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0401110

Semena světlice barvířské

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401120

Semena brutnáku lékařského

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401130

Semena lničky seté

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401140

Konopná semena

0,01 (*1)

0,2

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0401150

Semena skočce obecného

0,01 (*1)

0,2

0,2

0,02 (*1)

0401990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0402000

Olejnaté plody

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0402010

Olivy na olej

0,2

0,5

0402020

Jádra plodů palem

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0402030

Plody palem

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0402040

Vlnovec pětimužný / kapok

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0402990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0500000

OBILOVINY

0,07 (*1)

0,02 (*1)

(+)

0,01 (*1)

0500010

Ječmen

0,1

0,5

1

0500020

Pohanka a jiné pseudoobiloviny

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500030

Kukuřice

0,01 (*1)

0,02

0,02 (*1)

0500040

Proso

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500050

Oves

0,1

0,3

1

0500060

Rýže

0,01 (*1)

0,2

0,09

0500070

Žito

0,08

0,05

0,2

0500080

Čirok

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,5

0500090

Pšenice

0,08

0,05

0,2

0500990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ ČAJE, KAKAO A ROHOVNÍK

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1) (+)

0610000

Čaje

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0620000

Kávová zrna

0,3

0,3

0630000

Bylinné čaje z

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0631000

| a) | květů |
| --- | --- |

a)

0631010

Heřmánek

0631020

Ibišek súdánský

0631030

Růže

0631040

Jasmín

0631050

Lípa

0631990

Ostatní (2)

0632000

| b) | listů a nadzemních částí rostlin |
| --- | --- |

b)

0632010

Jahodník

0632020

Roibos

0632030

Cesmína paraguayská / yerba maté

0632990

Ostatní (2)

0633000

| c) | kořenů |
| --- | --- |

c)

0633010

Kozlík lékařský / baldrián

0633020

Ženšen pravý / všehoj / ženšen severoamerický

0633990

Ostatní (2)

0639000

| d) | veškerých jiných částí rostlin |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaové boby

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0650000

Rohovník obecný / svatojánský chléb

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0700000

CHMEL

150

20

0,05 (*1)

10 (+)

15

0,05 (*1)

0800000

KOŘENÍ

(+)

0810000

Semena

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0810010

Bedrník anýz / anýz / anýzové semeno

0810020

Bulvuška

0810030

Miřík celer

0810040

Koriandr setý

0810050

Šabrej kmínovitý / římský kmín / kumín

0810060

Kopr vonný

0810070

Fenykl sladký

0810080

Pískavice řecké seno

0810090

Muškátový oříšek

0810990

Ostatní (2)

0820000

Plody

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0820010

Nové koření

0,03

0820020

Žlutodřev

0,03

0820030

Kmín kořenný

0,03

0820040

Kardamom

2

0820050

Jalovcové bobule

0,03

0820060

Pepř (bílý, černý a zelený)

0,03

0820070

Vanilka

0,03

0820080

Tamarind / indické datle

0,03

0820990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0830000

Kůra

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0830010

Skořice

0830990

Ostatní (2)

0840000

Kořeny a oddenky

0840010

Lékořice

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0840020

Zázvor (10)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0840030

Kurkumovník dlouhý / indický šafrán / kurkuma

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0840040

Křen (11)

(+)

0840990

Ostatní (2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Pupeny

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0850010

Hřebíček

0850020

Kapary

0850990

Ostatní (2)

0860000

Květinové pestíky

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0860010

Šafrán

0860990

Ostatní (2)

0870000

Semenné míšky

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0870010

Muškátový květ

0870990

Ostatní (2)

0900000

CUKRONOSNÉ ROSTLINY

0,03 (*1)

0,01 (*1)

(+)

0,01 (*1)

0900010

Řepa cukrovka (kořen)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,2

0900020

Cukrová třtina

0,01 (*1)

0,05

0,02 (*1)

0900030

Kořen čekanky

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,08

0900990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ

(+)

(+)

1010000

Komodity z

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1011000

| a) | prasat |
| --- | --- |

a)

0,03 (*1)

1011010

Svalovina

0,15

1011020

Tuk

3

1011030

Játra

0,05

1011040

Ledviny

0,2

1011050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

3

1011990

Ostatní (2)

0,01 (*1)

1012000

| b) | skotu |
| --- | --- |

b)

1012010

Svalovina

0,09

0,02

1012020

Tuk

0,06

3

1012030

Játra

0,09

0,05

1012040

Ledviny

0,09

0,2

1012050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,09

3

1012990

Ostatní (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1013000

| c) | ovcí |
| --- | --- |

c)

1013010

Svalovina

0,09

0,02

1013020

Tuk

0,06

3

1013030

Játra

0,09

0,05

1013040

Ledviny

0,09

0,2

1013050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,09

3

1013990

Ostatní (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1014000

| d) | koz |
| --- | --- |

d)

1014010

Svalovina

0,09

0,15

1014020

Tuk

0,06

3

1014030

Játra

0,09

0,05

1014040

Ledviny

0,09

0,2

1014050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,09

3

1014990

Ostatní (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

1015010

Svalovina

0,09

0,02

1015020

Tuk

0,06

3

1015030

Játra

0,09

0,05

1015040

Ledviny

0,09

0,2

1015050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,09

3

1015990

Ostatní (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1016000

| f) | drůbeže |
| --- | --- |

f)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1016010

Svalovina

1016020

Tuk

1016030

Játra

1016040

Ledviny

1016050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1016990

Ostatní (2)

1017000

| g) | ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu |
| --- | --- |

g)

1017010

Svalovina

0,09

0,02

1017020

Tuk

0,06

3

1017030

Játra

0,09

0,05

1017040

Ledviny

0,09

0,2

1017050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,09

3

1017990

Ostatní (2)

0,03 (*1)

0,01 (*1)

1020000

Mléko

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,02

0,01 (*1)

0,05

1020010

Kravské

1020020

Ovčí

1020030

Kozí

1020040

Kobylí

1020990

Ostatní (2)

1030000

Ptačí vejce

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1030010

Slepičí

1030020

Kachní

1030030

Husí

1030040

Křepelčí

1030990

Ostatní (2)

1040000

Med a další včelařské produkty (7)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Obojživelníci a plazi

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1060000

Suchozemští bezobratlí živočichové

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1070000

Volně žijící suchozemští obratlovci

0,03 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,05 (*1)

0,05

1100000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – RYBY, RYBÍ PRODUKTY A JAKÉKOLI JINÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MOŘSKÝCH A SLADKOVODNÍCH ŽIVOČICHŮ (8)

1200000

PRODUKTY NEBO ČÁSTI PRODUKTŮ URČENÉ VÝHRADNĚ K PRODUKCI KRMIV (8)

1300000

ZPRACOVANÉ POTRAVINÁŘSKÉ PRODUKTY (9)

| (F) | = | Rozpustné v tuku |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Rozpustné v tuku

Kaptan (suma kaptanu a THPI, vyjádřeno jako kaptan) (R)

| (R) | = | Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód:
  kód 1000000 kromě 1040000 : suma THPI, 3-OH THPI a 5-OH THPI, vyjádřeno jako kaptan; kód 0151020 : kaptan |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód:

kód 1000000 kromě 1040000 : suma THPI, 3-OH THPI a 5-OH THPI, vyjádřeno jako kaptan; kód 0151020 : kaptan

Kresoxim-methyl (R)

| (R) | = | Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód:
  kresoxim-methyl – kód 1000000 kromě 1040000 : kresoxim-methyl (BF-490-9, vyjádřeno jako kresoxim-methyl)
  Metabolit BF 490-9 = 2-[2-(4-hydroxy-2-methylfenoxymethyl)fenyl]-2-methoxy-iminooctová kyselina |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód:

kresoxim-methyl – kód 1000000 kromě 1040000 : kresoxim-methyl (BF-490-9, vyjádřeno jako kresoxim-methyl)

Metabolit BF 490-9 = 2-[2-(4-hydroxy-2-methylfenoxymethyl)fenyl]-2-methoxy-iminooctová kyselina

Lambda-cyhalothrin (zahrnuje gama-cyhalothrin) (suma R,S- a S,R-izomerů) (F)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o stabilitě při skladování nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0110000 | Citrusové plody |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o stabilitě při skladování nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0110000

Citrusové plody

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0120000 | Ořechy ze stromů |
| --- | --- | --- |
| 0130000 | Jádrové ovoce |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0120000

Ořechy ze stromů

0130000

Jádrové ovoce

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0140010 | Meruňky |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0140010

Meruňky

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0140020 | Třešně |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0140020

Třešně

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0140030 | Broskve |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0140030

Broskve

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0140040 | Švestky |
| --- | --- | --- |
| 0140990 | Ostatní (2) |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0140040

Švestky

0140990

Ostatní (2)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia a XI), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o stabilitě při skladování nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0150000 | Bobulové a drobné ovoce |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia a XI), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o stabilitě při skladování nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0150000

Bobulové a drobné ovoce

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o stabilitě při skladování nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0151000 | a) | hrozny |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o stabilitě při skladování nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0151000

a)

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, o pokusech týkajících se reziduí a o stabilitě při skladování nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0153000 | c) | ovoce z keřů |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, o pokusech týkajících se reziduí a o stabilitě při skladování nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0153000

c)

0154000

| d) | ostatní bobulové a drobné ovoce |
| --- | --- |

d)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0161000 | a) | jedlou slupkou |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0161000

a)

0162000

| b) | nejedlou slupkou, malé |
| --- | --- |

b)

0163010

Avokádo

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0163020 | Banány |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0163020

Banány

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0163030 | Mango |
| --- | --- | --- |
| 0163040 | Papája |
| 0163050 | Granátová jablka |
| 0163060 | Anona šeroplodá / láhevník čerimoja / cukrové jablko |
| 0163070 | Kvajáva hrušková |
| 0163080 | Ananas |
| 0163090 | Chlebovník |
| 0163100 | Durian cibetkový |
| 0163110 | Anona ostnitá / láhevník ostnitý / guanabana |
| 0163990 | Ostatní (2) |
| 0210000 | Kořenová a hlíznatá zelenina |
| 0220010 | Česnek |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0163030

Mango

0163040

Papája

0163050

Granátová jablka

0163060

Anona šeroplodá / láhevník čerimoja / cukrové jablko

0163070

Kvajáva hrušková

0163080

Ananas

0163090

Chlebovník

0163100

Durian cibetkový

0163110

Anona ostnitá / láhevník ostnitý / guanabana

0163990

Ostatní (2)

0210000

Kořenová a hlíznatá zelenina

0220010

Česnek

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0220020 | Cibule kuchyňská |
| --- | --- | --- |
| 0220030 | Šalotka |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0220020

Cibule kuchyňská

0220030

Šalotka

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0220040 | Cibule jarní / zelená cibulka a cibule zimní / sečka |
| --- | --- | --- |
| 0220990 | Ostatní (2) |
| 0231000 | a) | lilkovité a slézovité |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0220040

Cibule jarní / zelená cibulka a cibule zimní / sečka

0220990

Ostatní (2)

0231000

a)

0232000

| b) | tykvovité s jedlou slupkou |
| --- | --- |

b)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0232010 | Okurky salátové |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0232010

Okurky salátové

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0232020 | Okurky nakládačky |
| --- | --- | --- |
| 0232030 | Cukety |
| 0232990 | Ostatní (2) |
| 0233000 | c) | tykvovité s nejedlou slupkou |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0232020

Okurky nakládačky

0232030

Cukety

0232990

Ostatní (2)

0233000

c)

0234000

| d) | kukuřice cukrová |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | ostatní plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

0241000

| a) | košťálová zelenina vytvářející růžice |
| --- | --- |

a)

0242000

| b) | košťálová zelenina vytvářející hlávky |
| --- | --- |

b)

0243000

| c) | košťálová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0243010 | Zelí pekingské / pe-tsai |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0243010

Zelí pekingské / pe-tsai

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0243020 | Kapusta kadeřavá a kapusta krmná |
| --- | --- | --- |
| 0243990 | Ostatní (2) |
| 0244000 | d) | kedlubny |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0243020

Kapusta kadeřavá a kapusta krmná

0243990

Ostatní (2)

0244000

d)

0251010

Kozlíček polníček

0251020

Locika setá

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0251030 | Čekanka štěrbák / endivie |
| --- | --- | --- |
| 0251040 | Řeřichy a jiné klíčky a výhonky |
| 0251050 | Barborky |
| 0251060 | Roketa setá / rukola |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0251030

Čekanka štěrbák / endivie

0251040

Řeřichy a jiné klíčky a výhonky

0251050

Barborky

0251060

Roketa setá / rukola

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0251070 | Červená hořčice |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0251070

Červená hořčice

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0251080 | Mladé listy plodin (včetně druhů rodu Brassica) |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0251080

Mladé listy plodin (včetně druhů rodu Brassica)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0251990 | Ostatní (2) |
| --- | --- | --- |
| 0252000 | b) | špenát a podobná zelenina (listy) |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0251990

Ostatní (2)

0252000

b)

0253000

| c) | listy révy vinné a podobných druhů |
| --- | --- |

c)

0254000

| d) | potočnice lékařská / řeřicha potoční |
| --- | --- |

d)

0255000

| e) | čekanka obecná setá |
| --- | --- |

e)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0256000 | f) | bylinky a jedlé květy |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0256000

f)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0260000 | Lusková zelenina |
| --- | --- | --- |
| 0270010 | Chřest |
| 0270020 | Kardy |
| 0270030 | Celer řapíkatý |
| 0270040 | Fenykl obecný sladký |
| 0270050 | Artyčoky |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0260000

Lusková zelenina

0270010

Chřest

0270020

Kardy

0270030

Celer řapíkatý

0270040

Fenykl obecný sladký

0270050

Artyčoky

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0270060 | Pór |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0270060

Pór

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0270070 | Reveň kadeřavá / rebarbora |
| --- | --- | --- |
| 0270080 | Bambusové výhonky |
| 0270090 | Palmové vegetační vrcholy |
| 0270990 | Ostatní (2) |
| 0280000 | Houby, mechy a lišejníky |
| 0290000 | Řasy a prokaryota |
| 0300000 | LUŠTĚNINY |
| 0400000 | OLEJNATÁ SEMENA A OLEJNATÉ PLODY |
| 0500010 | Ječmen |
| 0500020 | Pohanka a jiné pseudoobiloviny |
| 0500030 | Kukuřice |
| 0500040 | Proso |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0270070

Reveň kadeřavá / rebarbora

0270080

Bambusové výhonky

0270090

Palmové vegetační vrcholy

0270990

Ostatní (2)

0280000

Houby, mechy a lišejníky

0290000

Řasy a prokaryota

0300000

LUŠTĚNINY

0400000

OLEJNATÁ SEMENA A OLEJNATÉ PLODY

0500010

Ječmen

0500020

Pohanka a jiné pseudoobiloviny

0500030

Kukuřice

0500040

Proso

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0500050 | Oves |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o pokusech týkajících se reziduí nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0500050

Oves

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0500060 | Rýže |
| --- | --- | --- |
| 0500070 | Žito |
| 0500080 | Čirok |
| 0500090 | Pšenice |
| 0500990 | Ostatní (2) |
| 0600000 | ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ ČAJE, KAKAO A ROHOVNÍK |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0500060

Rýže

0500070

Žito

0500080

Čirok

0500090

Pšenice

0500990

Ostatní (2)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ ČAJE, KAKAO A ROHOVNÍK

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, o pokusech týkajících se reziduí a o analytických metodách nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0700000 | CHMEL |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, o pokusech týkajících se reziduí a o analytických metodách nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0700000

CHMEL

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o analytických metodách nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0800000 | KOŘENÍ |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o analytických metodách nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0800000

KOŘENÍ

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  0900000 | CUKRONOSNÉ ROSTLINY |
| --- | --- | --- |
| 1000000 | PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ |
| 1010000 | Komodity z |
| 1011000 | a) | prasat |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

0900000

CUKRONOSNÉ ROSTLINY

1000000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ

1010000

Komodity z

1011000

a)

1011010

Svalovina

1011020

Tuk

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1011030 | Játra |
| --- | --- | --- |
| 1011040 | Ledviny |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1011030

Játra

1011040

Ledviny

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1011050 | Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny) |
| --- | --- | --- |
| 1011990 | Ostatní (2) |
| 1012000 | b) | skotu |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1011050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1011990

Ostatní (2)

1012000

b)

1012010

Svalovina

1012020

Tuk

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1012030 | Játra |
| --- | --- | --- |
| 1012040 | Ledviny |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1012030

Játra

1012040

Ledviny

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1012050 | Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny) |
| --- | --- | --- |
| 1012990 | Ostatní (2) |
| 1013000 | c) | ovcí |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1012050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1012990

Ostatní (2)

1013000

c)

1013010

Svalovina

1013020

Tuk

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1013030 | Játra |
| --- | --- | --- |
| 1013040 | Ledviny |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1013030

Játra

1013040

Ledviny

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1013050 | Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny) |
| --- | --- | --- |
| 1013990 | Ostatní (2) |
| 1014000 | d) | koz |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1013050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1013990

Ostatní (2)

1014000

d)

1014010

Svalovina

1014020

Tuk

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1014030 | Játra |
| --- | --- | --- |
| 1014040 | Ledviny |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1014030

Játra

1014040

Ledviny

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1014050 | Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny) |
| --- | --- | --- |
| 1014990 | Ostatní (2) |
| 1015000 | e) | koňovitých |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1014050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1014990

Ostatní (2)

1015000

e)

1015010

Svalovina

1015020

Tuk

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1015030 | Játra |
| --- | --- | --- |
| 1015040 | Ledviny |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1015030

Játra

1015040

Ledviny

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1015050 | Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny) |
| --- | --- | --- |
| 1015990 | Ostatní (2) |
| 1016000 | f) | drůbeže |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1015050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1015990

Ostatní (2)

1016000

f)

1016010

Svalovina

1016020

Tuk

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1016030 | Játra |
| --- | --- | --- |
| 1016040 | Ledviny |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1016030

Játra

1016040

Ledviny

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1016050 | Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny) |
| --- | --- | --- |
| 1016990 | Ostatní (2) |
| 1017000 | g) | ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1016050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1016990

Ostatní (2)

1017000

g)

1017010

Svalovina

1017020

Tuk

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1017030 | Játra |
| --- | --- | --- |
| 1017040 | Ledviny |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, a o toxikologických vlastnostech některých jiných metabolitů (sloučeniny Ia a XI) nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1017030

Játra

1017040

Ledviny

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1017050 | Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny) |
| --- | --- | --- |
| 1017990 | Ostatní (2) |
| 1020000 | Mléko |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o určitých metabolitech (sloučeniny Ia, IV a gama-lakton), které se tvoří během sterilizačního procesu, nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 6. července 2020, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1017050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1017990

Ostatní (2)

1020000

Mléko

Teflubenzuron (F)

| (+) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o analytických metodách u produktů živočišného původu a o studiích metabolismu u přežvýkavců a drůbeže nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 27. ledna 2018, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.







  1000000 | PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ“ |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin zjistil, že některé informace o analytických metodách u produktů živočišného původu a o studiích metabolismu u přežvýkavců a drůbeže nejsou k dispozici. Při přezkumu MLR Komise informace uvedené v první větě zohlední, pokud budou poskytnuty do 27. ledna 2018, nebo pokud informace do uvedeného data poskytnuty nebudou, zohlední jejich absenci.

1000000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ“

| b) | doplňuje se nový sloupec pro flutianil, který zní:
  „Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)








  Číselný kód | Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí (2) | Flutianil |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY | |
| 0110000 | Citrusové plody | 0,01
   (*2) |
| 0110010 | Grapefruity | |
| 0110020 | Pomeranče | |
| 0110030 | Citrony | |
| 0110040 | Kyselé lajmy | |
| 0110050 | Mandarinky | |
| 0110990 | Ostatní (2) | |
| 0120000 | Ořechy ze stromů | 0,01
   (*2) |
| 0120010 | Mandle | |
| 0120020 | Para ořechy | |
| 0120030 | Kešu ořechy | |
| 0120040 | Kaštany jedlé | |
| 0120050 | Kokosové ořechy | |
| 0120060 | Lískové ořechy | |
| 0120070 | Makadamové ořechy | |
| 0120080 | Pekanové ořechy | |
| 0120090 | Piniové oříšky | |
| 0120100 | Pistácie | |
| 0120110 | Vlašské ořechy | |
| 0120990 | Ostatní (2) | |
| 0130000 | Jádrové ovoce | 0,01
   (*2) |
| 0130010 | Jablka | |
| 0130020 | Hrušky | |
| 0130030 | Kdoule | |
| 0130040 | Mišpule obecná/německá | |
| 0130050 | Mišpule japonská / lokvát | |
| 0130990 | Ostatní (2) | |
| 0140000 | Peckové ovoce | 0,01
   (*2) |
| 0140010 | Meruňky | |
| 0140020 | Třešně | |
| 0140030 | Broskve | |
| 0140040 | Švestky | |
| 0140990 | Ostatní (2) | |
| 0150000 | Bobulové a drobné ovoce | |
| 0151000 | a) | hrozny |

b)

doplňuje se nový sloupec pro flutianil, který zní:

„Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

Číselný kód

Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí (2)

Flutianil

(1)

(2)

(3)

0100000

OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY

0110000

Citrusové plody

0,01
   (*2)

0110010

Grapefruity

0110020

Pomeranče

0110030

Citrony

0110040

Kyselé lajmy

0110050

Mandarinky

0110990

Ostatní (2)

0120000

Ořechy ze stromů

0,01
   (*2)

0120010

Mandle

0120020

Para ořechy

0120030

Kešu ořechy

0120040

Kaštany jedlé

0120050

Kokosové ořechy

0120060

Lískové ořechy

0120070

Makadamové ořechy

0120080

Pekanové ořechy

0120090

Piniové oříšky

0120100

Pistácie

0120110

Vlašské ořechy

0120990

Ostatní (2)

0130000

Jádrové ovoce

0,01
   (*2)

0130010

Jablka

0130020

Hrušky

0130030

Kdoule

0130040

Mišpule obecná/německá

0130050

Mišpule japonská / lokvát

0130990

Ostatní (2)

0140000

Peckové ovoce

0,01
   (*2)

0140010

Meruňky

0140020

Třešně

0140030

Broskve

0140040

Švestky

0140990

Ostatní (2)

0150000

Bobulové a drobné ovoce

0151000

a)

0,15

0151010

Hrozny stolní

0151020

Hrozny moštové

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

0,01
   (*2)

0153000

| c) | ovoce z keřů |
| --- | --- |

c)

0,01
   (*2)

0153010

Ostružiny

0153020

Ostružiny ostružiníku ježiníku

0153030

Maliny (červené a žluté)

0153990

Ostatní (2)

0154000

| d) | Ostatní bobulové a drobné ovoce |
| --- | --- |

d)

0,01
   (*2)

0154010

Brusnice/borůvky

0154020

Klikvy

0154030

Rybíz (bílý, černý, červený)

0154040

Angrešt (červený, zelený a žlutý)

0154050

Šípky

0154060

Moruše (bílé a černé)

0154070

Hloh středozemský / azarole / neapolská mišpule

0154080

Bez černý / bezinky

0154990

Ostatní (2)

0160000

Různé ovoce s

0,01
   (*2)

0161000

| a) | jedlou slupkou |
| --- | --- |

a)

0161010

Datle

0161020

Fíky

0161030

Stolní olivy

0161040

Kumquaty/kumkváty

0161050

Karamboly

0161060

Tomel japonský / kaki churma / persimon

0161070

Hřebíčkovec šabrejový / jambolan

0161990

Ostatní (2)

0162000

| b) | nejedlou slupkou, malé |
| --- | --- |

b)

0162010

Aktinidie/kiwi (červené, zelené a žluté)

0162020

Liči

0162030

Mučenka/passiflora

0162040

Opuncie

0162050

Zlatolist

0162060

Tomel viržinský / kaki

0162990

Ostatní (2)

0163000

| c) | nejedlou slupkou, velké |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokádo

0163020

Banány

0163030

Mango

0163040

Papája

0163050

Granátová jablka

0163060

Anona šeroplodá / láhevník čerimoja / cukrové jablko

0163070

Kvajáva hrušková

0163080

Ananas

0163090

Chlebovník

0163100

Durian cibetkový

0163110

Anona ostnitá / láhevník ostnitý / guanabana

0163990

Ostatní (2)

0200000

ZELENINA, ČERSTVÁ nebo ZMRAZENÁ

0210000

Kořenová a hlíznatá zelenina

0,01
   (*2)

0211000

| a) | brambory |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | tropická kořenová a hlíznatá zelenina |
| --- | --- |

b)

0212010

Kořeny manioku jedlého / kasavy

0212020

Batáty

0212030

Jamy

0212040

Maranta třtinová

0212990

Ostatní (2)

0213000

| c) | ostatní kořenová a hlíznatá zelenina, kromě cukrové řepy |
| --- | --- |

c)

0213010

Řepa červená/salátová

0213020

Mrkev/karotka

0213030

Celer bulvový

0213040

Křen

0213050

Topinambury

0213060

Pastinák

0213070

Petržel kořenová

0213080

Ředkve

0213090

Kozí brada

0213100

Brukev řepka tuřín

0213110

Brukev řepák vodnice

0213990

Ostatní (2)

0220000

Cibulová zelenina

0,01
   (*2)

0220010

Česnek

0220020

Cibule kuchyňská

0220030

Šalotka

0220040

Cibule jarní / zelená cibulka a cibule zimní / sečka

0220990

Ostatní (2)

0230000

Plodová zelenina

0,01
   (*2)

0231000

| a) | lilkovité a slézovité |
| --- | --- |

a)

0231010

Rajčata

0231020

Paprika setá

0231030

Lilek/baklažán

0231040

Proskurník jedlý / ibišek jedlý / okra / bamie

0231990

Ostatní (2)

0232000

| b) | tykvovité s jedlou slupkou |
| --- | --- |

b)

0232010

Okurky salátové

0232020

Okurky nakládačky

0232030

Cukety

0232990

Ostatní (2)

0233000

| c) | tykvovité s nejedlou slupkou |
| --- | --- |

c)

0233010

Melouny cukrové

0233020

Dýně

0233030

Melouny vodní

0233990

Ostatní (2)

0234000

| d) | kukuřice cukrová |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | ostatní plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

0240000

Košťálová zelenina (s výjimkou kořenů a mladých listů)

0,01
   (*2)

0241000

| a) | košťálová zelenina vytvářející růžice |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokolice

0241020

Květák

0241990

Ostatní (2)

0242000

| b) | košťálová zelenina vytvářející hlávky |
| --- | --- |

b)

0242010

Kapusta růžičková

0242020

Zelí hlávkové

0242990

Ostatní (2)

0243000

| c) | košťálová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

0243010

Zelí pekingské / pe-tsai

0243020

Kapusta kadeřavá a kapusta krmná

0243990

Ostatní (2)

0244000

| d) | kedlubny |
| --- | --- |

d)

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé květy

0251000

| a) | salát a ostatní salátové rostliny |
| --- | --- |

a)

0,01
   (*2)

0251010

Kozlíček polníček

0251020

Locika setá

0251030

Čekanka štěrbák / endivie

0251040

Řeřichy a jiné klíčky a výhonky

0251050

Barborky

0251060

Roketa setá / rukola

0251070

Červená hořčice

0251080

Mladé listy plodin (včetně druhů rodu Brassica)

0251990

Ostatní (2)

0252000

| b) | špenát a podobná zelenina (listy) |
| --- | --- |

b)

0,01
   (*2)

0252010

Špenát

0252020

Šrucha

0252030

Mangold

0252990

Ostatní (2)

0253000

| c) | listy révy vinné a podobných druhů |
| --- | --- |

c)

0,01
   (*2)

0254000

| d) | potočnice lékařská / řeřicha potoční |
| --- | --- |

d)

0,01
   (*2)

0255000

| e) | čekanka obecná setá |
| --- | --- |

e)

0,01
   (*2)

0256000

| f) | bylinky a jedlé květy |
| --- | --- |

f)

0,02
   (*2)

0256010

Kerblík

0256020

Pažitka

0256030

Celerová nať

0256040

Petrželová nať

0256050

Šalvěj lékařská

0256060

Rozmarýn lékařský

0256070

Tymián

0256080

Bazalka pravá a jedlé květy

0256090

Vavřín / bobkový list

0256100

Estragon

0256990

Ostatní (2)

0260000

Lusková zelenina

0,01
   (*2)

0260010

Fazolové lusky

0260020

Vyluštěná fazolová semena

0260030

Hrachové lusky

0260040

Vyluštěná hrachová zrna

0260050

Čočka

0260990

Ostatní (2)

0270000

Řapíkatá a stonková zelenina

0,01
   (*2)

0270010

Chřest

0270020

Kardy

0270030

Celer řapíkatý

0270040

Fenykl obecný sladký

0270050

Artyčoky

0270060

Pór

0270070

Reveň kadeřavá / rebarbora

0270080

Bambusové výhonky

0270090

Palmové vegetační vrcholy

0270990

Ostatní (2)

0280000

Houby, mechy a lišejníky

0,01
   (*2)

0280010

Pěstované houby

0280020

Volně rostoucí houby

0280990

Mechy a lišejníky

0290000

Řasy a prokaryota

0,01
   (*2)

0300000

LUŠTĚNINY

0,01
   (*2)

0300010

Fazole

0300020

Čočka

0300030

Hrách

0300040

Semena lupiny bílé / vlčího bobu

0300990

Ostatní (2)

0400000

OLEJNATÁ SEMENA A OLEJNATÉ PLODY

0,01
   (*2)

0401000

Olejnatá semena

0401010

Lněná semena

0401020

Jádra podzemnice olejné / arašídy / burské oříšky

0401030

Maková semena

0401040

Sezamová semena

0401050

Slunečnicová semena

0401060

Semena řepky olejky

0401070

Sójové boby

0401080

Hořčičná semena

0401090

Bavlníková semena

0401100

Dýňová semena

0401110

Semena světlice barvířské

0401120

Semena brutnáku lékařského

0401130

Semena lničky seté

0401140

Konopná semena

0401150

Semena skočce obecného

0401990

Ostatní (2)

0402000

Olejnaté plody

0402010

Olivy na olej

0402020

Jádra plodů palem

0402030

Plody palem

0402040

Vlnovec pětimužný / kapok

0402990

Ostatní (2)

0500000

OBILOVINY

0,01
   (*2)

0500010

Ječmen

0500020

Pohanka a jiné pseudoobiloviny

0500030

Kukuřice

0500040

Proso

0500050

Oves

0500060

Rýže

0500070

Žito

0500080

Čirok

0500090

Pšenice

0500990

Ostatní (2)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ ČAJE, KAKAO A ROHOVNÍK

0,05
   (*2)

0610000

Čaje

0620000

Kávová zrna

0630000

Bylinné čaje z

0631000

| a) | květů |
| --- | --- |

a)

0631010

Heřmánek

0631020

Ibišek súdánský

0631030

Růže

0631040

Jasmín

0631050

Lípa

0631990

Ostatní (2)

0632000

| b) | listů a nadzemních částí rostlin |
| --- | --- |

b)

0632010

Jahodník

0632020

Roibos

0632030

Cesmína paraguayská / yerba maté

0632990

Ostatní (2)

0633000

| c) | kořenů |
| --- | --- |

c)

0633010

Kozlík lékařský / baldrián

0633020

Ženšen pravý / všehoj / ženšen severoamerický

0633990

Ostatní (2)

0639000

| d) | veškerých jiných částí rostlin |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaové boby

0650000

Rohovník obecný / svatojánský chléb

0700000

CHMEL

0,05
   (*2)

0800000

KOŘENÍ

0810000

Semena

0,05
   (*2)

0810010

Bedrník anýz / anýz / anýzové semeno

0810020

Bulvuška

0810030

Miřík celer

0810040

Koriandr setý

0810050

Šabrej kmínovitý / římský kmín / kumín

0810060

Kopr vonný

0810070

Fenykl sladký

0810080

Pískavice řecké seno

0810090

Muškátový oříšek

0810990

Ostatní (2)

0820000

Plody

0,05
   (*2)

0820010

Nové koření

0820020

Žlutodřev

0820030

Kmín kořenný

0820040

Kardamom

0820050

Jalovcové bobule

0820060

Pepř (bílý, černý a zelený)

0820070

Vanilka

0820080

Tamarind / indické datle

0820990

Ostatní (2)

0830000

Kůra

0,05
   (*2)

0830010

Skořice

0830990

Ostatní (2)

0840000

Kořeny a oddenky

0840010

Lékořice

0,05
   (*2)

0840020

Zázvor (10)

0,05
   (*2)

0840030

Kurkumovník dlouhý / indický šafrán / kurkuma

0,05
   (*2)

0840040

Křen (11)

0840990

Ostatní (2)

0,05
   (*2)

0850000

Pupeny

0,05
   (*2)

0850010

Hřebíček

0850020

Kapary

0850990

Ostatní (2)

0860000

Květinové pestíky

0,05
   (*2)

0860010

Šafrán

0860990

Ostatní (2)

0870000

Semenné míšky

0,05
   (*2)

0870010

Muškátový květ

0870990

Ostatní (2)

0900000

CUKRONOSNÉ ROSTLINY

0,01
   (*2)

0900010

Řepa cukrovka (kořen)

0900020

Cukrová třtina

0900030

Kořen čekanky

0900990

Ostatní (2)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ

1010000

Komodity z

0,01
   (*2)

1011000

| a) | prasat |
| --- | --- |

a)

1011010

Svalovina

1011020

Tuk

1011030

Játra

1011040

Ledviny

1011050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1011990

Ostatní (2)

1012000

| b) | skotu |
| --- | --- |

b)

1012010

Svalovina

1012020

Tuk

1012030

Játra

1012040

Ledviny

1012050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1012990

Ostatní (2)

1013000

| c) | ovcí |
| --- | --- |

c)

1013010

Svalovina

1013020

Tuk

1013030

Játra

1013040

Ledviny

1013050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1013990

Ostatní (2)

1014000

| d) | koz |
| --- | --- |

d)

1014010

Svalovina

1014020

Tuk

1014030

Játra

1014040

Ledviny

1014050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1014990

Ostatní (2)

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

1015010

Svalovina

1015020

Tuk

1015030

Játra

1015040

Ledviny

1015050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1015990

Ostatní (2)

1016000

| f) | drůbeže |
| --- | --- |

f)

1016010

Svalovina

1016020

Tuk

1016030

Játra

1016040

Ledviny

1016050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1016990

Ostatní (2)

1017000

| g) | ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu |
| --- | --- |

g)

1017010

Svalovina

1017020

Tuk

1017030

Játra

1017040

Ledviny

1017050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

1017990

Ostatní (2)

1020000

Mléko

0,01
   (*2)

1020010

Kravské

1020020

Ovčí

1020030

Kozí

1020040

Kobylí

1020990

Ostatní (2)

1030000

Ptačí vejce

0,01
   (*2)

1030010

Slepičí

1030020

Kachní

1030030

Husí

1030040

Křepelčí

1030990

Ostatní (2)

1040000

Med a další včelařské produkty (7)

0,05
   (*2)

1050000

Obojživelníci a plazi

0,01
   (*2)

1060000

Suchozemští bezobratlí živočichové

0,01
   (*2)

1070000

Volně žijící suchozemští obratlovci

0,01
   (*2)

1100000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – RYBY, RYBÍ PRODUKTY A JAKÉKOLI JINÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MOŘSKÝCH A SLADKOVODNÍCH ŽIVOČICHŮ (8)

1200000

PRODUKTY NEBO ČÁSTI PRODUKTŮ URČENÉ VÝHRADNĚ K PRODUKCI KRMIV (8)

1300000

ZPRACOVANÉ POTRAVINÁŘSKÉ PRODUKTY (9)

| 2) | V části A přílohy III se sloupce pro aminopyralid, mandipropamid, spiromesifen, spirotetramat a tetrakonazol nahrazují tímto:
  „Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)












  Číselný kód | Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí (3) | Aminopyralid | Mandipropamid | Spiromesifen | Spirotetramat a 4 jeho metabolity BYI08330-enol, BYI08330-ketohydroxy, BYI08330-monohydroxy a BYI08330 enol-glukosid, vyjádřeno jako spirotetramat (R) | Tetrakonazol (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 0100000 | OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY | 0,01 (*3) | | | | |
| 0110000 | Citrusové plody | | 0,01 (*3) | 0,02 (*3) | 1 | 0,02 (*3) |
| 0110010 | Grapefruity | | | | | |
| 0110020 | Pomeranče | | | | | |
| 0110030 | Citrony | | | | | |
| 0110040 | Kyselé lajmy | | | | | |
| 0110050 | Mandarinky | | | | | |
| 0110990 | Ostatní (2) | | | | | |
| 0120000 | Ořechy ze stromů | | 0,01 (*3) | 0,02 (*3) | 0,5 | 0,02 (*3) |
| 0120010 | Mandle | | | | | |
| 0120020 | Para ořechy | | | | | |
| 0120030 | Kešu ořechy | | | | | |
| 0120040 | Kaštany jedlé | | | | | |
| 0120050 | Kokosové ořechy | | | | | |
| 0120060 | Lískové ořechy | | | | | |
| 0120070 | Makadamové ořechy | | | | | |
| 0120080 | Pekanové ořechy | | | | | |
| 0120090 | Piniové oříšky | | | | | |
| 0120100 | Pistácie | | | | | |
| 0120110 | Vlašské ořechy | | | | | |
| 0120990 | Ostatní (2) | | | | | |
| 0130000 | Jádrové ovoce | | 0,01 (*3) | 0,02 (*3) | 1 | 0,3 |
| 0130010 | Jablka | | | | | |
| 0130020 | Hrušky | | | | | |
| 0130030 | Kdoule | | | | | |
| 0130040 | Mišpule obecná/německá | | | | | |
| 0130050 | Mišpule japonská / lokvát | | | | | |
| 0130990 | Ostatní (2) | | | | | |
| 0140000 | Peckové ovoce | | 0,01 (*3) | 0,02 (*3) | 3 | |
| 0140010 | Meruňky | | | | | 0,1 |
| 0140020 | Třešně | | | | | 0,02 (*3) |
| 0140030 | Broskve | | | | | 0,1 |
| 0140040 | Švestky | | | | | 0,05 |
| 0140990 | Ostatní (2) | | | | | 0,02 (*3) |
| 0150000 | Bobulové a drobné ovoce | | | | | |
| 0151000 | a) | hrozny |

2)

V části A přílohy III se sloupce pro aminopyralid, mandipropamid, spiromesifen, spirotetramat a tetrakonazol nahrazují tímto:

„Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

Číselný kód

Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí (3)

Aminopyralid

Mandipropamid

Spiromesifen

Spirotetramat a 4 jeho metabolity BYI08330-enol, BYI08330-ketohydroxy, BYI08330-monohydroxy a BYI08330 enol-glukosid, vyjádřeno jako spirotetramat (R)

Tetrakonazol (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

0100000

OVOCE, ČERSTVÉ nebo ZMRAZENÉ; OŘECHY

0,01 (*3)

0110000

Citrusové plody

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1

0,02 (*3)

0110010

Grapefruity

0110020

Pomeranče

0110030

Citrony

0110040

Kyselé lajmy

0110050

Mandarinky

0110990

Ostatní (2)

0120000

Ořechy ze stromů

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,5

0,02 (*3)

0120010

Mandle

0120020

Para ořechy

0120030

Kešu ořechy

0120040

Kaštany jedlé

0120050

Kokosové ořechy

0120060

Lískové ořechy

0120070

Makadamové ořechy

0120080

Pekanové ořechy

0120090

Piniové oříšky

0120100

Pistácie

0120110

Vlašské ořechy

0120990

Ostatní (2)

0130000

Jádrové ovoce

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1

0,3

0130010

Jablka

0130020

Hrušky

0130030

Kdoule

0130040

Mišpule obecná/německá

0130050

Mišpule japonská / lokvát

0130990

Ostatní (2)

0140000

Peckové ovoce

0,01 (*3)

0,02 (*3)

3

0140010

Meruňky

0,1

0140020

Třešně

0,02 (*3)

0140030

Broskve

0,1

0140040

Švestky

0,05

0140990

Ostatní (2)

0,02 (*3)

0150000

Bobulové a drobné ovoce

0151000

a)

2

0,02 (*3)

2

0,5

0151010

Hrozny stolní

0151020

Hrozny moštové

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

0,01 (*3)

1

0,4

0,2

0153000

| c) | ovoce z keřů |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,2

0153010

Ostružiny

0153020

Ostružiny ostružiníku ježiníku

0153030

Maliny (červené a žluté)

0153990

Ostatní (2)

0154000

| d) | ostatní bobulové a drobné ovoce |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,7

0,2

0154010

Brusnice/borůvky

0154020

Klikvy

0154030

Rybíz (bílý, černý, červený)

0154040

Angrešt (červený, zelený a žlutý)

0154050

Šípky

0154060

Moruše (bílé a černé)

0154070

Hloh středozemský / azarole / neapolská mišpule

0154080

Bez černý / bezinky

0154990

Ostatní (2)

0160000

Různé ovoce s

0,01 (*3)

0161000

| a) | jedlou slupkou |
| --- | --- |

a)

0,02 (*3)

0161010

Datle

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161020

Fíky

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161030

Stolní olivy

4

0,02 (*3)

0161040

Kumquaty/kumkváty

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161050

Karamboly

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161060

Tomel japonský / kaki churma / persimon

0,3

0,09

0161070

Hřebíčkovec šabrejový / jambolan

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0161990

Ostatní (2)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0162000

| b) | nejedlou slupkou, malé |
| --- | --- |

b)

0,02 (*3)

0162010

Aktinidie/kiwi (červené, zelené a žluté)

0,02 (*3)

4

0162020

Liči

0,02 (*3)

15

0162030

Mučenka/passiflora

1

0,1 (*3)

0162040

Opuncie

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0162050

Zlatolist

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0162060

Tomel viržinský / kaki

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0162990

Ostatní (2)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163000

| c) | nejedlou slupkou, velké |
| --- | --- |

c)

0,02 (*3)

0163010

Avokádo

0,02 (*3)

0,7

0163020

Banány

0,02 (*3)

0,6

0163030

Mango

0,02 (*3)

0,3

0163040

Papája

1

0,4

0163050

Granátová jablka

0,02 (*3)

0,5

0163060

Anona šeroplodá / láhevník čerimoja / cukrové jablko

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163070

Kvajáva hrušková

0,02 (*3)

2

0163080

Ananas

0,02 (*3)

0,3

0163090

Chlebovník

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163100

Durian cibetkový

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163110

Anona ostnitá / láhevník ostnitý / guanabana

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0163990

Ostatní (2)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0200000

ZELENINA, ČERSTVÁ nebo ZMRAZENÁ

0,01 (*3)

0210000

Kořenová a hlíznatá zelenina

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0211000

| a) | brambory |
| --- | --- |

a)

0,01 (*3)

0,8

0212000

| b) | tropická kořenová a hlíznatá zelenina |
| --- | --- |

b)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0212010

Kořeny manioku jedlého / kasavy

0212020

Batáty

0212030

Jamy

0212040

Maranta třtinová

0212990

Ostatní (2)

0213000

| c) | ostatní kořenová a hlíznatá zelenina, kromě cukrové řepy |
| --- | --- |

c)

0,1

0213010

Řepa červená/salátová

0,1

0213020

Mrkev/karotka

0,01 (*3)

0213030

Celer bulvový

0,01 (*3)

0213040

Křen

0,01 (*3)

0213050

Topinambury

0,01 (*3)

0213060

Pastinák

0,01 (*3)

0213070

Petržel kořenová

0,01 (*3)

0213080

Ředkve

0,3

0213090

Kozí brada

0,01 (*3)

0213100

Brukev řepka tuřín

0,01 (*3)

0213110

Brukev řepák vodnice

0,01 (*3)

0213990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0220000

Cibulová zelenina

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0220010

Česnek

0,01 (*3)

0,4

0220020

Cibule kuchyňská

0,1

0,4

0220030

Šalotka

0,01 (*3)

0,4

0220040

Cibule jarní / zelená cibulka a cibule zimní / sečka

7

0,1 (*3)

0220990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0230000

Plodová zelenina

0231000

| a) | lilkovité a slézovité |
| --- | --- |

a)

0231010

Rajčata

3

1

2

0,1

0231020

Paprika setá

1

0,5

2

0,1

0231030

Lilek/baklažán

1

0,5

2

0,02 (*3)

0231040

Proskurník jedlý / ibišek jedlý / okra / bamie

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1

0,02 (*3)

0231990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1

0,02 (*3)

0232000

| b) | tykvovité s jedlou slupkou |
| --- | --- |

b)

0,2

0,2

0232010

Okurky salátové

0,2

0,3

0232020

Okurky nakládačky

0,1

0,3

0232030

Cukety

0,2

0,3

0232990

Ostatní (2)

0,1

0,02 (*3)

0233000

| c) | tykvovité s nejedlou slupkou |
| --- | --- |

c)

0,3

0,2

0,05

0233010

Melouny cukrové

0,5

0233020

Dýně

0,3

0233030

Melouny vodní

0,3

0233990

Ostatní (2)

0,3

0234000

| d) | kukuřice cukrová |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1,5

0,02 (*3)

0239000

| e) | ostatní plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0240000

Košťálová zelenina (s výjimkou kořenů a mladých listů)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0241000

| a) | košťálová zelenina vytvářející růžice |
| --- | --- |

a)

1

0241010

Brokolice

2

0241020

Květák

0,3

0241990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0242000

| b) | košťálová zelenina vytvářející hlávky |
| --- | --- |

b)

0242010

Kapusta růžičková

0,2

0,3

0242020

Zelí hlávkové

3

2

0242990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0243000

| c) | košťálová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

25

7

0243010

Zelí pekingské / pe-tsai

0243020

Kapusta kadeřavá a kapusta krmná

0243990

Ostatní (2)

0244000

| d) | kedlubny |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

2

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé květy

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0251000

| a) | salát a ostatní salátové rostliny |
| --- | --- |

a)

25

7

0251010

Kozlíček polníček

0251020

Locika setá

0251030

Čekanka štěrbák / endivie

0251040

Řeřichy a jiné klíčky a výhonky

0251050

Barborky

0251060

Roketa setá / rukola

0251070

Červená hořčice

0251080

Mladé listy plodin (včetně druhů rodu Brassica)

0251990

Ostatní (2)

0252000

| b) | špenát a podobná zelenina (listy) |
| --- | --- |

b)

25

7

0252010

Špenát

0252020

Šrucha

0252030

Mangold

0252990

Ostatní (2)

0253000

| c) | listy révy vinné a podobných druhů |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0254000

| d) | potočnice lékařská / řeřicha potoční |
| --- | --- |

d)

25

7

0255000

| e) | čekanka obecná setá |
| --- | --- |

e)

0,15

0,1 (*3)

0256000

| f) | bylinky a jedlé květy |
| --- | --- |

f)

10

4

0256010

Kerblík

0256020

Pažitka

0256030

Celerová nať

0256040

Petrželová nať

0256050

Šalvěj lékařská

0256060

Rozmarýn lékařský

0256070

Tymián

0256080

Bazalka pravá a jedlé květy

0256090

Vavřín / bobkový list

0256100

Estragon

0256990

Ostatní (2)

0260000

Lusková zelenina

1,5

0,02 (*3)

0260010

Fazolové lusky

0,01 (*3)

1

0260020

Vyluštěná fazolová semena

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0260030

Hrachové lusky

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0260040

Vyluštěná hrachová zrna

0,3

0,02 (*3)

0260050

Čočka

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0260990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0270000

Řapíkatá a stonková zelenina

0,02 (*3)

0270010

Chřest

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270020

Kardy

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270030

Celer řapíkatý

20

4

0,05

0270040

Fenykl obecný sladký

0,01 (*3)

4

0,02 (*3)

0270050

Artyčoky

0,3

1

0,2

0270060

Pór

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270070

Reveň kadeřavá / rebarbora

0,01 (*3)

4

0,02 (*3)

0270080

Bambusové výhonky

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270090

Palmové vegetační vrcholy

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0270990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0280000

Houby, mechy a lišejníky

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0280010

Pěstované houby

0280020

Volně rostoucí houby

0280990

Mechy a lišejníky

0290000

Řasy a prokaryota

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0300000

LUŠTĚNINY

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

2

0,02 (*3)

0300010

Fazole

0300020

Čočka

0300030

Hrách

0300040

Semena lupiny bílé / vlčího bobu

0300990

Ostatní (2)

0400000

OLEJNATÁ SEMENA A OLEJNATÉ PLODY

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0401000

Olejnatá semena

0401010

Lněná semena

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,15

0401020

Jádra podzemnice olejné / arašídy / burské oříšky

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401030

Maková semena

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,15

0401040

Sezamová semena

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401050

Slunečnicová semena

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401060

Semena řepky olejky

0,03

0,1 (*3)

0,15

0401070

Sójové boby

0,01 (*3)

4

0,02 (*3)

0401080

Hořčičná semena

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401090

Bavlníková semena

0,01 (*3)

0,4

0,02 (*3)

0401100

Dýňová semena

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401110

Semena světlice barvířské

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401120

Semena brutnáku lékařského

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401130

Semena lničky seté

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401140

Konopná semena

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401150

Semena skočce obecného

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0401990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0402000

Olejnaté plody

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0402010

Olivy na olej

4

0402020

Jádra plodů palem

0,1 (*3)

0402030

Plody palem

0,1 (*3)

0402040

Vlnovec pětimužný / kapok

0,1 (*3)

0402990

Ostatní (2)

0,1 (*3)

0500000

OBILOVINY

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0500010

Ječmen

0,15

0,1

0500020

Pohanka a jiné pseudoobiloviny

0,01 (*3)

0,05

0500030

Kukuřice

0,05

0,05

0500040

Proso

0,05

0,05

0500050

Oves

0,15

0,1

0500060

Rýže

0,01 (*3)

0,05

0500070

Žito

0,15

0,05

0500080

Čirok

0,05

0,05

0500090

Pšenice

0,1

0,1

0500990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,05

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ ČAJE, KAKAO A ROHOVNÍK

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0610000

Čaje

0,02 (*3)

50

0620000

Kávová zrna

0,02 (*3)

0,05

0630000

Bylinné čaje z

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0631000

| a) | květů |
| --- | --- |

a)

0631010

Heřmánek

0631020

Ibišek súdánský

0631030

Růže

0631040

Jasmín

0631050

Lípa

0631990

Ostatní (2)

0632000

| b) | listů a nadzemních částí rostlin |
| --- | --- |

b)

0632010

Jahodník

0632020

Roibos

0632030

Cesmína paraguayská / yerba maté

0632990

Ostatní (2)

0633000

| c) | kořenů |
| --- | --- |

c)

0633010

Kozlík lékařský / baldrián

0633020

Ženšen pravý / všehoj / ženšen severoamerický

0633990

Ostatní (2)

0639000

| d) | veškerých jiných částí rostlin |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaové boby

0,06

0,02 (*3)

0650000

Rohovník obecný / svatojánský chléb

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0700000

CHMEL

0,02 (*3)

90

0,02 (*3)

15

0,02 (*3)

0800000

KOŘENÍ

0810000

Semena

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0810010

Bedrník anýz / anýz / anýzové semeno

0810020

Bulvuška

0810030

Miřík celer

0810040

Koriandr setý

0810050

Šabrej kmínovitý / římský kmín / kumín

0810060

Kopr vonný

0810070

Fenykl sladký

0810080

Pískavice řecké seno

0810090

Muškátový oříšek

0810990

Ostatní (2)

0820000

Plody

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0820010

Nové koření

0,02 (*3)

0820020

Žlutodřev

0,02 (*3)

0820030

Kmín kořenný

0,02 (*3)

0820040

Kardamom

0,02 (*3)

0820050

Jalovcové bobule

0,02 (*3)

0820060

Pepř (bílý, černý a zelený)

0,02 (*3)

0820070

Vanilka

0,02 (*3)

0820080

Tamarind / indické datle

0,02 (*3)

0820990

Ostatní (2)

0,05

0830000

Kůra

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0830010

Skořice

0830990

Ostatní (2)

0840000

Kořeny a oddenky

0840010

Lékořice

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0840020

Zázvor (10)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0840030

Kurkumovník dlouhý / indický šafrán / kurkuma

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0840040

Křen (11)

0840990

Ostatní (2)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0850000

Pupeny

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0850010

Hřebíček

0850020

Kapary

0850990

Ostatní (2)

0860000

Květinové pestíky

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0860010

Šafrán

0860990

Ostatní (2)

0870000

Semenné míšky

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,02 (*3)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0870010

Muškátový květ

0870990

Ostatní (2)

0900000

CUKRONOSNÉ ROSTLINY

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0900010

Řepa cukrovka (kořen)

0,1 (*3)

0,05

0900020

Cukrová třtina

0,1 (*3)

0,02 (*3)

0900030

Kořen čekanky

0,1

0,05

0900990

Ostatní (2)

0,1 (*3)

0,02 (*3)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – SUCHOZEMŠTÍ ŽIVOČICHOVÉ

0,01 (*3)

1010000

Komodity z

0,02 (*3)

1011000

| a) | prasat |
| --- | --- |

a)

1011010

Svalovina

0,01 (*3)

0,05

0,05

1011020

Tuk

0,02

0,01 (*3)

0,5

1011030

Játra

0,02

0,7

1

1011040

Ledviny

0,3

0,7

0,2

1011050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,01 (*3)

0,7

0,05

1011990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,05

1012000

| b) | skotu |
| --- | --- |

b)

1012010

Svalovina

0,1

0,05

0,05

1012020

Tuk

0,1

0,01 (*3)

0,5

1012030

Játra

0,05

0,7

1

1012040

Ledviny

1

0,7

0,2

1012050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

0,5

1012990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,05

1013000

| c) | ovcí |
| --- | --- |

c)

1013010

Svalovina

0,1

0,05

0,05

1013020

Tuk

0,1

0,01 (*3)

0,5

1013030

Játra

0,05

0,7

1

1013040

Ledviny

1

0,7

0,5

1013050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

0,5

1013990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,5

1014000

| d) | koz |
| --- | --- |

d)

1014010

Svalovina

0,1

0,05

0,5

1014020

Tuk

0,1

0,01 (*3)

0,5

1014030

Játra

0,05

0,7

1

1014040

Ledviny

1

0,7

0,5

1014050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

0,5

1014990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,5

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

1015010

Svalovina

0,1

0,05

0,5

1015020

Tuk

0,1

0,01 (*3)

0,5

1015030

Játra

0,05

0,7

1

1015040

Ledviny

1

0,7

0,5

1015050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

0,5

1015990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

0,5

1016000

| f) | drůbeže |
| --- | --- |

f)

0,01 (*3)

1016010

Svalovina

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1016020

Tuk

0,02

0,2

1016030

Játra

0,02

1

1016040

Ledviny

0,3

0,05

1016050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1016990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1017000

| g) | ostatních suchozemských zvířat ve farmovém chovu |
| --- | --- |

g)

0,5

1017010

Svalovina

0,1

0,05

1017020

Tuk

0,1

0,01 (*3)

1017030

Játra

0,05

0,7

1017040

Ledviny

1

0,7

1017050

Poživatelné droby (jiné než játra a ledviny)

0,05

0,7

1017990

Ostatní (2)

0,01 (*3)

0,01 (*3)

1020000

Mléko

0,02

0,02 (*3)

0,005 (*3)

0,05

1020010

Kravské

1020020

Ovčí

1020030

Kozí

1020040

Kobylí

1020990

Ostatní (2)

1030000

Ptačí vejce

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,01 (*3)

0,05

1030010

Slepičí

1030020

Kachní

1030030

Husí

1030040

Křepelčí

1030990

Ostatní (2)

1040000

Med a další včelařské produkty (7)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0,02 (*3)

1050000

Obojživelníci a plazi

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1060000

Suchozemští bezobratlí živočichové

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,01 (*3)

0,02 (*3)

1070000

Volně žijící suchozemští obratlovci

0,01 (*3)

0,02 (*3)

0,01 (*3)

0,5

1100000

PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU – RYBY, RYBÍ PRODUKTY A JAKÉKOLI JINÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MOŘSKÝCH A SLADKOVODNÍCH ŽIVOČICHŮ (8)

1200000

PRODUKTY NEBO ČÁSTI PRODUKTŮ URČENÉ VÝHRADNĚ K PRODUKCI KRMIV (8)

1300000

ZPRACOVANÉ POTRAVINÁŘSKÉ PRODUKTY (9)

| (F) | = | Rozpustné v tuku |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Rozpustné v tuku

Spirotetramat a 4 jeho metabolity BYI08330-enol, BYI08330-ketohydroxy, BYI08330-monohydroxy a BYI08330 enol-glukosid, vyjádřeno jako spirotetramat (R)

| (R) | = | Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód:
  Spirotetramat – kód 1000000 kromě 1040000 : spirotetramat a jeho metabolit BYI08330-enol, vyjádřeno jako spirotetramat“ |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Definice rezidua se liší u následujících kombinací pesticid – číselný kód:

Spirotetramat – kód 1000000 kromě 1040000 : spirotetramat a jeho metabolit BYI08330-enol, vyjádřeno jako spirotetramat“

---

(*1)  Mez stanovitelnosti

(1)  Pokud jde o úplný seznam produktů rostlinného a živočišného původu, na něž se vztahují MLR, je třeba odkázat k příloze I.

(*2)  Mez stanovitelnosti

(2)  Pokud jde o úplný seznam produktů rostlinného a živočišného původu, na něž se vztahují MLR, je třeba odkázat k příloze I.“

(*3)  Mez stanovitelnosti

(3)  Pokud jde o úplný seznam produktů rostlinného a živočišného původu, na něž se vztahují MLR, je třeba odkázat k příloze I.

---

| 21.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/65

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1016

ze dne 20. června 2019

o minimální prodejní ceně sušeného odstředěného mléka pro třicáté sedmé dílčí nabídkové řízení uskutečněné v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) 2016/2080

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1240 ze dne 18. května 2016, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o veřejnou intervenci a podporu soukromého skladování (2), a zejména na článek 32 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/2080 (3) byl zahájen prodej sušeného odstředěného mléka prostřednictvím nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/2080 (3) byl zahájen prodej sušeného odstředěného mléka prostřednictvím nabídkového řízení.

| (2) | Vzhledem k nabídkám obdrženým v třicátém sedmém dílčím nabídkovém řízení by minimální prodejní cena měla být pevně stanovena. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k nabídkám obdrženým v třicátém sedmém dílčím nabídkovém řízení by minimální prodejní cena měla být pevně stanovena.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V třicátém sedmém dílčím nabídkovém řízení pro prodej sušeného odstředěného mléka v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) 2016/2080, u něhož lhůta pro předkládání nabídek skončila dne 18. června 2019, činí minimální prodejní cena 175,90 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. června 2019.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 206, 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2080 ze dne 25. listopadu 2016 o zahájení prodeje sušeného odstředěného mléka prostřednictvím nabídkového řízení (Úř. věst. L 321, 29.11.2016, s. 45).

3

---

ROZHODNUTÍ

| 21.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/66

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2019/1017

ze dne 14. června 2019

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě členů Mezinárodní rady pro olivy, pokud jde o podmínky přistoupení vlády Gruzie k Mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 3 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/1892 (1) byla dne 18. listopadu 2016 v sídle OSN v New Yorku podepsána jménem Unie Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 (dále jen „dohoda“), s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu datu. Dohoda vstoupila prozatímně v platnost dne 1. ledna 2017 v souladu s čl. 31 odst. 2 uvedené dohody. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/1892 (1) byla dne 18. listopadu 2016 v sídle OSN v New Yorku podepsána jménem Unie Mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 (dále jen „dohoda“), s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu datu. Dohoda vstoupila prozatímně v platnost dne 1. ledna 2017 v souladu s čl. 31 odst. 2 uvedené dohody.

| (2) | Dohoda byla uzavřena dne 17. května 2019 rozhodnutím Rady (EU) 2019/848 (2). |
| --- | --- |

(2)

Dohoda byla uzavřena dne 17. května 2019 rozhodnutím Rady (EU) 2019/848 (2).

| (3) | Podle článku 29 dohody může Rada členů Mezinárodní rady pro olivy (dále jen „Rada členů“) stanovit pro jednotlivé vlády podmínky přistoupení k dohodě. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 29 dohody může Rada členů Mezinárodní rady pro olivy (dále jen „Rada členů“) stanovit pro jednotlivé vlády podmínky přistoupení k dohodě.

| (4) | Vláda Gruzie formálně požádala o přistoupení k dohodě. Rada členů by proto měla být vyzvána, aby na svém budoucím zasedání nebo v rámci postupu přijímání rozhodnutí formou výměny dopisů stanovila podmínky pro přistoupení Gruzie, pokud jde o účastnické podíly v Mezinárodní radě pro olivy a lhůtu pro uložení listiny o přístupu. |
| --- | --- |

(4)

Vláda Gruzie formálně požádala o přistoupení k dohodě. Rada členů by proto měla být vyzvána, aby na svém budoucím zasedání nebo v rámci postupu přijímání rozhodnutí formou výměny dopisů stanovila podmínky pro přistoupení Gruzie, pokud jde o účastnické podíly v Mezinárodní radě pro olivy a lhůtu pro uložení listiny o přístupu.

| (5) | Vzhledem k tomu, že Gruzie rozvíjí jak spotřebu, tak produkci oliv, mohlo by její přistoupení za určitých podmínek Mezinárodní radu pro olivy posílit, zejména by mohlo přispět ke snaze sjednotit vnitrostátní a mezinárodní právní předpisy týkající se vlastností produktů z oliv, aby se zabránilo jakékoli překážce obchodu. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že Gruzie rozvíjí jak spotřebu, tak produkci oliv, mohlo by její přistoupení za určitých podmínek Mezinárodní radu pro olivy posílit, zejména by mohlo přispět ke snaze sjednotit vnitrostátní a mezinárodní právní předpisy týkající se vlastností produktů z oliv, aby se zabránilo jakékoli překážce obchodu.

| (6) | Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě členů, jelikož rozhodnutí, jež mají být přijata, budou mít právní dopady na Unii tím, že změní rozhodovací poměr v Radě členů v případech, kdy podle čl. 10 odst. 4 dohody rozhodnutí nejsou přijímána na základě vzájemné dohody, |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě členů, jelikož rozhodnutí, jež mají být přijata, budou mít právní dopady na Unii tím, že změní rozhodovací poměr v Radě členů v případech, kdy podle čl. 10 odst. 4 dohody rozhodnutí nejsou přijímána na základě vzájemné dohody,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě členů Mezinárodní rady pro olivy na jejím budoucím zasedání, nebo v rámci postupu přijímání rozhodnutí Rady členů formou výměny dopisů, pokud jde o podmínky přistoupení vlády Gruzie k dohodě, je uveden v příloze.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 14. června 2019.

Za Radu

předseda

E.O. TEODOROVICI

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1892 ze dne 10. října 2016 o podpisu Mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 jménem Evropské unie a jejím prozatímním provádění (Úř. věst. L 293, 28.10.2016, s. 2).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2019/848 ze dne 17. května 2019 o uzavření Mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 jménem Evropské unie (Úř. věst. L 139, 27.5.2019, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

Na budoucím zasedání Rady členů, nebo v rámci postupu přijímání rozhodnutí v Radě členů formou výměny dopisů, podpoří Unie přistoupení vlády Gruzie k dohodě za předpokladu, že účastnické podíly Gruzie se vypočítají podle vzorce stanoveného v článku 11 dohody a že lhůta pro uložení listiny o přistoupení umožní Gruzii přistoupit k dohodě co nejdříve. Pokud se uložení listiny zpozdí, může Unie v následujících rozhodnutích přijatých Radou členů podpořit prodloužení lhůty pro uložení této listiny.

---

| 21.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/69

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2019/1018

ze dne 20. června 2019,

kterým se mění rozhodnutí 2014/386/SZBP o omezujících opatřeních v reakci na protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 23. června 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/386/SZBP (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. června 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/386/SZBP (1).

| (2) | Rada neuznává a nadále odsuzuje protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu Ruskou federací a bude se i nadále zasazovat o plné provádění své politiky neuznání. |
| --- | --- |

(2)

Rada neuznává a nadále odsuzuje protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu Ruskou federací a bude se i nadále zasazovat o plné provádění své politiky neuznání.

| (3) | Na základě přezkumu rozhodnutí 2014/386/SZBP by měla být platnost omezujících opatření prodloužena do dne 23. června 2020. |
| --- | --- |

(3)

Na základě přezkumu rozhodnutí 2014/386/SZBP by měla být platnost omezujících opatření prodloužena do dne 23. června 2020.

| (4) | Rozhodnutí 2014/386/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2014/386/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 5 rozhodnutí 2014/386/SZBP se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Toto rozhodnutí se použije do 23. června 2020.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 20. června 2019.

Za Radu

předseda

G. CIAMBA

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2014/386/SZBP ze dne 23. června 2014 o omezujících opatřeních v reakci na protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu (Úř. věst. L 183, 24.6.2014, s. 70).

1

---

DOPORUČENÍ

| 21.6.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/70

---

DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2019/1019

ze dne 7. června 2019

o modernizaci budov

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie se zavázala, že vytvoří udržitelný, konkurenceschopný, bezpečný a dekarbonizovaný energetický systém. Energetická unie a rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 stanoví ambiciózní závazky Unie v oblasti dalšího snižování emisí skleníkových plynů alespoň o dalších 40 % do roku 2030 ve srovnání s rokem 1990, zvýšení podílu spotřeby energie z obnovitelných zdrojů, dosažení úspor energie v souladu s ambicemi na úrovni Unie a zvýšení energetické bezpečnosti, konkurenceschopnosti a udržitelnosti v Unii. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (1) ve znění směrnice (EU) 2018/2002 (2) stanoví hlavní cíl v oblasti energetické účinnosti, podle kterého má být na úrovni Unie do roku 2030 dosaženo úspor ve výši alespoň 32,5 %. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (3) stanoví závazný cíl, podle nějž má na úrovni Unie do roku 2030 alespoň 32 % energie pocházet z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(1)

Unie se zavázala, že vytvoří udržitelný, konkurenceschopný, bezpečný a dekarbonizovaný energetický systém. Energetická unie a rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 stanoví ambiciózní závazky Unie v oblasti dalšího snižování emisí skleníkových plynů alespoň o dalších 40 % do roku 2030 ve srovnání s rokem 1990, zvýšení podílu spotřeby energie z obnovitelných zdrojů, dosažení úspor energie v souladu s ambicemi na úrovni Unie a zvýšení energetické bezpečnosti, konkurenceschopnosti a udržitelnosti v Unii. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (1) ve znění směrnice (EU) 2018/2002 (2) stanoví hlavní cíl v oblasti energetické účinnosti, podle kterého má být na úrovni Unie do roku 2030 dosaženo úspor ve výši alespoň 32,5 %. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (3) stanoví závazný cíl, podle nějž má na úrovni Unie do roku 2030 alespoň 32 % energie pocházet z obnovitelných zdrojů.

| (2) | Budovy mají pro politiku Unie v oblasti energetické účinnosti ústřední význam, neboť na ně připadá téměř 40 % konečné spotřeby energie. |
| --- | --- |

(2)

Budovy mají pro politiku Unie v oblasti energetické účinnosti ústřední význam, neboť na ně připadá téměř 40 % konečné spotřeby energie.

| (3) | Úsilí Unie směřující k dekarbonizaci fondu budov je posíleno Pařížskou dohodou o změnách klimatu z roku 2015 přijatou v návaznosti na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (COP 21). S ohledem na skutečnost, že téměř 50 % konečné spotřeby energie v Unii je využíváno k vytápění a chlazení a z toho 80 % v budovách, souvisí dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu s jejím úsilím v oblasti renovace fondu budov, přičemž priorita se přikládá energetické účinnosti, které má být dosaženo upřednostňováním zásady „energetická účinnost v první řadě“ a zvážením zavádění obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

(3)

Úsilí Unie směřující k dekarbonizaci fondu budov je posíleno Pařížskou dohodou o změnách klimatu z roku 2015 přijatou v návaznosti na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (COP 21). S ohledem na skutečnost, že téměř 50 % konečné spotřeby energie v Unii je využíváno k vytápění a chlazení a z toho 80 % v budovách, souvisí dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu s jejím úsilím v oblasti renovace fondu budov, přičemž priorita se přikládá energetické účinnosti, které má být dosaženo upřednostňováním zásady „energetická účinnost v první řadě“ a zvážením zavádění obnovitelných zdrojů energie.

| (4) | Komise ve svém sdělení o energetické účinnosti a jejím příspěvku k energetické bezpečnosti a o rámci politiky do roku 2030 v oblasti klimatu a energetiky (4), ve svém sdělení o rámcové strategii k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu (5) a ve svém sdělení o dlouhodobé evropské strategické vizi prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky (6) zdůraznila význam energetické účinnosti a úlohu odvětví stavebnictví při plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu a pro přechod na čistou energii. Poslední z těchto sdělení upozorňuje, že opatření v oblasti energetické účinnosti by při úsilí o dosažení klimaticky neutrální ekonomiky do roku 2050 a o snížení spotřeby energie až o polovinu oproti spotřebě roku 2005 měla hrát ústřední úlohu. |
| --- | --- |

(4)

Komise ve svém sdělení o energetické účinnosti a jejím příspěvku k energetické bezpečnosti a o rámci politiky do roku 2030 v oblasti klimatu a energetiky (4), ve svém sdělení o rámcové strategii k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu (5) a ve svém sdělení o dlouhodobé evropské strategické vizi prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky (6) zdůraznila význam energetické účinnosti a úlohu odvětví stavebnictví při plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu a pro přechod na čistou energii. Poslední z těchto sdělení upozorňuje, že opatření v oblasti energetické účinnosti by při úsilí o dosažení klimaticky neutrální ekonomiky do roku 2050 a o snížení spotřeby energie až o polovinu oproti spotřebě roku 2005 měla hrát ústřední úlohu.

| (5) | Úplné provedení a vymáhání stávajících energetických právních předpisů má při zřizování energetické unie nejvyšší prioritu. |
| --- | --- |

(5)

Úplné provedení a vymáhání stávajících energetických právních předpisů má při zřizování energetické unie nejvyšší prioritu.

| (6) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (7) (dále jen „směrnice o energetické náročnosti budov“) tvoří spolu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (8) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369 (9) hlavní právní předpisy, které se zabývají energetickou účinností budov v souvislosti s cíli v oblasti energetické účinnosti do roku 2030. Směrnice o energetické náročnosti budov má dva doplňující cíle, a to zrychlit do roku 2050 renovace stávajících budov a podpořit modernizaci všech budov s pomocí inteligentních technologií a jasnějšího propojení s čistou mobilitou. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (7) (dále jen „směrnice o energetické náročnosti budov“) tvoří spolu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (8) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369 (9) hlavní právní předpisy, které se zabývají energetickou účinností budov v souvislosti s cíli v oblasti energetické účinnosti do roku 2030. Směrnice o energetické náročnosti budov má dva doplňující cíle, a to zrychlit do roku 2050 renovace stávajících budov a podpořit modernizaci všech budov s pomocí inteligentních technologií a jasnějšího propojení s čistou mobilitou.

| (7) | V roce 2018 byla směrnice o energetické náročnosti budov pozměněna směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 (10) s cílem urychlit modernizaci budov v Unii. |
| --- | --- |

(7)

V roce 2018 byla směrnice o energetické náročnosti budov pozměněna směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 (10) s cílem urychlit modernizaci budov v Unii.

| (8) | Náročnost technických systémů budovy má významný dopad na celkovou energetickou náročnost budovy, a měla by proto být optimalizována. Je důležité zajistit, aby se zlepšování energetické náročnosti budov řídilo začleňujícím přístupem a bralo v potaz opatření týkající se jak obvodového pláště budovy, tak technických systémů budov. |
| --- | --- |

(8)

Náročnost technických systémů budovy má významný dopad na celkovou energetickou náročnost budovy, a měla by proto být optimalizována. Je důležité zajistit, aby se zlepšování energetické náročnosti budov řídilo začleňujícím přístupem a bralo v potaz opatření týkající se jak obvodového pláště budovy, tak technických systémů budov.

| (9) | Vnitrostátní právní předpisy, které provádějí čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov, musí zajistit, aby se systémové požadavky stanovily a prosazovaly pro rozšířenou skupinu technických systémů budov a aby byly zavedeny nové požadavky na instalaci samoregulačních zařízení v budovách. |
| --- | --- |

(9)

Vnitrostátní právní předpisy, které provádějí čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov, musí zajistit, aby se systémové požadavky stanovily a prosazovaly pro rozšířenou skupinu technických systémů budov a aby byly zavedeny nové požadavky na instalaci samoregulačních zařízení v budovách.

| (10) | Aby byly splněny cíle v oblasti politiky energetické účinnosti budov, je třeba zlepšit transparentnost certifikátů energetické náročnosti. Vnitrostátní právní předpisy, které provádějí požadavky čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov, musí zajistit, aby v případě instalace, nahrazení nebo modernizace technických systémů budov, např. vytápění prostor, klimatizace nebo přípravy teplé vody, byla celková energetická náročnost pozměněné části, případně celého systému, zdokumentována pro účely certifikace budovy a kontroly splnění požadavků. |
| --- | --- |

(10)

Aby byly splněny cíle v oblasti politiky energetické účinnosti budov, je třeba zlepšit transparentnost certifikátů energetické náročnosti. Vnitrostátní právní předpisy, které provádějí požadavky čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov, musí zajistit, aby v případě instalace, nahrazení nebo modernizace technických systémů budov, např. vytápění prostor, klimatizace nebo přípravy teplé vody, byla celková energetická náročnost pozměněné části, případně celého systému, zdokumentována pro účely certifikace budovy a kontroly splnění požadavků.

| (11) | Inovace a nové technologie budovám rovněž umožňují podpořit celkovou dekarbonizaci ekonomiky včetně odvětví dopravy. Budovy mohou například podpořit rozvoj infrastruktury nezbytné pro inteligentní nabíjení elektrických vozidel, což může členským státům poskytnout základ pro využívání autobaterií jako zdroje energie, pokud se pro to rozhodnou. |
| --- | --- |

(11)

Inovace a nové technologie budovám rovněž umožňují podpořit celkovou dekarbonizaci ekonomiky včetně odvětví dopravy. Budovy mohou například podpořit rozvoj infrastruktury nezbytné pro inteligentní nabíjení elektrických vozidel, což může členským státům poskytnout základ pro využívání autobaterií jako zdroje energie, pokud se pro to rozhodnou.

| (12) | Elektrická vozidla jsou významnou součást přechodu na čistou energii, jenž je založen na opatřeních v zájmu energetické účinnosti, alternativních palivech, energii z obnovitelných zdrojů a inovativních řešeních v oblasti řízení energetické flexibility. Stavební předpisy lze účinně využít ke stanovení cílených požadavků na podporu zavádění infrastruktury pro dobíjení v parkovištích obytných i jiných než obytných budov. Vnitrostátní právní předpisy, které provádějí požadavky čl. 8 odst. 2 až čl. 8 odst. 8 směrnice o energetické náročnosti budov, musí zajistit zavádění dobíjecí infrastruktury pro elektrická vozidla v parkovištích budov. |
| --- | --- |

(12)

Elektrická vozidla jsou významnou součást přechodu na čistou energii, jenž je založen na opatřeních v zájmu energetické účinnosti, alternativních palivech, energii z obnovitelných zdrojů a inovativních řešeních v oblasti řízení energetické flexibility. Stavební předpisy lze účinně využít ke stanovení cílených požadavků na podporu zavádění infrastruktury pro dobíjení v parkovištích obytných i jiných než obytných budov. Vnitrostátní právní předpisy, které provádějí požadavky čl. 8 odst. 2 až čl. 8 odst. 8 směrnice o energetické náročnosti budov, musí zajistit zavádění dobíjecí infrastruktury pro elektrická vozidla v parkovištích budov.

| (13) | Členské státy by při uplatňování požadavků vyplývajících z čl. 8 odst. 2 až čl. 8 odst. 8 směrnice o energetické náročnosti budov měly zvážit potřebu celostního a soudržného územního plánování i podpory alternativních, bezpečných a udržitelných druhů dopravy a jejich podpůrné infrastruktury, např. prostřednictvím specializované parkovací infrastruktury pro elektrická jízdní kola a pro vozidla osob s omezenou schopností pohybu. |
| --- | --- |

(13)

Členské státy by při uplatňování požadavků vyplývajících z čl. 8 odst. 2 až čl. 8 odst. 8 směrnice o energetické náročnosti budov měly zvážit potřebu celostního a soudržného územního plánování i podpory alternativních, bezpečných a udržitelných druhů dopravy a jejich podpůrné infrastruktury, např. prostřednictvím specializované parkovací infrastruktury pro elektrická jízdní kola a pro vozidla osob s omezenou schopností pohybu.

| (14) | Členské státy by měly stanovit opatření v zájmu zjednodušení zavádění dobíjecí infrastruktury s cílem řešit překážky, s nimiž se jednotliví majitelé potýkají, když usilují o instalaci dobíjecí stanice na svém parkovacím místě, jako jsou např. rozdílné motivace a administrativní komplikace. |
| --- | --- |

(14)

Členské státy by měly stanovit opatření v zájmu zjednodušení zavádění dobíjecí infrastruktury s cílem řešit překážky, s nimiž se jednotliví majitelé potýkají, když usilují o instalaci dobíjecí stanice na svém parkovacím místě, jako jsou např. rozdílné motivace a administrativní komplikace.

| (15) | Měly by být k dispozici cílené pobídky, které podpoří systémy připravené na inteligentní řešení a digitální řešení v zastavěném prostředí, aby se digitalizovalo odvětví stavebnictví, a tím usnadnilo budování inteligentních domácnosti a dobře propojených komunit. |
| --- | --- |

(15)

Měly by být k dispozici cílené pobídky, které podpoří systémy připravené na inteligentní řešení a digitální řešení v zastavěném prostředí, aby se digitalizovalo odvětví stavebnictví, a tím usnadnilo budování inteligentních domácnosti a dobře propojených komunit.

| (16) | Je důležité zvyšovat povědomí vlastníků a uživatelů budov ohledně hodnoty automatizace budov a elektronického monitorování technických systémů budov a poskytnout uživatelům jistotu o skutečných úsporách, kterých je možné díky rozšířeným funkcím dosáhnout. |
| --- | --- |

(16)

Je důležité zvyšovat povědomí vlastníků a uživatelů budov ohledně hodnoty automatizace budov a elektronického monitorování technických systémů budov a poskytnout uživatelům jistotu o skutečných úsporách, kterých je možné díky rozšířeným funkcím dosáhnout.

| (17) | Aby se zajistila počáteční i průběžná hospodárnost otopných soustav, klimatizačních systémů a systémů větrání, měly by být režimy inspekcí navrženy tak, aby maximalizovaly výsledky inspekcí. Články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov rozšiřují působnost technických systémů budov, které podléhají povinným, pravidelným inspekcím nebo alternativním opatřením. Kromě toho tyto články stanoví alternativní postupy k inspekcím vycházející z automatizace a kontroly nebo elektronického monitorování a určí nové požadavky na instalaci systémů automatizace a kontroly budov v určitých jiných než obytných budovách. |
| --- | --- |

(17)

Aby se zajistila počáteční i průběžná hospodárnost otopných soustav, klimatizačních systémů a systémů větrání, měly by být režimy inspekcí navrženy tak, aby maximalizovaly výsledky inspekcí. Články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov rozšiřují působnost technických systémů budov, které podléhají povinným, pravidelným inspekcím nebo alternativním opatřením. Kromě toho tyto články stanoví alternativní postupy k inspekcím vycházející z automatizace a kontroly nebo elektronického monitorování a určí nové požadavky na instalaci systémů automatizace a kontroly budov v určitých jiných než obytných budovách.

| (18) | Automatizace budov a elektronické monitorování technických systémů se ukázaly jako účinné alternativy inspekcí, zejména v případě rozsáhlých systémů. Díky tomu mají velký potenciál poskytovat nákladově efektivní a významné energetické úspory jak pro spotřebitele, tak pro podniky. Instalace těchto zařízení by se ve velkých budovách s jinou než obytnou funkcí a dostatečně velkých bytových domech mělo považovat za nákladově efektivní alternativu inspekcí, neboť umožňují zajímavou návratnost investic a kroky v oblasti poskytovaných informací, a v důsledku toho také zajišťují dlouhodobé energetické úspory. Provádění požadavků vyplývajících z čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov zajistí, aby byly systémy automatizace a kontroly budov instalovány v jiných než obytných budovách, v nichž je jmenovitý výkon otopných soustav nebo klimatizačních systémů vyšší než stanovený práh a v nichž je to technicky a ekonomicky proveditelné. |
| --- | --- |

(18)

Automatizace budov a elektronické monitorování technických systémů se ukázaly jako účinné alternativy inspekcí, zejména v případě rozsáhlých systémů. Díky tomu mají velký potenciál poskytovat nákladově efektivní a významné energetické úspory jak pro spotřebitele, tak pro podniky. Instalace těchto zařízení by se ve velkých budovách s jinou než obytnou funkcí a dostatečně velkých bytových domech mělo považovat za nákladově efektivní alternativu inspekcí, neboť umožňují zajímavou návratnost investic a kroky v oblasti poskytovaných informací, a v důsledku toho také zajišťují dlouhodobé energetické úspory. Provádění požadavků vyplývajících z čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov zajistí, aby byly systémy automatizace a kontroly budov instalovány v jiných než obytných budovách, v nichž je jmenovitý výkon otopných soustav nebo klimatizačních systémů vyšší než stanovený práh a v nichž je to technicky a ekonomicky proveditelné.

| (19) | Ke splnění cílů politiky energetické účinnosti budov by měla být zlepšena transparentnost výpočtů energetické náročnosti, a to zajištěním konzistentnosti při stanovování a uplatňování všech nezbytných parametrů jak pro certifikaci, tak pro minimální požadavky na energetickou náročnost napříč Unií. |
| --- | --- |

(19)

Ke splnění cílů politiky energetické účinnosti budov by měla být zlepšena transparentnost výpočtů energetické náročnosti, a to zajištěním konzistentnosti při stanovování a uplatňování všech nezbytných parametrů jak pro certifikaci, tak pro minimální požadavky na energetickou náročnost napříč Unií.

| (20) | Příloha I směrnice o energetické náročnosti budov byla pozměněna s cílem zavést určitý stupeň transparentnosti výpočtu primárních energetických faktorů, aby se zajistila ústřední úloha obvodového pláště budovy a aby se řešila úloha obnovitelných zdrojů energie na místě i mimo dané místo. |
| --- | --- |

(20)

Příloha I směrnice o energetické náročnosti budov byla pozměněna s cílem zavést určitý stupeň transparentnosti výpočtu primárních energetických faktorů, aby se zajistila ústřední úloha obvodového pláště budovy a aby se řešila úloha obnovitelných zdrojů energie na místě i mimo dané místo.

| (21) | Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy, kterými se provede směrnice (EU) 2018/844 do 10. března 2020. |
| --- | --- |

(21)

Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy, kterými se provede směrnice (EU) 2018/844 do 10. března 2020.

| (22) | Úplné provedení a účinné uplatňování pozměněného znění směrnice o energetické náročnosti budov je nezbytné pro podporu splnění cílů v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 a pro nasměrování Unie k úplné dekarbonizaci vnitrostátních fondů budov do roku 2050. |
| --- | --- |

(22)

Úplné provedení a účinné uplatňování pozměněného znění směrnice o energetické náročnosti budov je nezbytné pro podporu splnění cílů v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 a pro nasměrování Unie k úplné dekarbonizaci vnitrostátních fondů budov do roku 2050.

| (23) | Směrnice o energetické náročnosti budov ponechává členským státům při navrhování jejich stavebních předpisů a při uplatňování technických požadavků ohledně renovací, certifikátů budov a technických systémů budov velký prostor pro uvážení, tak aby co nejlépe vyhovovaly vnitrostátním klimatickým podmínkám a fondům budov. Toto doporučení se zaměřuje na vysvětlení podstaty těchto technických požadavků a různých způsobů, kterými lze cílů směrnice dosáhnout. Rovněž představuje zkušenosti a osvědčené postupy, s nimiž se Komise v členských státech setkala. |
| --- | --- |

(23)

Směrnice o energetické náročnosti budov ponechává členským státům při navrhování jejich stavebních předpisů a při uplatňování technických požadavků ohledně renovací, certifikátů budov a technických systémů budov velký prostor pro uvážení, tak aby co nejlépe vyhovovaly vnitrostátním klimatickým podmínkám a fondům budov. Toto doporučení se zaměřuje na vysvětlení podstaty těchto technických požadavků a různých způsobů, kterými lze cílů směrnice dosáhnout. Rovněž představuje zkušenosti a osvědčené postupy, s nimiž se Komise v členských státech setkala.

| (24) | Komise je odhodlána při provádění a účinném uplatňování směrnice o energetické náročnosti budov s členskými státy úzce spolupracovat. Právě z toho důvodu bylo vypracováno toto doporučení, které má podrobněji vysvětlit, jak je třeba určitá ustanovení směrnice o energetické náročnosti budov číst a jak je možné je v souvislosti s vnitrostátním prováděním nejlépe uplatňovat. Cílem je především zajistit při přípravě prováděcích opatření jednotné chápání napříč členskými státy. Toto doporučení nemění právní účinky směrnice o energetické náročnosti budov a není jimi dotčen závazný výklad uvedené směrnice poskytnutý Soudním dvorem. Zabývá se složitými tématy směrnice o energetické náročnosti budov, které jsou z právního hlediska složité, jejichž provedení je náročné a jež mají vysoký potenciál dopadu na energetickou účinnost budov. Zaměřuje se na ustanovení související s modernizací budov a dotýká se článků 2, 8, 14 a 15 a přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov, které obsahují ustanovení o technických systémech budov a jejich inspekcích, elektromobilitě a o výpočtu energetické náročnosti budov. Ustanoveními směrnice o energetické náročnosti budov, která se týkají renovace, se zabývá samostatné doporučení. |
| --- | --- |

(24)

Komise je odhodlána při provádění a účinném uplatňování směrnice o energetické náročnosti budov s členskými státy úzce spolupracovat. Právě z toho důvodu bylo vypracováno toto doporučení, které má podrobněji vysvětlit, jak je třeba určitá ustanovení směrnice o energetické náročnosti budov číst a jak je možné je v souvislosti s vnitrostátním prováděním nejlépe uplatňovat. Cílem je především zajistit při přípravě prováděcích opatření jednotné chápání napříč členskými státy. Toto doporučení nemění právní účinky směrnice o energetické náročnosti budov a není jimi dotčen závazný výklad uvedené směrnice poskytnutý Soudním dvorem. Zabývá se složitými tématy směrnice o energetické náročnosti budov, které jsou z právního hlediska složité, jejichž provedení je náročné a jež mají vysoký potenciál dopadu na energetickou účinnost budov. Zaměřuje se na ustanovení související s modernizací budov a dotýká se článků 2, 8, 14 a 15 a přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov, které obsahují ustanovení o technických systémech budov a jejich inspekcích, elektromobilitě a o výpočtu energetické náročnosti budov. Ustanoveními směrnice o energetické náročnosti budov, která se týkají renovace, se zabývá samostatné doporučení.

| (25) | Toto doporučení by tedy mělo členským státům pomoci dosáhnout výrazných dopadů v podobě modernizace jejich fondů budov, |
| --- | --- |

(25)

Toto doporučení by tedy mělo členským státům pomoci dosáhnout výrazných dopadů v podobě modernizace jejich fondů budov,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

| 1. | Členské státy by se při převádění požadavků stanovených ve směrnici (EU) 2018/844 měly řídit pokyny uvedenými v příloze k tomuto doporučení. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toto doporučení je určeno členským státům. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toto doporučení bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

3.

V Bruselu dne 7. června 2019.

Za Komisi

Miguel ARIAS CAÑETE

člen Komise

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

1

(2)  Směrnice Evropského Parlamentu a Rady (EU) 2018/2002 ze dne 11. prosince 2018, kterou se mění směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 210).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

3

(4)  Posouzení dopadů přiložené ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o energetické účinnosti a její příspěvek k energetické bezpečnosti a rámec politiky do roku 2030 v oblasti klimatu a energetiky (SWD(2014) 255 final)

4

(5)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu (COM(2015) 80 final).

5

Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu

(6)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky (COM(2018) 773 final).

6

Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369 ze dne 4. července 2017, kterým se stanoví rámec pro označování energetickými štítky a zrušuje směrnice 2010/30/EU (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 1).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 75).

10

---

PŘÍLOHA

1.   ÚVOD

Směrnice 2010/31/EU (dále jen „směrnice o energetické náročnosti budov“) podporuje snižování energetické náročnosti budov včetně technických systémů budov. Směrnice především upřesňuje, na které systémy se požadavky mají uplatnit, a obsahuje konkrétní ustanovení, která zajistí, aby byly tyto systémy navrhovány, dimenzovány, instalovány a upravovány způsobem, který optimalizuje energetickou náročnost. Pro systémy, které mají obzvlášť významný dopad na energetickou náročnost, směrnice rovněž vyžaduje inspekce, které pravidelně sledují jejich účinnost. Elektronické monitorování a kontrolu chápe jako možnou alternativu k inspekcím.

Směrnice 2012/27/EU (dále jen „směrnice o energetické účinnosti“) obsahovala ustanovení o renovaci budov a dlouhodobých strategiích na mobilizaci investic do renovací vnitrostátních fondů budov.

Směrnice o energetické náročnosti budov a o energetické účinnosti byly pozměněny směrnicí (EU) 2018/844, která vstoupila v platnost dne 9. července 2018 a která posiluje výše uvedené prvky a rozšiřuje typy systémů, jejichž náročnost je třeba optimalizovat. Rovněž posiluje úlohu elektronického monitorování, automatizace a kontroly a obsahuje další požadavky, které podpoří zavádění infrastruktury pro dobíjení elektrických vozidel v parkovištích budov.

Kvůli rozšíření působnosti definice technických systémů budov tak, aby se vztahovala na více systémů, a obecnější potřebě zohlednit vývoj budov a energetického systému bylo třeba aktualizovat rámec směrnice o energetické náročnosti budov pro výpočet energetické náročnosti budov. To především znamená lepší transparentnost výpočtů a certifikátů energetické náročnosti, zejména pokud jde o výpočet primárních energetických faktorů.

Cílem tohoto doporučení je pomoci zajistit úplné provádění a prosazování právních předpisů Unie v oblasti energetiky. Uvádí pokyny, jak chápat a provést směrnici o energetické náročnosti budov ve vnitrostátním právu, konkrétně její ustanovení, která se týkají technických systémů budov a jejich inspekcí, včetně: požadavků na instalaci samoregulačních zařízení a systémy automatizace a kontroly budov (článek 8 a články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov), dobíjecí infrastrukturu pro elektromobilitu (článek 8 směrnice o energetické náročnosti budov) a výpočet primárních energetických faktorů (příloha I směrnice o energetické náročnosti budov).

Pokyny uvedené v této příloze představují názor útvarů Komise. Nemění účinky směrnice o energetické náročnosti budov a není jimi dotčen závazný výklad článků 2, 8, 14 a 15 a přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov poskytnutý Soudním dvorem.

2.   TECHNICKÉ SYSTÉMY BUDOV A JEJICH INSPEKCE, VČETNĚ POŽADAVKŮ NA INSTALACI SAMOREGULAČNÍCH ZAŘÍZENÍ A SYSTÉMŮ AUTOMATIZACE A KONTROLY BUDOV

2.1.   Účel: zajištění optimálního výkonu technických systémů budov a podpora řízení energií a vnitřního prostředí

Směrnice o energetické náročnosti budov obsahuje ustanovení o požadavcích na technické systémy budov a o posuzování a dokumentaci náročnosti systému, jejichž cíl je dvojí. Zaprvé, cílem posuzování a dokumentace náročnosti systému je zajistit, aby byly technické systémy budov vhodně navržené, instalované a zadané tak, aby se optimalizovala jejich skutečná náročnost. Zadruhé je jejich cílem zajistit, aby byly veškeré zásahy, které mohou mít dopad na náročnost technického systému budovy, vysledovány a zdokumentovány. To je důležité, neboť z pohledu majitele se jedná o hodnotné informace, které rovněž usnadní posouzení náročnosti budovy jako celku (např. v souvislosti s certifikací energetické náročnosti).

Změna směrnice o energetické náročnosti budov rozšiřuje působnost běžných inspekcí technických systémů budov. Cílem těchto inspekcí je vyhodnotit náročnost systémů. Inspekce by také měly identifikovat problémy, navrhovat řešení nebo zlepšující opatření a zapisovat výsledky inspekcí do zprávy pro budoucí využití.

Směrnice o energetické náročnosti budov obsahuje požadavky na instalaci samoregulačních zařízení, která dokáží regulovat vnitřní teplotu v budovách, aby se zajistilo lepší řízení spotřeby energie při snížení nákladů. Kromě toho obsahuje požadavek na instalaci systémů automatizace a kontroly budov ve všech (existujících i nových) jiných než obytných budovách, které mají vyšší jmenovitý výkon otopných soustav a systémů větrání a klimatizace, než je stanovená hranice. Systémy automatizace a kontroly budov totiž vedou k významným úsporám energií, zlepšují řízení vnitřního prostředí a jsou samy o sobě přínosné pro majitele i pro uživatele budov, především velkých jiných než obytných budov.

2.2.   Působnost ustanovení týkajících se technických systémů budov a jejich inspekcí, samoregulačních zařízení a systémů automatizace a kontroly budov

Tento pododdíl připomíná působnost a obsah těchto ustanovení a případně upozorňuje na rozdíly, které vznikly v důsledku změn vyplývajících ze směrnice (EU) 2018/844.

2.2.1.   Technické systémy budov: systémové požadavky, posuzování a dokumentace celkové energetické náročnosti (článek 2, čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov)

Před změnou: Před schválením změn ukládal čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov členským státům povinnost stanovit systémové požadavky na celkovou náročnost, řádnou instalaci a odpovídající dimenzování, úpravu a kontrolu technických systémů budov. Tato povinnost se týkala technických systémů budov instalovaných ve stávajících budovách a členské státy mohly rovněž rozhodnout o jejich uplatňování na technické systémy instalované v nových budovách. Kromě toho před schválením změn čl. 2 bod 3 směrnice o energetické náročnosti budov definoval technický systém budovy jako „technické zařízení určené k vytápění, chlazení, větrání, pro teplou vodu či k osvětlení budovy nebo ucelené části budovy nebo pro kombinaci těchto účelů“.

Po změně: Pokud jde o technické systémy budov, článek 8 směrnice o energetické náročnosti budov byl nahrazen, přičemž je vhodné se zaměřit na toto:

| a) | ustanovení o požadavcích na technický systém budovy v čl. 8 odst. 1 zůstávají bez významných změn (s výjimkou systémů, v jejichž případě se musely uplatňovat systémové požadavky uvedené ve druhém pododstavci, který byl zrušen); |
| --- | --- |

a)

ustanovení o požadavcích na technický systém budovy v čl. 8 odst. 1 zůstávají bez významných změn (s výjimkou systémů, v jejichž případě se musely uplatňovat systémové požadavky uvedené ve druhém pododstavci, který byl zrušen);

| b) | nové znění aktualizuje a rozšiřuje definici „technického systému budovy“ (čl. 2 bod 3); |
| --- | --- |

b)

nové znění aktualizuje a rozšiřuje definici „technického systému budovy“ (čl. 2 bod 3);

| c) | nové znění zavádí nová ustanovení o posuzování a dokumentaci celkové náročnosti technického systému budovy (čl. 8 odst. 9). |
| --- | --- |

c)

nové znění zavádí nová ustanovení o posuzování a dokumentaci celkové náročnosti technického systému budovy (čl. 8 odst. 9).

2.2.2.   Technické systémy budov: inspekce (články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

Před změnou:

| | Článek 14 směrnice o energetické náročnosti budov stanovoval požadavky na inspekce otopných soustav s jmenovitým výkonem vyšším než 20 kW. Četnost inspekcí musely členské státy určovat na základě typu soustavy, jmenovitého výkonu, nákladů na inspekce a odhadovaných úspor energií. Inspekce otopných soustav s jmenovitým výkonem vyšším než 100 kW musely probíhat alespoň každé dva roky. Členské státy rovněž mohly umožnit nižší četnost inspekcí systémů, které používaly elektronické monitorovací a řídicí systémy. Podle čl. 14 odst. 4 si mohly členské státy jako alternativu k inspekcím zvolit, že přijmou opatření, která zajistí, aby bylo uživatelům poskytnuto poradenství o výměně kotlů, dalších změnách otopné soustavy a o alternativních řešeních pro posouzení účinnosti a vhodného dimenzování kotle. Celkový dopad takového přístupu musel být stejný jako očekávaný dopad inspekcí. |
| --- | --- |

Článek 14 směrnice o energetické náročnosti budov stanovoval požadavky na inspekce otopných soustav s jmenovitým výkonem vyšším než 20 kW. Četnost inspekcí musely členské státy určovat na základě typu soustavy, jmenovitého výkonu, nákladů na inspekce a odhadovaných úspor energií. Inspekce otopných soustav s jmenovitým výkonem vyšším než 100 kW musely probíhat alespoň každé dva roky. Členské státy rovněž mohly umožnit nižší četnost inspekcí systémů, které používaly elektronické monitorovací a řídicí systémy. Podle čl. 14 odst. 4 si mohly členské státy jako alternativu k inspekcím zvolit, že přijmou opatření, která zajistí, aby bylo uživatelům poskytnuto poradenství o výměně kotlů, dalších změnách otopné soustavy a o alternativních řešeních pro posouzení účinnosti a vhodného dimenzování kotle. Celkový dopad takového přístupu musel být stejný jako očekávaný dopad inspekcí.

| | Článek 15 směrnice stanovoval požadavky na inspekce klimatizačních systémů s jmenovitým výkonem vyšším než 12 kW. Četnost inspekcí musely členské státy určovat na základě typu systému, jmenovitého výkonu, nákladů na inspekce a odhadovaných úspor energií. Členské státy mohly umožnit nižší četnost inspekcí systémů, které používaly elektronické monitorovací a řídicí systémy. Podle čl. 15 odst. 4 si mohly členské státy jako alternativu k inspekcím zvolit, že přijmou opatření, která zajistí, aby uživatelům bylo poskytnuto poradenství o výměně klimatizačních systémů a dalších souvisejících změnách, včetně inspekcí k posouzení účinnosti a vhodného dimenzování systému. Celkový dopad takového přístupu musel být stejný jako očekávaný dopad inspekcí. |
| --- | --- |

Článek 15 směrnice stanovoval požadavky na inspekce klimatizačních systémů s jmenovitým výkonem vyšším než 12 kW. Četnost inspekcí musely členské státy určovat na základě typu systému, jmenovitého výkonu, nákladů na inspekce a odhadovaných úspor energií. Členské státy mohly umožnit nižší četnost inspekcí systémů, které používaly elektronické monitorovací a řídicí systémy. Podle čl. 15 odst. 4 si mohly členské státy jako alternativu k inspekcím zvolit, že přijmou opatření, která zajistí, aby uživatelům bylo poskytnuto poradenství o výměně klimatizačních systémů a dalších souvisejících změnách, včetně inspekcí k posouzení účinnosti a vhodného dimenzování systému. Celkový dopad takového přístupu musel být stejný jako očekávaný dopad inspekcí.

Po změně:

| | Čl. 1 odst. 7 směrnice (EU) 2018/844 nahrazuje ustanovení článku 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov týkající se inspekcí. |
| --- | --- |

Čl. 1 odst. 7 směrnice (EU) 2018/844 nahrazuje ustanovení článku 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov týkající se inspekcí.

| | Podle článku 14 směrnice o energetické náročnosti budov již nejsou vyžadovány inspekce otopných soustav a kombinovaných systémů pro vytápění a větrání s jmenovitým výkonem 70 kW či nižším. Podle stejného článku musí i nadále probíhat pravidelné inspekce otopných soustav či kombinovaných systémů pro vytápění a větrání s jmenovitým výkonem vyšším než 70 kW. Směrnice o energetické náročnosti budov umožňuje výjimky pro tyto případy:






  a) | systémy, které spadají do působnosti smluvních ujednání o energetické účinnosti (či podobných) v souladu s čl. 14 odst. 2; |
| --- | --- | --- |

Podle článku 14 směrnice o energetické náročnosti budov již nejsou vyžadovány inspekce otopných soustav a kombinovaných systémů pro vytápění a větrání s jmenovitým výkonem 70 kW či nižším. Podle stejného článku musí i nadále probíhat pravidelné inspekce otopných soustav či kombinovaných systémů pro vytápění a větrání s jmenovitým výkonem vyšším než 70 kW. Směrnice o energetické náročnosti budov umožňuje výjimky pro tyto případy:

a)

systémy, které spadají do působnosti smluvních ujednání o energetické účinnosti (či podobných) v souladu s čl. 14 odst. 2;

| b) | systémy provozované provozovatelem služby či sítě v souladu s čl. 14 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

systémy provozované provozovatelem služby či sítě v souladu s čl. 14 odst. 2;

| c) | systémy v jiných než obytných budovách vybavených systémy automatizace a kontroly, v souladu s čl. 14 odst. 4 a čl. 14 odst. 6; |
| --- | --- |

c)

systémy v jiných než obytných budovách vybavených systémy automatizace a kontroly, v souladu s čl. 14 odst. 4 a čl. 14 odst. 6;

| d) | systémy v obytných budovách se specifickými funkcemi monitorování a řídicími funkcemi, v souladu s čl. 14 odst. 5 a čl. 14 odst. 6. |
| --- | --- |

d)

systémy v obytných budovách se specifickými funkcemi monitorování a řídicími funkcemi, v souladu s čl. 14 odst. 5 a čl. 14 odst. 6.

| | Podle článku 15 směrnice o energetické náročnosti budov již nejsou vyžadovány inspekce klimatizačních systémů a kombinovaných systémů pro klimatizaci a větrání s jmenovitým výkonem 70 kW či nižším. Podle stejného článku musí i nadále probíhat pravidelné inspekce klimatizačních systémů a kombinovaných systémů pro klimatizaci a větrání s jmenovitým výkonem vyšším než 70 kW. Směrnice o energetické náročnosti budov umožňuje výjimky pro tyto případy:






  a) | systémy, které spadají do působnosti smluvních ujednání o energetické účinnosti (či podobných) v souladu s čl. 15 odst. 2; |
| --- | --- | --- |

Podle článku 15 směrnice o energetické náročnosti budov již nejsou vyžadovány inspekce klimatizačních systémů a kombinovaných systémů pro klimatizaci a větrání s jmenovitým výkonem 70 kW či nižším. Podle stejného článku musí i nadále probíhat pravidelné inspekce klimatizačních systémů a kombinovaných systémů pro klimatizaci a větrání s jmenovitým výkonem vyšším než 70 kW. Směrnice o energetické náročnosti budov umožňuje výjimky pro tyto případy:

a)

systémy, které spadají do působnosti smluvních ujednání o energetické účinnosti (či podobných) v souladu s čl. 15 odst. 2;

| b) | systémy provozované provozovatelem služby či sítě v souladu s čl. 15 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

systémy provozované provozovatelem služby či sítě v souladu s čl. 15 odst. 2;

| c) | systémy v jiných než obytných budovách vybavených systémy automatizace a kontroly v souladu s čl. 15 odst. 4 a čl. 15 odst. 6; |
| --- | --- |

c)

systémy v jiných než obytných budovách vybavených systémy automatizace a kontroly v souladu s čl. 15 odst. 4 a čl. 15 odst. 6;

| d) | systémy v obytných budovách se specifickými funkcemi monitorování a řídicími funkcemi, v souladu s čl. 15 odst. 5 a čl. 15 odst. 6. |
| --- | --- |

d)

systémy v obytných budovách se specifickými funkcemi monitorování a řídicími funkcemi, v souladu s čl. 15 odst. 5 a čl. 15 odst. 6.

2.2.3.   Požadavky týkající se instalace samoregulačních zařízení (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov)

Před změnou: Neuplatní se (tato ustanovení byla zavedena až v novém znění).

Po změně: Článek 1 směrnice (EU) 2018/844 zavádí nové požadavky související s instalací samoregulačních zařízení a systémů automatizace a kontroly budov v budovách, které splňují konkrétní podmínky. Podle třetího pododstavce čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov musí členské státy konkrétně vyžadovat instalaci samoregulačních zařízení ve všech nových budovách a ve stávajících budovách při výměně zdrojů tepla, pokud je to technicky a ekonomicky proveditelné.

2.2.4.   Požadavky týkající se instalace systémů automatizace a kontroly budov (čl. 14 odst. 4 čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov)

Před změnou: Neuplatní se (tato ustanovení byla zavedena až v novém znění).

Po změně: Podle čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov musí členské státy požadovat instalaci systémů automatizace a kontroly budov ve všech jiných než obytných budovách, v nichž činí jmenovitý výkon otopných a klimatizačních systémů a kombinovaných systémů pro vytápění a větrání a kombinovaných systémů pro klimatizaci a větrání více než 290 kW. V souladu s čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov to je třeba provést do 31. prosince 2025, pokud je to technicky a ekonomicky proveditelné (více pokynů ohledně proveditelnosti při plnění požadavků viz oddíl 2.3.4).

2.3.   Chápání ustanovení týkajících se technických systémů budov a jejich inspekcí, samoregulačních zařízení a systémů automatizace a kontroly budov

2.3.1.   Požadavky na technické systémy budovy a posuzování a dokumentaci jejich celkové energetické náročnosti (článek 2, čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.3.1.1.   Rozšíření definice „technického systému budovy“ (čl. 2 bod 3 směrnice o energetické náročnosti budov)

Povinnosti vyplývající z čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov se uplatní na technické systémy budov ve smyslu čl. 2 bodu 3. Podle této definice se „technickým systémem budovy“ rozumí „technické zařízení budovy nebo její ucelené části určené k vytápění prostor, chlazení prostor, větrání, přípravě teplé vody, zabudovanému osvětlení, automatizaci a kontrole budov, výrobě elektrické energie na místě nebo kombinace těchto systémů, včetně systémů, které využívají energii z obnovitelných zdrojů“.

„Technický systém budovy“ byl ve směrnici o energetické náročnosti budov definován již před poslední změnou jejího znění. Směrnice o energetické náročnosti budov tuto definici aktualizuje: použitím jiné formulace pro některé systémy s cílem upřesnit jejich působnost a jejím rozšířením, aby zahrnovala i další systémy („technické zařízení pro automatizaci a kontrolu budov“ a „technické zařízení pro výrobu elektrické energie na místě“).

Následující tabulka shrnuje změny této definice, k nimž v rámci směrnice o energetické náročnosti budov došlo:

Tabulka 1

Změny definice „technického systému budovy“ v rámci směrnice o energetické náročnosti budov

| Před změnou | Se změnou | Druh změny (změn) |
| --- | --- | --- |
| vytápění | vytápění prostor | upřesnění působnosti |
| chlazení | chlazení prostor | upřesnění působnosti |
| větrání | větrání | žádná změna |
| teplá voda | příprava teplé vody | upřesnění působnosti |
| osvětlení | zabudované osvětlení | upřesnění působnosti (1) |
| neuvedeno | automatizace a kontrola budov | nový technický systém budovy |
| neuvedeno | výroba elektrické energie na místě | nový technický systém budovy |

Před změnou

Se změnou

Druh změny (změn)

vytápění

vytápění prostor

upřesnění působnosti

chlazení

chlazení prostor

upřesnění působnosti

větrání

větrání

žádná změna

teplá voda

příprava teplé vody

upřesnění působnosti

osvětlení

zabudované osvětlení

upřesnění působnosti (1)

neuvedeno

automatizace a kontrola budov

nový technický systém budovy

neuvedeno

výroba elektrické energie na místě

nový technický systém budovy

Koncept „výroby elektrické energie na místě“ v rámci směrnice o energetické náročnosti budov by měl být vykládán ve smyslu článku 15 směrnice o elektřině (2) pojednávajícího o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektrickou energií, která upravuje status, práva a povinnosti spotřebitelů elektrické energie, kteří rovněž vlastní výrobní jednotky, a ve smyslu pojmu „aktivních zákazníků“ v rámci stejné směrnice.

2.3.1.2.   Nové technické systémy budov ve směrnici o energetické náročnosti budov (čl. 2 bod 3 a čl. 2 bod 3a směrnice o energetické náročnosti budov)

Definice technických systémů budovy byla rozšířena o technické zařízení k automatizaci a kontrole budov a o technické zařízení k výrobě elektrické energie na místě.

| a) | „Systémy automatizace a kontroly budov“ jsou definovány v čl. 2 bodě 3a směrnice o energetické náročnosti budov: „„systémem automatizace a kontroly“ [se rozumí] systém sestávající ze všech produktů, softwaru a inženýrských služeb, které mohou podporovat energeticky účinný, hospodárný a bezpečný provoz technických systémů budovy pomocí automatického ovládání a usnadněním jejich manuálního řízení“; |
| --- | --- |

a)

„Systémy automatizace a kontroly budov“ jsou definovány v čl. 2 bodě 3a směrnice o energetické náročnosti budov: „„systémem automatizace a kontroly“ [se rozumí] systém sestávající ze všech produktů, softwaru a inženýrských služeb, které mohou podporovat energeticky účinný, hospodárný a bezpečný provoz technických systémů budovy pomocí automatického ovládání a usnadněním jejich manuálního řízení“;

| b) | „systémy výroby elektrické energie na místě“ odkazují na systémy, které jsou navrženy k výrobě elektrické energie, jsou instalovány v budově či ve vymezeném prostoru, na němž se budova nachází, a jsou v určité míře s budovou a jejími elektrickými rozvody spojeny (3). Mezi takové systémy patří především fotovoltaické panely (např. střešní fotovoltaické panely), zařízení kombinované mikrovýroby tepla a elektřiny (mikrokogenerace) a malé větrné turbíny. |
| --- | --- |

b)

„systémy výroby elektrické energie na místě“ odkazují na systémy, které jsou navrženy k výrobě elektrické energie, jsou instalovány v budově či ve vymezeném prostoru, na němž se budova nachází, a jsou v určité míře s budovou a jejími elektrickými rozvody spojeny (3). Mezi takové systémy patří především fotovoltaické panely (např. střešní fotovoltaické panely), zařízení kombinované mikrovýroby tepla a elektřiny (mikrokogenerace) a malé větrné turbíny.

2.3.1.3.   Užitečné definice: „otopná soustava“ a „klimatizační systém“ (čl. 2 bod 15a a čl. 2 bod 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

Kromě definice technického systému budovy obsahuje článek 2 směrnice o energetické náročnosti budov také definice otopné soustavy a klimatizačního systému (4):

| a) | „„Otopnou soustavou“ [se rozumí] kombinace prvků, které jsou potřebné pro vnitřní úpravu vzduchu, při níž je zvyšována teplota (5)“. |
| --- | --- |

a)

„„Otopnou soustavou“ [se rozumí] kombinace prvků, které jsou potřebné pro vnitřní úpravu vzduchu, při níž je zvyšována teplota (5)“.

| b) | „„klimatizačním systémem“ [se rozumí] kombinace prvků, které jsou potřebné pro vnitřní úpravu vzduchu, při níž je teplota regulována nebo může být snižována (6)“. |
| --- | --- |

b)

„„klimatizačním systémem“ [se rozumí] kombinace prvků, které jsou potřebné pro vnitřní úpravu vzduchu, při níž je teplota regulována nebo může být snižována (6)“.

2.3.1.4.   Kdy se povinnosti uplatní? (čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov)

Ustanovení o technických systémech budov v čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov se uplatní při instalaci, nahrazení nebo modernizaci technického systému budovy.

Povšimněte si, že podmínky, které musí být splněny, aby se tyto povinnosti uplatnily, se vztahují pouze k technickým systémům budov jako takovým, a nikoli k typu dotčené budovy nebo její ucelené části. Definice technického systému budovy jasně stanoví, že technický systém budovy je zařízení v budově či v její ucelené části, z čehož vyplývá, že ustanovení, která platí pro technické systémy budov, se uplatní v dotčené budově či její ucelené části bez ohledu na typ či vlastnosti budovy.

Ustanovení o stanovení systémových požadavků je však závazné pouze s ohledem na technické systémy budov ve stávajících budovách. Záleží na členských státech, zda se tuto povinnost rozhodnou rozšířit také na technické systémy budov v nových budovách.

2.3.1.5.   Význam pojmů (čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov)

Nová ustanovení o dokumentaci náročnosti systému (čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov) a ustanovení o stanovení systémových požadavků použijí některé shodné koncepty: „celková energetická náročnost“, „instalace“, „nahrazení“ a „modernizace“. Význam těchto pojmů je v nových ustanoveních stejný. Tyto pojmy by proto měly být na vnitrostátní úrovni provedeny stejným způsobem jako v ustanoveních o stanovení systémových požadavků.

Ustanovení o dokumentaci náročnosti systému rovněž používají pojem „pozměněná část“, který odkazuje na konkrétní část (tj. prvek) systému, která je modernizací systému dotčena. To je důležité pouze v souvislosti s modernizací systému, nikoli při jeho instalaci či nahrazení.

2.3.2.   Inspekce otopných a klimatizačních systémů a kombinovaných systémů pro vytápění a větrání a kombinovaných systémů pro klimatizaci a větrání (články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.3.2.1.   Vývoj ustanovení směrnice o energetické náročnosti budov o inspekcích (články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

Hlavní změny požadavků na inspekce zavedené ve směrnici o energetické náročnosti budov jsou tedy souhrnně tyto: 1) různé prahové hodnoty pro inspekce, 2) zavedení inspekcí větracích systémů pro kombinované systémy pro vytápění (klimatizaci) a větrání, 3) větší zaměření na běžné provozní podmínky a 4) větší význam systémů automatizace a kontroly budov a elektronických monitorovacích a řídicích systémů.

Čl. 14 odst. 3 a čl. 15 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov jako alternativu k inspekcím uvádí možnost, aby si členské státy zvolily alternativní opatření, která zajistí, že uživatelům bude poskytnuto poradenství. Ustanovení směrnice o energetické náročnosti budov o alternativních opatřeních jsou podobná těm, která směrnice obsahovala před poslední změnou.

Členské státy, které se rozhodnou uplatňovat alternativní opatření, musí nicméně zajistit, aby byl jejich dopad stejný jako dopad inspekcí vykonávaných podle čl. 14 odst. 1 a čl. 15 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov (to zahrnuje například nové prahové hodnoty, kombinované systémy pro vytápění a větrání, výjimky atd.).

Ustanovení článku 15 směrnice o energetické náročnosti budov jsou téměř shodná s ustanoveními článku 14. Jediným rozdílem je, že článek 14 se týká otopných soustav, zatímco článek 15 klimatizačních systémů. Členské státy by proto měly uplatňovat doporučení pro inspekce otopných soustav uvedená v článku 14 na inspekce klimatizačních systémů v článku 15 (nebo na případná alternativní opatření). Z toho vyplývá, že odkazy na otopné soustavy se rovněž uplatní na klimatizační systémy a odkazy na zdroje tepla nebo kotle se rovněž uplatní na chladicí zařízení či chladiče. Aby se zabránilo nadbytečnostem, zabývají se následující oddíly hlavně inspekcí otopných soustav podle článku 14, na klimatizační systémy podle článku 15 se samostatně odkazuje pouze v nezbytných případech.

2.3.2.2.   Jmenovitý výkon (čl. 2 bod 17 a články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

„Jmenovitý výkon“ je definován v čl. 2 bodu 17 směrnice o energetické náročnosti budov.

V případě vytápění a klimatizace se jmenovitým výkonem rozumí maximální výkon (uvedený v kW) během provozu udávaný výrobcem systému (7):

| a) | jmenovitý výkon otopné soustavy; |
| --- | --- |

a)

jmenovitý výkon otopné soustavy;

| b) | jmenovitý výkon klimatizačního systému. |
| --- | --- |

b)

jmenovitý výkon klimatizačního systému.

V příslušných případech se práh pro jmenovitý výkon uplatní pro každý systém zvlášť (vytápění, klimatizace, kombinované vytápění a klimatizace a větrání).

Pokud se používají kombinované systémy, měl by jmenovitý výkon odrážet kapacitu kombinace systémů, jak je upřesněno v oddílech 2.3.2.3 a 2.3.2.4.

Jeden systém obvykle zahrnuje více jednotek, které fungují společně. V takovém případě jmenovitý výkon odpovídá součtu jmenovitých výkonů jednotlivých jednotek.

2.3.2.3.   Otopné soustavy a kombinované systémy pro vytápění a větrání (článek 14 směrnice o energetické náročnosti budov)

Poslední změnou směrnice o energetické náročnosti budov došlo k rozšíření působnosti inspekcí, které se nyní vztahují také na větrací část kombinovaných systémů pro vytápění a větrání.

Členské státy, které již používají své režimy inspekcí, by působnost samotné otopné soustavy již měly mít definovánu v souvislosti s provedením ve vnitrostátním právu. Podle čl. 14 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov musí zahrnovat veškeré přístupné části, např. zdroj tepla, řídicí systém a oběhové čerpadlo.

Směrnice o energetické náročnosti budov rovněž požaduje inspekce větrání v kombinovaných systémech pro vytápění a větrání. Vzhledem k tomu, že se jedná o nový požadavek, měly by členské státy určit typy systémů, které budou od nynějška považovány za kombinované systémy pro vytápění a větrání.

Pojem kombinovaných systémů pro vytápění a větrání je třeba chápat tak, aby zahrnoval tyto kategorie:

| a) | Typ 1: systémy větrání spojené s otopnou soustavou. Jedná se o systémy složené z jedné či více ventilačních jednotek, které přivádějí upravený vzduch do vytápěného prostoru (vytápěných prostor) a které jsou spojeny s alespoň jedním zdrojem tepla, jehož teplo se využívá k úpravě vzduchu. Příklady tohoto typu systému: kotel + ventilační jednotka + koncové jednotky (fan-coily/fan-konvektory/radiátory) nebo kotel + VAV systém; |
| --- | --- |

a)

Typ 1: systémy větrání spojené s otopnou soustavou. Jedná se o systémy složené z jedné či více ventilačních jednotek, které přivádějí upravený vzduch do vytápěného prostoru (vytápěných prostor) a které jsou spojeny s alespoň jedním zdrojem tepla, jehož teplo se využívá k úpravě vzduchu. Příklady tohoto typu systému: kotel + ventilační jednotka + koncové jednotky (fan-coily/fan-konvektory/radiátory) nebo kotel + VAV systém;

| b) | Typ 2: systémy větrání koordinované s otopnou soustavou. Tyto systémy mají alespoň jednu ventilační jednotku přivádějící upravený vzduch do vytápěného prostoru (vytápěných prostor). Systém větrání je připojen k nezávislému zdroji tepla (např. vyhrazený kotel nebo tepelné čerpadlo) nebo využívá vnitřní zdroj tepla (např. elektrický odpor). Prostor se vytápí především systémem, který využívá jiný zdroj tepla. Ačkoli otopná soustava a systém větrání nesdílí stejné zdroje tepla, fungují integrovaným a koordinovaným způsobem (např. pokud jde o časový rozvrh, teplotu na výstupu nebo průtok). Příklady tohoto typu systému: střešní jednotky (s proměnným objemem či průtokem chladicí látky) + ventilační jednotky; |
| --- | --- |

b)

Typ 2: systémy větrání koordinované s otopnou soustavou. Tyto systémy mají alespoň jednu ventilační jednotku přivádějící upravený vzduch do vytápěného prostoru (vytápěných prostor). Systém větrání je připojen k nezávislému zdroji tepla (např. vyhrazený kotel nebo tepelné čerpadlo) nebo využívá vnitřní zdroj tepla (např. elektrický odpor). Prostor se vytápí především systémem, který využívá jiný zdroj tepla. Ačkoli otopná soustava a systém větrání nesdílí stejné zdroje tepla, fungují integrovaným a koordinovaným způsobem (např. pokud jde o časový rozvrh, teplotu na výstupu nebo průtok). Příklady tohoto typu systému: střešní jednotky (s proměnným objemem či průtokem chladicí látky) + ventilační jednotky;

| c) | Typ 3: systémy větrání nezávislé na otopné soustavě. Jedná se o systémy, v nichž je systém větrání na otopné soustavě zcela nezávislý, a to jak s ohledem na zdroj tepla, tak na fungování. Příklady tohoto typu systému: systémy pouze pro odvětrání, systémy pro přívod vzduchu i odvětrání (bez předchozího zahřátí). |
| --- | --- |

c)

Typ 3: systémy větrání nezávislé na otopné soustavě. Jedná se o systémy, v nichž je systém větrání na otopné soustavě zcela nezávislý, a to jak s ohledem na zdroj tepla, tak na fungování. Příklady tohoto typu systému: systémy pouze pro odvětrání, systémy pro přívod vzduchu i odvětrání (bez předchozího zahřátí).

Systémy typu 1 by se měly považovat za kombinované systémy pro vytápění a větrání. To znamená, že se uplatní požadavky směrnice o energetické náročnosti budov (stanovit to pomáhá 35. bod odůvodnění směrnice (EU) 2018/844). Bez ohledu na podíl tepla využitého systémem větrání jsou otopná soustava i systém větrání plně zapojeny do přívodu tepla v rámci budovy. Tento typ systému vyžaduje důkladnou integraci mezi větráním a vytápěním s cílem přiměřeně zaopatřit vnitřní prostředí co nejúčinněji, především za typických nebo průměrných provozních podmínek. Inspekce takových systémů představují dobrou příležitost určit způsoby, jak dosáhnout úspory energie při nižších nákladech (metoda low hanging fruit).

Také systémy typu 2 by se měly považovat za kombinované systémy pro vytápění a větrání. A to především proto, že je zapotřebí vhodné integrace provozu otopných soustav a systémů větrání. Podobně jako v případě systémů typu 1 představuje inspekce dobrou příležitost určit způsoby, jak dosáhnout úspory energie při nižších nákladech na provádění.

Systémy typu 3 by se neměly považovat za kombinované systémy pro vytápění a větrání. V těchto případech by otopná soustava a systém větrání měly pro účely směrnice o energetické náročnosti budov být považovány za samostatné a oddělené systémy.

Obecně lze říci, že systémy typu 1 a 2 jsou běžnější v jiných než obytných budovách (např. kancelářích, nákupních centrech atd.), zatímco systémy typu 3 jsou běžnější v obytných budovách.

Jmenovitý výkon kombinovaných systémů pro vytápění a větrání by měl být součtem jmenovitých výkonů různých zdrojů tepla instalovaných v systému (8).

Výpočet jmenovitého výkonu systému závisí na typu systému. V případě systémů typu 1 a 3 je rozhodujícím faktorem velikost zdroje tepla. V případě systémů typu 2 by měla být velikost zdroje tepla přičtena k velikosti samostatného zdroje tepla systému větrání (např. elektrické ohřívače, solární termální panely atd.). Je tomu tak proto, že topný výkon obou prvků se využívá ke kompenzaci tepelných ztrát v upravovaném prostoru.

Směrnice o energetické náročnosti budov neupřesňuje, do jaké míry se inspekce uplatní na aspekty systému, pokud jde o řízení a úpravu vzduchu (např. potrubí, klapky nebo vzduchové filtry). Bylo by ovšem vhodné, aby je nezávislý odborník do inspekce i přesto zahrnul, a to alespoň do určité míry s ohledem na přístupnost systému a dostupné možnosti energetických úspor. V praxi se mohou jednotlivé součásti kombinovaného systému pro vytápění a větrání nacházet na jednom místě nebo v bezprostřední blízkosti. Vzhledem k tomu, že inspektoři budovu navštěvují osobně, přidaná pracovní zátěž a náklady jsou omezené, zatímco příležitosti k úsporám energie dobré.

2.3.2.4.   Kombinované systémy pro vytápění a klimatizaci a větrání (články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti)

Je běžné, že systém větrání je propojen jak s otopnou soustavou, tak s klimatizačním systémem.

V členských státech, jež se rozhodly provádět inspekce jak otopných soustav, tak klimatizačních systémů, může být větrání předmětem dvojí inspekce (jednou spolu s otopnou soustavou a podruhé s klimatizačním systémem). Takovému scénáři dvojích inspekcí by se mělo zabránit, aby se omezila zátěž budovy a jejích uživatelů.

Kombinované systémy pro vytápění a klimatizaci a větrání by měly být ideálně podrobeny jediné návštěvě odborníka, jehož kvalifikace jej opravňuje k oběma druhům inspekce. Nebude-li to možné, doporučuje se, aby byl systém větrání podroben inspekci odborníkem kvalifikovaným k provádění inspekcí klimatizačních systémů.

V členských státech, které se rozhodly pro jeden typ systému provádět inspekce a pro druhý uplatnit alternativní opatření, riziko dvojích inspekcí nevzniká. Inspekce by nicméně měla zajistit, aby se cykly vytápění a chlazení v systému větrání navzájem nerušily.

Aby bylo možné stanovit, zda se systém nachází nad nebo pod prahovou hodnotou 70 kW, měly by být příslušné jmenovité výkony vytápění a chlazení posuzovány odděleně. Kombinovaný systém pro vytápění a klimatizaci s jmenovitým výkonem pro vytápění 50 kW a jmenovitým výkonem pro chlazení 30 kW by například byl pod prahovou hodnotou pro inspekce jak pro vytápění, tak pro klimatizaci. Kombinovaný systém s jmenovitým výkonem pro vytápění 80 kW a jmenovitým výkonem pro chlazení 30 kW by se nacházel nad prahovou hodnotou pro inspekce pro vytápění, ale pod prahovou hodnotou pro inspekce pro klimatizace.

Důvodem pro toto oddělené posuzování je skutečnost, že směrnice o energetické náročnosti budov posuzuje otopné soustavy a klimatizační systémy samostatně (článek 14 otopné soustavy a článek 15 klimatizační systémy). Ve směrnici o energetické náročnosti budov neexistují žádná ustanovení, která by tyto systémy posuzovala společně. Ačkoli tedy takové kombinované systémy mohou v praxi určitě existovat, musí být přesto na základě článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov posuzovány zvlášť, včetně příslušných požadavků na inspekce, podávání zpráv, pravidelnosti, certifikace inspektorů atd.

2.3.2.5.   Tepelná čerpadla a střešní jednotky (čl. 2 bod 18 a články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

Ustanovení čl. 2 bodu 18 směrnice o energetické náročnosti budov tepelné čerpadlo definuje jako „stroj, přístroj nebo zařízení, které přenáší teplo z přirozeného prostředí, jako je ovzduší, voda nebo půda, do budov nebo průmyslových zařízení tím, že obrací přirozené sdílení tepla, takže se teplo přenáší z prostředí s nižší teplotou do prostředí s vyšší teplotou. V případě reverzibilních tepelných čerpadel může jít rovněž o sdílení tepla z budovy do přirozeného prostředí“. Tepelná čerpadla tedy mohou fungovat jako generátory otopných soustav i klimatizačních systémů, ačkoli v některých případech mohou poskytovat pouze jednu, nebo druhou funkci. Vzhledem ke své schopnosti poskytovat jak vytápění, tak chlazení mohou tepelná čerpadla spadat do působnosti článku 14 i článku 15.

Pokud se tepelné čerpadlo využívá jako zdroj tepla v systému, který poskytuje pouze vytápění, pak by měl systém spadat do působnosti článku 14. To by byl například případ tepelného čerpadla, které vytváří teplo pro vytápění a pro přípravu teplé vody.

Pokud se tepelné čerpadlo využívá jako zdroj tepla či chlazení v systému, který poskytuje vytápění i klimatizaci, pak by měl systém spadat do působnosti článku 15.

Střešní jednotky jsou zvláštní kategorií tepelných čerpadel a běžně se využívají v poměrně velkých jiných než obytných budovách. Fungují jako tepelná čerpadla, a navíc mohou poskytovat vytápění i chlazení zároveň. Měly by vždy spadat do působnosti článku 15.

2.3.2.6.   Výkon při typických nebo průměrných provozních podmínkách (36. bod odůvodnění, čl. 14 odst. 1 a čl. 15 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov)

Před přijetím změn udával 26. bod odůvodnění směrnice o energetické náročnosti budov, že „[p]ravidelná údržba a inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů kvalifikovanými pracovníky přispívá k udržování jejich správného provozu v souladu se specifikacemi výrobku, a tím zajišťuje optimální výkon z hlediska environmentálního, bezpečnostního a energetického“ a čl. 14 odst. 1 uváděl, že inspekce musí zahrnovat posouzení velikosti kotle v porovnání s požadavky budovy.

Pozměněné znění směrnice o energetické náročnosti budov neodkazuje pouze na kotel, ale i na systém jako celek, a především na zdroj tepla. Klade proto větší důraz na běžné provozní podmínky. 36. bod odůvodnění směrnice (EU) 2018/844 naznačuje, že je vhodnější, aby se inspekce zaměřovaly na reálné podmínky použití, přičemž zde mohou být proměnlivé provozní podmínky, které mohou vyžadovat pouze část nominální výkonové kapacity. Důvodem je to, že za podmínek blížících se výrobním podmínkám se využívá pouze malá část spotřeby energie otopné soustavy. Největší podíl energie se naopak spotřebovává, pokud systém funguje pod „částečnou zátěží“ (tj. pokud systém nevyužívá svou plnou kapacitu). Cílem by proto mělo být zajistit, aby systém dokázal fungovat účinně a efektivně za všech podmínek.

Podle čl. 14 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov je v příslušných případech součástí inspekce otopných soustav posouzení schopnosti systému optimalizovat svůj výkon při typických nebo průměrných provozních podmínkách. Členské státy musí své právní předpisy aktualizovat tak, aby zajistily, že toto posouzení výkonu bude v příslušných případech zahrnuto do působnosti inspekcí.

Provoz otopné soustavy závisí na mnoha faktorech včetně: venkovních podmínek, vlastností budovy, využívání budovy a vlastností systému. Určení typických nebo průměrných provozních podmínek pro všechny možné kombinace je složité a potenciálně nepraktické.

Systémy jen zřídka využívají svou plnou kapacitu a zpravidla fungují pod tzv. částečnou zátěží. Na základě procentního podílu výkonu systému v průběhu určitého období je možné poskytnout přibližné informace ohledně typických nebo průměrných provozních podmínek. Obecně například lze říci, že při typických nebo průměrných podmínkách využívá systém po určitou dobu (např. jeden den) 20 % až 40 % svého výrobního výkonu. To ale přináší jen částečnou představu o celku. I za typického nebo průměrného dne se mohou podmínky, které jsou z hlediska systému nejúčinnější, v průběhu dne významně lišit. Proto se nedoporučuje určovat typické nebo průměrné provozní podmínky ve vnitrostátních předpisech jako funkci zátěže systému.

Určité obecné pokyny pro určení typických nebo průměrných podmínek lze zavést také na základě venkovní teploty a určit, jak se liší od výrobních podmínek. Pokud byly například výrobní podmínky stanoveny na – 10 °C, lze typické nebo průměrné provozní podmínky definovat jako funkci méně náročné venkovní teploty (např. od 5 do 10 °C) nebo na základě teplotního rozdílu mezi vnitřní a venkovní teplotou (např. 60 % teplotní rozdíl mezi vnitřními a venkovními teplotami při výrobních podmínkách). Stejný systém se nicméně může chovat zcela jinak v závislosti na budově, v níž je instalován, na způsobu, jakým je používán, a na povětrnostních podmínkách v konkrétním okamžiku. Proto se nedoporučuje určovat (příp. ve formě tabulky) typické nebo průměrné provozní podmínky ve vnitrostátních předpisech jako funkci venkovních podmínek (např. standardní den). To samé lze říci o vlastnostech nebo využití budovy (např. 80 % obsazenost).

Technické podrobnosti ohledně provedení tohoto posouzení lze stanovit v rámci školení nebo dokumentace poskytované inspektorům.

Potřebu zohledňovat provoz systémů při typických nebo průměrných podmínkách dostatečně chápou technické orgány a technická sdružení. Existuje řada zveřejněných manuálů a pokynů, které se zabývají výkonem systémů při částečné zátěži (oproti úplné nebo výrobní zátěži). Doporučuje se, aby se členské státy při tvorbě školicích materiálů těmito pokyny řídily nebo je využívaly (9).

2.3.2.7.   Funkce elektronického monitorování a účinného řízení v obytných budovách (čl. 14 odst. 5 a čl. 15 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov)

Instalace funkcí elektronického monitorování a účinného řízení v obytných budovách může vést k významným úsporám energie, zlepšit řízení vnitřního prostředí a tyto funkce mohou být samy o sobě přínosné pro majitele i pro uživatele. Jedná se zejména o velké budovy, v nichž je přístup ke kontrole systému a k informacím o něm pro většinu uživatelů omezený.

Ustanovení čl. 14 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov týkající se funkcí elektronického monitorování a řídicích funkcí se vztahuje pouze na obytné budovy. Podle tohoto článku mají členské státy samy rozhodnout, zda stanoví požadavky, které zajistí, aby byly obytné budovy takovými funkcemi vybaveny, a zahrnou je do vnitrostátních prováděcích opatření.

Ustanovení čl. 14 odst. 5 písm. a) směrnice o energetické náročnosti budov se týká zajištění průběžného elektronického monitorování. Systémy, které jej provádí, měří svou vlastní spotřebu energie a používají tyto údaje k výpočtu výkonu systému, o níž by měl být informován majitel nebo správce systému. Pokud dojde k významnému poklesu výkonu nebo pokud je zapotřebí údržba, systém svého majitele nebo správce informuje. Systém by neměl fungovat cyklicky (např. každé tři měsíce), ale neustále.

Ustanovení čl. 14 odst. 5 písm. b) směrnice o energetické náročnosti budov se týká ustanovení o účinných řídicích funkcích, které mají zajistit optimální výrobu, distribuci, skladování a využívání energie. Tyto řídicí funkce by měly zohledňovat scénář budov s více bytovými jednotkami s jedinou otopnou soustavou, kdy by jednotliví uživatelé mohli ovládat systém pouze v rámci své ucelené části budovy.

Ustanovení čl. 14 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov se týká dobrovolného zavedení obou funkcí do obytných budov.

Na rozdíl od čl. 14 odst. 1 a čl. 14 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov, které stanoví konkrétní prahové hodnoty, na jejichž základě se aktivují povinné závazky, které je třeba zohlednit ve vnitrostátních prováděcích opatřeních, je čl. 14 odst. 5 dobrovolný (státy „mohou“ stanovit), a proto neobsahuje podrobnosti o prahových hodnotách pro jmenovitý výkon a implicitně se vztahuje na všechny obytné budovy bez ohledu na jejich velikost. Doporučuje se, aby členské státy při stanovování požadavků zohlednily rozdíly mezi typy systémů a budov.

2.3.2.8.   Osvobození od provádění inspekcí (čl. 14 odst. 2, čl. 14 odst. 4, čl. 14 odst. 5, čl. 15 odst. 2, čl. 15 odst. 4 a čl. 15 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov)

Před přijetím změn směrnice členským státům umožňovala podle potřeby snížit četnost inspekcí nebo je ve vhodných případech odlehčit, pokud se používaly elektronické monitorovací a řídicí systémy.

Pozměněné znění směrnice o energetické náročnosti budov zavádí výjimky, pokud:

| a) | na technický systém budovy se vztahuje smlouva o energetických službách (nebo podobná) nebo technický systém budovy provozuje provozovatel služby či sítě (výjimka stanovena v čl. 14 odst. 2); nebo |
| --- | --- |

a)

na technický systém budovy se vztahuje smlouva o energetických službách (nebo podobná) nebo technický systém budovy provozuje provozovatel služby či sítě (výjimka stanovena v čl. 14 odst. 2); nebo

| b) | má otopnou soustavu zvláštní kontrolní a monitorovací prvky ve smyslu čl. 14 odst. 4 a 5 (výjimka stanovena v čl. 14 odst. 6). |
| --- | --- |

b)

má otopnou soustavu zvláštní kontrolní a monitorovací prvky ve smyslu čl. 14 odst. 4 a 5 (výjimka stanovena v čl. 14 odst. 6).

a)   Technické systémy budovy zahrnuté do smluv o energetických službách (nebo podobných) (čl. 14 odst. 2 a čl. 15 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov)

Ustanovení čl. 14 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov od inspekcí osvobozuje technické systémy budov, na něž se výslovně vztahuje dohodnuté kritérium energetické náročnosti nebo smluvní ujednání o dohodnuté míře zvýšení energetické účinnosti. Smlouva o energetických službách ve smyslu definice v čl. 2 bodě 27 směrnice o energetické účinnosti tyto požadavky splňuje.

Osvobozeny jsou rovněž budovy provozované provozovatelem služby či sítě, které jsou tudíž předmětem monitorování výkonnosti systému.

Výjimky uvedené v čl. 14 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov se uplatní pouze tehdy, pokud je celkový dopad tohoto přístupu rovnocenný dopadu uplatňování inspekcí podle čl. 14 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov.

Tato směrnice neuvádí, jak by měla být tato rovnocennost stanovena. Jednou možností by mohlo být určit, zda technický systém budovy již prochází pravidelnou inspekcí v rámci smlouvy či dohody, která by byla svým charakterem podobná inspekcím podle čl. 14 odst. 1. Pokud se taková inspekce provádí, lze stanovit výjimku z požadavků uvedených v čl. 14 odst. 1.

Lze jistě vycházet z toho, že většina smluv nebo dohod o energetických službách již určitou úroveň pravidelných inspekcí zahrnuje. Úplný rozsah takových inspekcí ovšem nemusí být zcela v souladu s požadavky směrnice o energetické náročnosti budov. Za běžných okolností by nebylo možné, aby členské státy jednotlivě kontrolovaly každou smlouvu o energetických službách s cílem určit, zda je, nebo není rovnocenná. A vzhledem k tomu, že tyto smlouvy mohou mezi sebou podepsat dvě soukromé společnosti, mohou se podmínky mezi jednotlivými smlouvami významně lišit. Členské státy se proto mohou rozhodnout tyto smlouvy zefektivnit a normalizovat.

Ustanovení čl. 2 bodu 27 směrnice o energetické účinnosti definuje smlouvu o energetických službách jako „smluvní ujednání mezi příjemcem a poskytovatelem o opatření ke zvýšení energetické účinnosti, ověřované a kontrolované během celého trvání smlouvy, kdy jsou investice (dílo, dodávka nebo služba) do tohoto opatření placeny ve vztahu ke smluvně stanovené míře zvýšení energetické účinnosti nebo k jinému dohodnutému kritériu energetické náročnosti, například finančním úsporám“.

Kromě jiných opatření zavádí směrnice o energetické účinnosti i ustanovení o energetických službách. Článek 16 směrnice o energetické účinnosti členským státům ukládá povinnost, aby v případě potřeby vypracovaly systémy certifikace nebo akreditace.

Článek 18 směrnice o energetické účinnosti členským státům ukládá povinnost, aby podporovaly veřejný sektor poskytováním vzorových smluv pro uzavírání smluv o energetických službách. Podle článku 18 směrnice o energetické účinnosti musí tyto vzorové smlouvy obsahovat alespoň ty položky, které jsou uvedeny v příloze XIII.

Pro účely požadavků na rovnocennost uvedených v čl. 14 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov lze smlouvy o energetických službách, které byly podepsány akreditovanou/certifikovanou společností, která se vhodným způsobem řídí vzorem, jakým je vzor v příloze XIII směrnice o energetické účinnosti, považovat za smlouvy s rovnocenným dopadem, jako mají inspekce.

Členské státy by proto musely vést veřejně dostupný seznam akreditovaných nebo certifikovaných společností spolu s veřejně dostupnými vzorovými smlouvami.

Pro účely vedení záznamů by měl být status systému, který je od inspekcí díky smlouvě o energetických službách osvobozen, zaznamenán v databázi inspekcí. Takový záznam by měl obsahovat odkaz na trvání smlouvy, a tedy také dobu, po kterou je výjimka platná.

V členských státech, v nichž nejsou veřejně dostupné vzorové smlouvy ani seznam akreditovaných nebo certifikovaných společností, budou orgány muset kontrolovat smlouvy jednotlivě, aby ověřily, zda rovnocenný dopad mají, či nikoli. Smluvní strany to mohou usnadnit tím, že ke smlouvě připojí přílohu, která jasně a jednoznačně uvede alespoň tyto body z přílohy XIII směrnice o energetické účinnosti:

| a) | zaručené úspory, jichž má být dosaženo prováděním opatření obsažených ve smlouvě; |
| --- | --- |

a)

zaručené úspory, jichž má být dosaženo prováděním opatření obsažených ve smlouvě;

| b) | trvání a důležité milníky smluvních podmínek a výpovědní lhůtu; |
| --- | --- |

b)

trvání a důležité milníky smluvních podmínek a výpovědní lhůtu;

| c) | referenční údaj umožňující zjistit dosažené úspory; |
| --- | --- |

c)

referenční údaj umožňující zjistit dosažené úspory;

| d) | povinnost provádět v plném rozsahu opatření obsažená ve smlouvě a zdokumentovat veškeré změny provedené v průběhu projektu; |
| --- | --- |

d)

povinnost provádět v plném rozsahu opatření obsažená ve smlouvě a zdokumentovat veškeré změny provedené v průběhu projektu;

| e) | jasná a transparentní ustanovení o měření a ověřování dosažených zaručených úspor, kontrolách kvality a zárukách (v ideálním případě s odkazem na vnitrostátní normy nebo normy EU). |
| --- | --- |

e)

jasná a transparentní ustanovení o měření a ověřování dosažených zaručených úspor, kontrolách kvality a zárukách (v ideálním případě s odkazem na vnitrostátní normy nebo normy EU).

Pro členské státy by mohlo být užitečné seznámit se s již existujícími normami (10), pokyny (11) a vzorový smlouvami (12).

b)   Systémy automatizace a kontroly budov, funkce průběžného elektronického monitorování a účinného řízení (čl. 14 odst. 4, čl. 14 odst. 5, čl. 15 odst. 4 a čl. 15 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov)

Ustanovení čl. 14 odst. 6 směrnice o energetické náročnosti budov osvobozuje od inspekcí stanovených v čl. 14 odst. 1 budovy, které splňují požadavky stanovené v čl. 14 odst. 4 a čl. 14 odst. 5.

Podle čl. 14 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov musí být v jiných než obytných budovách s otopnými systémy nebo kombinovanými systémy pro vytápění a větrání s jmenovitým výkonem vyšším než 290 kW do roku 2025 instalovány systémy automatizace a kontroly budov, a to ve všech případech, kdy je to technicky a ekonomicky proveditelné (13).

Jiných než obytných budov se systémy, které mají jmenovitý výkon od 70 kW do 290 kW, se požadavek na instalaci systémů automatizace a kontroly budov netýká, ačkoli členské státy se mohou rozhodnout práh snížit a požadovat, aby i otopné soustavy s menšími systémy měly instalované systémy automatizace a kontroly budov. Budovy, na něž se nový požadavek vztahuje a mají instalovaný systém automatizace a kontroly budov, by od inspekcí měly být rovněž osvobozeny.

Jednotliví majitelé budov se mohou rozhodnout k instalaci systému automatizace a kontroly budovy, který splňuje hlavní požadavky uvedené v čl. 14 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov. V takových případech se členské státy mohou rozhodnout tyto budovy osvobodit i tehdy, pokud jejich systémy nedosahují prahové hodnoty 290 kW. Pokud se členské státy takto rozhodnou, měly by toto rozhodnutí nicméně zahrnout do opatření provádějících směrnici o energetické náročnosti budov.

Ustanovení čl. 14 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov zavádí možnost, aby členské státy zajistily, aby byly obytné budovy vybaveny funkcemi průběžného elektronického monitorování a účinného řízení. Podobně jako v případě systémů automatizace a kontroly budov se některé z těchto prvků mohou již na trhu v určité podobě vyskytovat. Nemusí ovšem zcela splňovat požadavky vyplývající z čl. 14 odst. 5 směrnice. Definice těchto systémů a způsob, jakým jsou do vnitrostátních právních předpisů zavedeny, by proto měly tyto rozdíly jasně řešit.

Jak je uvedeno ve 39. bodě odůvodnění směrnice (EU) 2018/844, mohou se členské státy rozhodnout i nadále uplatňovat používané režimy inspekcí. Měly by nicméně i přesto zvážit výjimky vyplývající z čl. 14 odst. 2 a čl. 14 odst. 6.

2.3.2.9.   Alternativní opatření

V čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov jsou stanovena ustanovení a povinnosti členských států, které se rozhodnou přijmout alternativní opatření týkající se otopných soustav nebo kombinovaných systémů pro vytápění a chlazení. V takových případech musí členské státy zajistit, aby měla opatření celkový dopad stejný jako dopad, kterého by bylo dosaženo, pokud by se uplatňoval režim inspekcí podle čl. 14 odst. 1. Z toho vyplývá, že je třeba vypočíst základní dopad, kterého by bylo dosaženo při uplatňování opatření stanovených v čl. 14 odst. 1, aby bylo možné stanovit, zda budou mít alternativní opatření stejný dopad.

Existují čtyři scénáře, které odráží různé situace, s nimiž se členské státy mohou při uplatňování alternativních opatření setkat.

a)   Scénář 1: Členské státy alternativní opatření uplatňovaly již před změnou a rozhodnou se v jejich uplatňování pokračovat

Změna směrnice o energetické náročnosti budov ustanovení o alternativních opatřeních k inspekcím nijak významně nemění. Tato ustanovení jsou však dotčena změnami ustanovení v jiných odstavcích článku 14. Tato ustanovení mají na čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov různé účinky, které jsou popsány v následujícím textu.

Ze zavedení nového prahu (70 kW) ve směrnici o energetické náročnosti budov vyplývá, že členské státy, které se rozhodnou uplatňovat alternativní opatření, musí tato opatření uplatňovat ve vztahu k systémům, na něž se vztahuje nový zvýšený práh. To by mohlo způsobit snížení počtu systémů, na něž se alternativní opatření budou vztahovat, a tím také snížení dosažených úspor energie.

Nový požadavek podrobovat inspekcím větrání v rámci kombinovaných systémů pro vytápění a větrání by naopak měl dopad na energetické úspory připadající na jednu inspekci zvýšit. Členské státy by tuto skutečnost měly při stanovování výchozí úrovně, které mají svými alternativními opatřeními dosáhnout, zohlednit.

Stanovení výjimek uvedených v čl. 14 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov (osvobození systémů, na něž se vztahují kritéria energetické náročnosti) a v čl. 14 odst. 6 (osvobození systémů s automatizací a kontrolou budov) by mohlo rovněž vést ke snížení počtu inspekcí.

Podle čl. 14 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov mohou členské státy stanovit požadavky týkající se funkcí elektronického monitorování a účinných řídicích funkcí v obytných budovách. Podle čl. 14 odst. 6 směrnice o energetické náročnosti budov by budovy se systémy, které takové funkce poskytují, byly od inspekcí osvobozeny. Členské státy, které uplatňují alternativní opatření, by v důsledku toho musely tuto skupinu budov od inspekcí osvobodit, pokud se tyto požadavky rozhodnou uplatňovat.

Rozsah opatření, která mohou členské státy za účelem uplatňování čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov přijmout, se s přijetím změn směrnice nezměnil.

S ohledem na výše uvedené skutečnosti musí členské státy, které se rozhodnou i nadále uplatňovat alternativní opatření podle směrnice o energetické náročnosti budov, zajistit, aby měla opatření celkový dopad stejný jako dopad, kterého by bylo dosaženo, pokud by se uplatňoval režim inspekcí podle čl. 14 odst. 1. Za tímto účelem je třeba výchozí úroveň dopadu, které by bylo při uplatňování režimu inspekcí podle čl. 14 odst. 1 dosaženo, znovu vypočíst s ohledem na tento odstavec a s ohledem na výše zmíněné změny a požadavky směrnice o energetické náročnosti budov. Díky tomuto opětovnému výpočtu dotčené členské státy zjistí, zda alternativní opatření, která uplatňují, mají stejný dopad, jaký by měly inspekce, nebo zda jsou nedostatečná, což by jim případně umožnilo tato opatření odpovídajícím způsobem změnit, aby se stejný dopad zajistil.

Členské státy by výsledky tohoto postupu měly zahrnout do zprávy dokládající shodu, kterou je třeba Komisi v souladu s čl. 14 odst. 3 předložit před uplatňováním alternativních opatření členským státem.

b)   Scénář 2: Po provedení směrnice se členské státy, které alternativní opatření již uplatňovaly, rozhodnou charakter svých alternativních opatření změnit

Tento scénář odráží situaci, kdy se po prvotním provedení čl. 14 odst. 3 ve vnitrostátním právu členský stát rozhodne změnit působnost nebo charakter rovnocenných alternativních opatření, která používá. Například: Členský stát, který uplatňuje opatření A, B a C, se rozhodne je změnit a začít uplatňovat opatření C, E a D.

Jak bylo vysvětleno ve scénáři 1 výše, čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov uvádí, že členské státy musí Komisi oznámit svůj záměr přijmout alternativní opatření před tím, než se alternativní opatření začnou uplatňovat. Aby členský stát tuto povinnost podle čl. 14 odst. 3 splnil, musí Komisi předložit další zprávu, která prokáže, že dopad pozměněných alternativních opatření je stejný jako dopad režimu inspekcí podle čl. 14 odst. 1. Komise tuto další zprávu poté vyhodnotí, aby zaručila, že dotčený členský stát bude i nadále dosahovat stejné úrovně úspor.

c)   Scénář 3: Změny fondu budov se dotknou působnosti čl. 14 odst. 1, a mají tedy dopad na působnost alternativních opatření

Podle toho, jak se mění a vyvíjí fond budov, bude se měnit i působnost režimu inspekcí podle čl. 14 odst. 1. Je například pravděpodobné, že se zvyšováním počtu budov s téměř nulovou spotřebou energie na trhu se bude snižovat podíl budov se systémy nad 70 kW. Kromě toho budou od inspekcí osvobozeny budovy s instalovanými systémy automatizace a kontroly budov (viz kapitola 2.8). Tyto dva prvky by časem mohly mít na působnost režimů inspekcí významný dopad, a tím i na rovnocenná alternativní opatření, která již členské státy uplatňují.

Členské státy takové změny mohou zjistit například prostřednictvím samostatných studií nebo průběžného vyhodnocování režimu alternativních opatření. Zaznamenat je mohou rovněž v rámci integrované vnitrostátní zprávy o pokroku v oblasti energetiky a klimatu, kterou musí podle článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (14) (dále jen „nařízení (EU) 2018/1999“) předkládat každé dva roky.

Pokud jsou změny ve vnitrostátním fondu budov takové, že působnost nebo intenzita alternativních opatření již není shodná s působností nebo intenzitou režimu inspekcí, pak by měl dotčený členský stát tato opatření přizpůsobit. To mohou členské státy udělat buď prostřednictvím změny stávajících opatření, nebo zavedením nových.

Podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov členské státy musí Komisi oznámit svůj záměr přijmout alternativní opatření před tím, než se alternativní opatření začnou uplatňovat. Změny fondu budov mohou vést k povinnosti členského státu tato rovnocenná opatření pozměnit. V takových případech musí dotčený členský stát podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov oznámit Komisi jakékoli změny před tím, než se pozměněná alternativní opatření začnou uplatňovat.

Podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov musí členský stát Komisi předložit zprávu, která prokáže, že dopad pozměněných alternativních opatření je stejný jako dopad režimu inspekcí podle čl. 14 odst. 1. Komise tuto další zprávu poté vyhodnotí, aby zaručila, že dotčený členský stát bude i nadále dosahovat stejné úrovně úspor.

d)   Scénář 4: Členské státy si uplatňování alternativních opatření zvolí poprvé

Tento scénář se týká situace, kdy se členský stát, který dosud využíval režimy inspekcí, poprvé rozhodne přejít na alternativní opatření.

Podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov členské státy musí Komisi oznámit svůj záměr přijmout alternativní opatření před tím, než je začnou uplatňovat. Aby členský stát tuto povinnost podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov splnil, musí Komisi předložit zprávu, která prokáže, že dopad alternativních opatření je stejný jako dopad režimu inspekcí podle čl. 14 odst. 1. Komise tuto zprávu poté vyhodnotí, aby zaručila, že dotčený členský stát bude skutečně dosahovat stejné úrovně úspor.

e)   Podávání zpráv

Podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov musí členský stát předložit Komisi zprávu o rovnocennosti před tím, než začne uplatňovat jakákoli alternativní opatření. Komise zprávu vyhodnotí a přijme vůči členskému státu vhodná opatření.

Podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov musí členské státy zprávu o rovnocennosti předložit také v rámci svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 musí každý členský stát tento plán předložit v další vhodné fázi cyklu podávání zpráv (15). Pokud se harmonogram cyklu podávání zpráv shoduje s harmonogramem zavádění nových nebo pozměněných alternativních opatření, může členský stát předložit zprávu o shodě jednoduše jako přílohu vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu.

Pokud si harmonogramy výše popsaným způsobem navzájem neodpovídají, musí členský stát podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov v každém případě předložit svou zprávu Komisi před tím, než se opatření začnou uplatňovat. Členské státy mohou svou zprávu předkládat přímo GŘ pro energetiku, ačkoli ji podle článku 17 nařízení (EU) 2018/1999 musí také předložit v rámci příštího cyklu vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu.

2.3.3.   Požadavky týkající se instalace samoregulačních zařízení a systémů automatizace a kontroly budov (čl. 8 odst. 1, čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.3.3.1.   Systémy automatizace a kontroly budov (čl. 2 bod 3a, čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov)

Systémy automatizace a kontroly budov jsou všeobecně známým a využívaným konceptem, jehož význam se ovšem může významně lišit. Před tím, než se začneme zabývat požadavky na tyto systémy, je důležité zdůraznit, na co tento pojem v působnosti článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov konkrétně odkazuje.

Zaprvé, systém automatizace a kontroly budov je systém, který je v souladu s definicí uvedenou v čl. 2 bodě 3a směrnice o energetické náročnosti budov, která zní takto (16):

| „3a) | „systémem automatizace a kontroly budov“ [se rozumí] systém sestávající ze všech produktů, softwaru a inženýrských služeb, které mohou podporovat energeticky účinný, hospodárný a bezpečný provoz technických systémů budovy pomocí automatického ovládání a usnadněním jejich manuálního řízení“. |
| --- | --- |

„3a)

„systémem automatizace a kontroly budov“ [se rozumí] systém sestávající ze všech produktů, softwaru a inženýrských služeb, které mohou podporovat energeticky účinný, hospodárný a bezpečný provoz technických systémů budovy pomocí automatického ovládání a usnadněním jejich manuálního řízení“.

Kromě toho musí mít systém automatizace a kontroly budov v rámci působnosti článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov všechny schopnosti uvedené v čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov, a to:

| a) | „nepřetržitě monitorovat, registrovat, analyzovat spotřebu energie a umožňovat její regulaci; |
| --- | --- |

a)

„nepřetržitě monitorovat, registrovat, analyzovat spotřebu energie a umožňovat její regulaci;

| b) | referenčně srovnávat energetickou účinnost budovy, zjišťovat ztráty účinnosti technických systémů budovy a informovat osobu odpovědnou za zařízení nebo technickou správu budovy o možnostech zlepšení energetické účinnosti a |
| --- | --- |

b)

referenčně srovnávat energetickou účinnost budovy, zjišťovat ztráty účinnosti technických systémů budovy a informovat osobu odpovědnou za zařízení nebo technickou správu budovy o možnostech zlepšení energetické účinnosti a

| c) | umožňovat komunikaci s připojenými technickými systémy budovy a jinými spotřebiči v budově, jakož i interoperabilitu s technickými systémy budovy, které zahrnují různé typy chráněných technologií a zařízení od různých výrobců.“ |
| --- | --- |

c)

umožňovat komunikaci s připojenými technickými systémy budovy a jinými spotřebiči v budově, jakož i interoperabilitu s technickými systémy budovy, které zahrnují různé typy chráněných technologií a zařízení od různých výrobců.“

Systémy automatizace a kontroly budov, které jsou podle požadavků čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov instalované v jiných než obytných budovách, musí být v souladu s definicí podle čl. 2 bodu 3a této směrnice a zároveň mít výše uvedené schopnosti. Tyto schopnosti by měly být zajištěny alespoň pro technické systémy budov, které spadají do působnosti článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov: otopné soustavy, klimatizační systémy, kombinované systémy pro vytápění a větrání, kombinované systémy pro klimatizaci a větrání.

Ačkoli systémy automatizace a kontroly jsou v některých kategoriích budov (např. jiných než obytných) již běžné, většina budov takové pokročilé schopnosti nemá a ty, které musí splňovat výše uvedené požadavky, budou proto potřebovat modernizaci, která může být spojená s velkými náklady.

Proto je obzvláště důležité, aby byly dotčené strany (např. správci zařízení budov, které musí tyto požadavky splňovat) informovány o skutečnosti, že rozsah požadavků přesahuje běžný rozsah těchto systémů.

2.3.3.2.   Samoregulační zařízení (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov)

Směrnice o energetické náročnosti budov odkazuje na „samoregulační zařízení“, nijak jej ovšem nedefinuje. Ustanovení čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov nicméně upřesňuje, že takové zařízení musí umožňovat individuální regulaci teploty v každé místnosti (nebo v odůvodněných případech v samostatné zóně) ucelené části budovy. Zařízení instalovaná v důsledku provádění těchto ustanovení by proto měla:

| a) | umožňovat automatické přizpůsobení topného výkonu v závislosti na vnitřní teplotě (a případně dalších parametrech (17)); |
| --- | --- |

a)

umožňovat automatické přizpůsobení topného výkonu v závislosti na vnitřní teplotě (a případně dalších parametrech (17));

| b) | umožnit regulaci topného výkonu v každé místnosti (nebo zóně) v souladu s nastaveními vytápění dotčené místnosti (nebo zóny). |
| --- | --- |

b)

umožnit regulaci topného výkonu v každé místnosti (nebo zóně) v souladu s nastaveními vytápění dotčené místnosti (nebo zóny).

To především znamená, že:

| a) | podmínky by nesplňovalo jakékoli řešení založené na manuální regulaci topného výkonu, a to ani tehdy, pokud by bylo možné jej regulovat v každé místnosti (nebo zóně) zvlášť; |
| --- | --- |

a)

podmínky by nesplňovalo jakékoli řešení založené na manuální regulaci topného výkonu, a to ani tehdy, pokud by bylo možné jej regulovat v každé místnosti (nebo zóně) zvlášť;

| b) | podmínky by nesplňovalo jakékoli řešení, které umožňuje automatickou regulaci teploty, ale ne v každé místnosti (nebo zóně) zvlášť, např. automatická regulace na úrovni bytové jednotky. |
| --- | --- |

b)

podmínky by nesplňovalo jakékoli řešení, které umožňuje automatickou regulaci teploty, ale ne v každé místnosti (nebo zóně) zvlášť, např. automatická regulace na úrovni bytové jednotky.

Je důležité říci, že bez ohledu na počet nebo druhy instalovaných systémů je důležité to, zda systémy uživatelům umožňují přizpůsobovat nastavení teploty a zajistit dodržování těchto nastavení (18).

Následující tabulka uvádí některé orientační příklady zařízení, která požadavek pro různé typy systémů splňují (19):

Tabulka 2

Příklady samoregulačních zařízení

| Zařízení | Typ systému | Schopnost regulace |
| --- | --- | --- |
| Termostatický ventil radiátoru | Hydronická otopná soustava a radiátory | Regulace průtoku teplé vody v topných tělesech na základě nastavení teploty |
| Pokojový termostat | Hydronická otopná soustava a povrchové topení (např. podlahové topení) | Regulace průtoku horké vody v povrchovém topení pomocí směšovacího ventilu v místnosti |
| Fan-coil a termostat | Hydronický otopný/chladicí systém | Kontrola průtoku teplé/studené vody a vzduchu na základě nastavení teploty |
| Individuální termostat | Samostatné topení nebo klimatizace | Kontrola výkonu topení v závislosti na nastavení teploty |

Zařízení

Typ systému

Schopnost regulace

Termostatický ventil radiátoru

Hydronická otopná soustava a radiátory

Regulace průtoku teplé vody v topných tělesech na základě nastavení teploty

Pokojový termostat

Hydronická otopná soustava a povrchové topení (např. podlahové topení)

Regulace průtoku horké vody v povrchovém topení pomocí směšovacího ventilu v místnosti

Fan-coil a termostat

Hydronický otopný/chladicí systém

Kontrola průtoku teplé/studené vody a vzduchu na základě nastavení teploty

Individuální termostat

Samostatné topení nebo klimatizace

Kontrola výkonu topení v závislosti na nastavení teploty

a)   Vytápění, klimatizace nebo obojí?

Druhý a třetí pododstavec čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov odkazují na technické systémy budov v obecném smyslu, tj. ve smyslu definice uvedené v článku 2 směrnice o energetické náročnosti budov. Pokud jde o konkrétní ustanovení o samoregulačních zařízeních (třetí pododstavec), není upřesněno, kterého typu systému se text týká, odkazuje ovšem na regulaci teploty, která se uplatní jak v případě vytápění, tak v případě systémů pro chlazení prostor.

Proto by požadavky na samoregulační zařízení neměly splňovat pouze otopné soustavy, ale i klimatizační systémy a systémy pro chlazení prostor.

Především odkaz na „vytápěnou zónu“ v textu by neměl být vykládán jako implicitní omezení působnosti požadavků pouze na otopné soustavy.

Tato ustanovení se nicméně v podstatě zaměřují na vytápění, neboť naprostá většina klimatizačních/chladicích systémů již monitorováním a řízením na úrovni místnosti/zóny vybavena je.

Kromě toho by se požadavek na instalaci samoregulačních zařízení při nahrazování zdrojů tepla ve stávajících budovách měl vztahovat pouze na otopné soustavy (20).

Navíc třetí pododstavec čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov nevyžaduje instalaci samoregulačních zařízení v případech, kdy jsou ve stávajících budovách vyměňována chladicí zařízení. Členské státy mohou nicméně zavedení tohoto dalšího požadavku zvážit (21), neboť by to bylo v souladu s obecným cílem těchto ustanovení: zajistit vhodnou schopnost regulace a zabránit plýtvání energií.

Následující tabulka shrnuje různé situace, k nimž může dojít.

Tabulka 3

Případy, které by měly aktivovat požadavek na instalaci samoregulačních zařízení

| Nová nebo stávající budova | Typ zásahu | Měl by se uplatnit požadavek na instalaci samoregulačních zařízení? |
| --- | --- | --- |
| Nová | Instalace otopné soustavy | Ano |
| Nová | Instalace systému chlazení prostor | Ano |
| Stávající | Výměna zdrojů tepla | Ano, pouze pro otopnou soustavu |
| Stávající | Výměna chladicích zařízení | Rozhodnutí členského státu |

Nová nebo stávající budova

Typ zásahu

Měl by se uplatnit požadavek na instalaci samoregulačních zařízení?

Nová

Instalace otopné soustavy

Ano

Nová

Instalace systému chlazení prostor

Ano

Stávající

Výměna zdrojů tepla

Ano, pouze pro otopnou soustavu

Stávající

Výměna chladicích zařízení

Rozhodnutí členského státu

b)   Místnost, nebo zóna?

Hlavní požadavek se týká možnosti regulovat teplotu na úrovni místnosti. Instalace samoregulačních zařízení na úrovni zóny musí být odůvodněná.

„Místnost“ je třeba chápat jako část nebo oddíl budovy uzavřený zdmi, podlahou a stropem.

„Vytápěnou zónou“ se rozumí zóna v budově nebo v ucelené části budovy, umístěná na jednom podlaží s homogenními tepelnými parametry a odpovídajícími potřebami regulace teploty (tj. ekvivalent pojmu „tepelná zóna“, který je v rámci výpočtu energetické náročnosti běžný).

Zde jsou dva příklady případů (22), kdy může být pro uplatnění požadavků odůvodněné uvažovat o instalaci na úrovni zóny místo místnosti:

| a) | sousedící kanceláře v kancelářské budově se shodnými požadavky na vnitřní prostředí; |
| --- | --- |

a)

sousedící kanceláře v kancelářské budově se shodnými požadavky na vnitřní prostředí;

| b) | sousedící místnosti/prostory, které od sebe nejsou fyzicky odděleny (např. otevřená kuchyň propojená s obývacím pokojem v jednom bytě). |
| --- | --- |

b)

sousedící místnosti/prostory, které od sebe nejsou fyzicky odděleny (např. otevřená kuchyň propojená s obývacím pokojem v jednom bytě).

Posouzení nejvhodnějšího rozsahu regulace (místnost, nebo zóna) bude všeobecně záviset na návrhu a zamýšleném využívání konkrétní budovy nebo ucelené části budovy a jejích prostorů. Hlavním parametrem, který by měl být při tomto posouzení zvážen, bude obecně skutečnost, zda může mít několik místností stejné požadavky na vnitřní prostředí, a zda tedy mohou být spojeny do jediné zóny (z hlediska regulace teploty). Takové případy by měly být dostatečně odůvodněny.

Pokud se ovšem zohlední určitá vnitrostátní, regionální nebo místní specifika, mohou členské státy pro některé kategorie budov nebo ucelených částí budov umožnit regulaci teploty na úrovni zóny, pokud pro takové rozhodnutí existuje dostatečné odůvodnění. V takových případech by členské státy měly upřesnit dotčené kategorie budov nebo ucelených částí budov a zohledněná vnitrostátní, regionální nebo místní specifika. Rovněž by měly odůvodnit (23), proč pro tyto kategorie budov nebo ucelených částí budov umožňují přímou odchylku od hlavního požadavku.

2.3.3.3.   Kdy se povinnosti uplatní? (čl. 8 odst. 1, čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov)

a)   Samoregulační zařízení (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov)

Z textu plyne povinnost, aby byly nové budovy vybaveny samoregulačními zařízeními. Stejný požadavek platí i pro stávající budovy, pokud dochází k výměně zdrojů tepla.

Tyto povinnosti se uplatní na všechny typy budov a všechny typy systémů kromě případů, kdy je z technických nebo ekonomických důvodů není možné splnit (viz oddíl (b)).

Ustanovení čl. 2 bodu 15b směrnice o energetické náročnosti budov definuje „zdroj tepla“ takto:

| | „
  „zdrojem tepla“ [se rozumí] část otopné soustavy, která vytváří užitečné teplo pomocí jednoho nebo více z následujících procesů:






  a) | spalování paliv, například v kotli; |
| --- | --- | --- |

„
  „zdrojem tepla“ [se rozumí] část otopné soustavy, která vytváří užitečné teplo pomocí jednoho nebo více z následujících procesů:

a)

spalování paliv, například v kotli;

| b) | Jouleův jev, k němuž dochází v topných tělesech systému elektrického odporového ohřevu; |
| --- | --- |

b)

Jouleův jev, k němuž dochází v topných tělesech systému elektrického odporového ohřevu;

| c) | získávání tepla z okolního vzduchu, z odváděného vzduchu z ventilace, z vody nebo ze zemního zdroje tepelným čerpadlem“. |
| --- | --- |

c)

získávání tepla z okolního vzduchu, z odváděného vzduchu z ventilace, z vody nebo ze zemního zdroje tepelným čerpadlem“.

Je důležité poznamenat, že tato definice nerozlišuje mezi zdroji tepla, které nejsou součástí topných těles (např. kotel nebo radiátory), a těmi, které jsou do topného tělesa samostatné otopné soustavy integrovány (např. elektrické rezistorové topení). To znamená, že povinnosti (v oblasti samoregulace) by se měly uplatnit i na druhý případ (tj. pokud je ve stávající budově nahrazována samostatná otopná soustava).

Pokud jsou budovy vybaveny více zdroji tepla, mohou nastat situace, kdy dojde k výměně pouze některých zdrojů tepla. V takových situacích by se měl požadavek na instalaci samoregulačních zařízení rovněž uplatnit, pokud to bude technicky a ekonomicky proveditelné. Zejména pokud je několik zdrojů tepla propojeno a obsluhují stejný prostor a dojde k výměně alespoň jednoho z nich, pak se požadavek uplatní. Pokud je budova vybavena několika zdroji tepla, které jsou nezávislé a obsluhují různé prostory, mohou členské státy umožnit, aby se požadavek uplatnil pouze na prostory obsluhované vyměněným zdrojem tepla.

Pokud jsou stávající budovy napojeny na dálkové vytápění a nejsou na úrovni budovy vybaveny žádnými zdroji tepla, pak se požadavek na instalaci samoregulačních zařízení zpravidla uplatní při výměně dálkových zdrojů tepla. To by v některých případech mohlo způsobit nesnáze, např. v souvislosti s vlastnictvím (24) nebo s ekonomickou proveditelností (25). V takových případech mohou členské státy prozkoumat alternativní způsoby k zajištění instalace samoregulačních zařízení, například:

| a) | požadavek, aby byla samoregulační zařízení instalována při nahrazení výměníků tepla v budově; |
| --- | --- |

a)

požadavek, aby byla samoregulační zařízení instalována při nahrazení výměníků tepla v budově;

| b) | vypracování a provádění plánu postupného zavádění samoregulačních zařízení, zaměřeného na úplné pokrytí budov, který ovšem náklady rozvrhne do dostatečně dlouhého období. |
| --- | --- |

b)

vypracování a provádění plánu postupného zavádění samoregulačních zařízení, zaměřeného na úplné pokrytí budov, který ovšem náklady rozvrhne do dostatečně dlouhého období.

Instalace nové otopné soustavy ve stávající budově nebo její ucelené části, která již otopnou soustavou vybavena byla (např. instalace ústřední otopné soustavy, která nahradí individuální otopné soustavy v budově), by měla aktivovat požadavek na instalaci samoregulačních zařízení, neboť s sebou nese výměnu zdrojů tepla.

Instalace otopné soustavy do stavby, která dříve nebyla budovou ve smyslu směrnice o energetické náročnosti budov, která se ovšem následně, např. v důsledku rekonstrukce, budovou ve smyslu směrnice o energetické náročnosti budov stane, by rovněž měla aktivovat požadavek na instalaci samoregulačních zařízení.

b)   Systémy automatizace a kontroly budov (čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov)

Ustanovení o instalaci systémů automatizace a kontroly budov se uplatní na všechny (tedy nové i stávající) jiné než obytné budovy s otopnými soustavami, klimatizačními systémy, kombinovanými systémy pro vytápění a větrání, kombinovanými systémy pro klimatizaci a větrání s jmenovitým výkonem vyšším než 290 kW.

Práh 290 kW se uplatní na každý systém zvlášť, tj. povinnosti se podle čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 uplatní ve všech následujících případech:

| a) | pokud je jmenovitý výkon otopné soustavy vyšší než 290 kW; |
| --- | --- |

a)

pokud je jmenovitý výkon otopné soustavy vyšší než 290 kW;

| b) | pokud je jmenovitý výkon kombinovaného systému pro vytápění a větrání vyšší než 290 kW; |
| --- | --- |

b)

pokud je jmenovitý výkon kombinovaného systému pro vytápění a větrání vyšší než 290 kW;

| c) | pokud je jmenovitý výkon klimatizačního systému vyšší než 290 kW; |
| --- | --- |

c)

pokud je jmenovitý výkon klimatizačního systému vyšší než 290 kW;

| d) | pokud je jmenovitý výkon kombinovaného systému pro klimatizaci a větrání vyšší než 290 kW. |
| --- | --- |

d)

pokud je jmenovitý výkon kombinovaného systému pro klimatizaci a větrání vyšší než 290 kW.

Další podrobnosti týkající se stanovení jmenovitého výkonu jsou uvedeny v oddíle 2.3.2.2.

2.3.4.   Technická, ekonomická a funkční proveditelnost (čl. 8 odst. 1, čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov)

Pojem „proveditelnost“ je důležitý pro:

| a) | uplatňování systémových požadavků vyplývajících z čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov, který stanoví, že systémové požadavky se musí uplatnit, „pokud je to technicky, ekonomicky a funkčně proveditelné (26)“; a |
| --- | --- |

a)

uplatňování systémových požadavků vyplývajících z čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov, který stanoví, že systémové požadavky se musí uplatnit, „pokud je to technicky, ekonomicky a funkčně proveditelné (26)“; a

| b) | instalaci samoregulačních zařízení (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov) a systémů automatizace a kontroly budov (čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov), neboť související požadavky se uplatní pouze „v technicky a ekonomicky proveditelných případech“. |
| --- | --- |

b)

instalaci samoregulačních zařízení (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov) a systémů automatizace a kontroly budov (čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov), neboť související požadavky se uplatní pouze „v technicky a ekonomicky proveditelných případech“.

Povšimněte si, že členské státy mají podrobně uvést, v jakých konkrétních případech není splnění požadavků z technického, ekonomického nebo funkčního hlediska proveditelné. Členské státy by měly zajistit, aby byly tyto případy jasně určeny, ohraničeny a odůvodněny (27).

Výklad technické, ekonomické a funkční proveditelnosti by neměl být ponechán na pouhém posouzení dotčených stran (např. majitelů nebo osob zajišťujících instalaci systému (28)). Podmínky, za kterých se proveditelnost posuzuje, by měly být určeny na úrovni členských států, nebo pokud je regionálními podmínkami dotčena pouze část území členského státu, na regionální úrovni. Pokud ovšem budou podmínky určeny na regionální úrovni, měly by být stanoveny ve vnitrostátních prováděcích opatřeních. Ve všech případech by tyto podmínky měly být zdokumentovány (např. v rámci technických pokynů) a měly by být na území státu, příp. regionu uplatňovány jednotně. Neuplatňování systémových požadavků by mělo být posouzeno prostřednictvím jasných postupů, které stanoví a na které dohlíží orgány veřejné správy.

Tyto postupy se mohou pro různé typy budov lišit, zejména pokud jde o otázku konkrétních typů, v jejichž případě může být technická, ekonomická nebo funkční proveditelnost problematická.

Jedním příkladem jsou historické nebo památkově chráněné budovy, s nimiž mohou být spojeny specifické překážky, které uplatňování některých požadavků komplikují. V této souvislosti je třeba poznamenat, že splnění těchto požadavků by v zásadě nezměnilo charakter nebo vzhled historických nebo památkově chráněných budov.

Aby se zabránilo pochybnostem, je třeba dále poznamenat, že požadavky se rovněž uplatní na všechny kategorie budov, pro něž směrnice členským státům umožňuje zavést odchylky od uplatňování minimálních požadavků na energetickou náročnost (čl. 4 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov).

Při vyhodnocení technické, ekonomické nebo funkční proveditelnosti splnění požadavků lze nicméně specifika některých budov zohlednit. Ve výjimečných případech, kdy podklady vedou k závěru, že splnění požadavků je pro konkrétní budovu technicky, ekonomicky nebo funkčně nemožné, mohou být požadavky vyřazeny. K takovému závěru lze dospět pouze na základě individuálního posouzení jednotlivých případů a členské státy by pro žádnou kategorii budov neměly zavádět systematické výjimky.

Následující tabulka uvádí, jak lze vykládat jednotlivé typy proveditelnosti, včetně příkladů.

Tabulka 4

Výklad technické, ekonomické a funkční proveditelnosti

| Typ proveditelnosti (29) | Význam | Příklady |
| --- | --- | --- |
| Technická proveditelnost | Technická proveditelnost existuje, pokud technické vlastnosti systému a budovy (nebo její ucelené části) umožní uplatnění požadavků. Technická proveditelnost neexistuje, pokud z technického hlediska není možné je uplatnit, tzn. pokud technické vlastnosti systému uplatnění požadavků brání. | Technická proveditelnost je problematická, pokud systém neumožňuje instalaci zařízení, jež jsou potřebná pro splnění požadavků, např. pokud:






  — | se v případě požadavků na rekuperaci tepla v systémech větrání přívod a vývod nenacházejí ve stejné oblasti, |

Typ proveditelnosti (29)

Význam

Příklady

Technická proveditelnost

Technická proveditelnost existuje, pokud technické vlastnosti systému a budovy (nebo její ucelené části) umožní uplatnění požadavků. Technická proveditelnost neexistuje, pokud z technického hlediska není možné je uplatnit, tzn. pokud technické vlastnosti systému uplatnění požadavků brání.

Technická proveditelnost je problematická, pokud systém neumožňuje instalaci zařízení, jež jsou potřebná pro splnění požadavků, např. pokud:

—

se v případě požadavků na rekuperaci tepla v systémech větrání přívod a vývod nenacházejí ve stejné oblasti,

| — | v případě požadavků na izolaci potrubí nejsou části potrubí přístupné. |
| --- | --- |

—

v případě požadavků na izolaci potrubí nejsou části potrubí přístupné.

Ekonomická proveditelnost

Ekonomická proveditelnost souvisí s náklady na splnění požadavků a se skutečností, zda: i) jsou tyto náklady s ohledem na náklady zamýšleného zásahu přiměřené (např. modernizace systému); ii) předpokládané přínosy převáží nad náklady (30) s ohledem na předpokládanou životnost systému.

Ekonomickou proveditelnost lze vypočítat např. na základě:

| — | maximálního poměru mezi náklady na uplatnění požadavků a náklady na zamýšlený zásah (např. výměnu zdroje tepla), |
| --- | --- |

—

maximálního poměru mezi náklady na uplatnění požadavků a náklady na zamýšlený zásah (např. výměnu zdroje tepla),

| — | maximální doby návratnosti nákladů s ohledem na peněžní přínosy uplatnění požadavků. |
| --- | --- |

—

maximální doby návratnosti nákladů s ohledem na peněžní přínosy uplatnění požadavků.

Funkční proveditelnost (31)

Uplatnění požadavků není funkčně proveditelné, pokud by vedlo ke změnám, které by narušily provoz systému nebo využití budovy (nebo její ucelené části) s ohledem na specifické překážky (např. regulace), které se mohou na systém nebo budovu vztahovat.

Uplatnění systémových požadavků například nemusí být funkčně proveditelné, pokud:

| — | příslušná nařízení (např. v oblasti bezpečnosti) jsou v rozporu s požadavky, |
| --- | --- |

—

příslušná nařízení (např. v oblasti bezpečnosti) jsou v rozporu s požadavky,

| — | uplatnění požadavků by vedlo k významnému poklesu použitelnosti budovy nebo její ucelené části (např. významnému snížení prostoru v budově). |
| --- | --- |

—

uplatnění požadavků by vedlo k významnému poklesu použitelnosti budovy nebo její ucelené části (např. významnému snížení prostoru v budově).

a)   Další úvahy související s technickou a ekonomickou proveditelností instalace samoregulačních zařízení

V naprosté většině případů se otázka technické a ekonomické proveditelnosti instalace samoregulačních zařízení neuplatní na nové budovy, neboť potřebu samoregulace teploty na úrovni místnosti (nebo zóny) lze řešit již ve fázi návrhu, čímž se zabrání vzniku technických překážek v dalších fázích a zajistí, aby byly související náklady optimální. Jedním jasným příkladem situace, kdy by instalace samoregulačních zařízení v místnosti nebo zóně nebyla technicky proveditelná, je případ, kdy místnost nebo zóna nebude vytápěna (či chlazena).

V případě stávajících budov se technická proveditelnost může ukázat jako problematická, pokud nebude možné instalovat samoregulační zařízení, aniž by bylo zapotřebí provést významné změny systémů nebo budovy, které by nevyhnutelně vedly k příliš vysokým nákladům (může se jednat např. o některé typy podlahových otopných soustav ve stávajících budovách).

Ekonomická proveditelnost se může ukázat jako problematická také u stávajících budov, pokud jsou náklady na instalaci samoregulačních zařízení oproti nákladům na výměnu zdroje tepla příliš vysoké. Pokud se členské státy rozhodnou vyhodnotit proveditelnost na základě nákladů, měly by upřesnit, jak se náklady vypočítávají a jak se provádí srovnání. Je možné zvážit tyto dva přístupy:

| a) | Srovnání přímých nákladů na instalaci samoregulačních zařízení s náklady na výměnu zdrojů tepla a stanovení prahu pro maximální poměr mezi těmito dvěma položkami. Tento přístup je v souladu s 21. bodem odůvodnění směrnice (EU) 2018/844, který zní takto:

  „Instalace samoregulačních zařízení, jež individuálně regulují teplotu v každé místnosti nebo v odůvodněných případech v samostatné vytápěné zóně ucelené části budovy, do stávajících budov by mělo být zvážena, je-li ekonomicky proveditelná, například je-li cena těchto zařízení nižší než 10 % celkových nákladů na vyměněné zdroje tepla.“ |
| --- | --- |

a)

Srovnání přímých nákladů na instalaci samoregulačních zařízení s náklady na výměnu zdrojů tepla a stanovení prahu pro maximální poměr mezi těmito dvěma položkami. Tento přístup je v souladu s 21. bodem odůvodnění směrnice (EU) 2018/844, který zní takto:

„Instalace samoregulačních zařízení, jež individuálně regulují teplotu v každé místnosti nebo v odůvodněných případech v samostatné vytápěné zóně ucelené části budovy, do stávajících budov by mělo být zvážena, je-li ekonomicky proveditelná, například je-li cena těchto zařízení nižší než 10 % celkových nákladů na vyměněné zdroje tepla.“

| b) | Srovnání přímých nákladů na instalaci samoregulačních zařízení s očekávanými úsporami nákladů na energie plynoucími z instalace těchto zařízení a stanovení prahu pro maximální dobu návratnosti nákladů (např. 5 let). |
| --- | --- |

b)

Srovnání přímých nákladů na instalaci samoregulačních zařízení s očekávanými úsporami nákladů na energie plynoucími z instalace těchto zařízení a stanovení prahu pro maximální dobu návratnosti nákladů (např. 5 let).

Ačkoli jsou oba přístupy možné, bylo by vhodné upřednostňovat druhou variantu, neboť v naprosté většině případů se počáteční náklady vrátí v krátké době (zpravidla do 2 až 3 let).

Tabulka 5

Možný výklad technické a ekonomické proveditelnosti instalace samoregulačních zařízení

| Typ proveditelnosti | Jak se může projevit | Lze uplatnit na |
| --- | --- | --- |
| Nové budovy | Stávající budovy |
| Technická proveditelnost | Místnost (zóna) nemá vytápění/chlazení. | Ano (ale zřídka kdy) | Ano (ale zřídka kdy) |
| Kvůli otopné soustavě není možné samoregulační zařízení instalovat. | Ne | Ano (ale ne často) |
| Ekonomická proveditelnost | Přímé náklady jsou oproti dalším nákladům příliš vysoké. | Ne | Ano (ale ne často) |
| Investice nemá dostatečnou návratnost. | Ne | Ano (ale zřídka kdy) |

Typ proveditelnosti

Jak se může projevit

Lze uplatnit na

Nové budovy

Stávající budovy

Technická proveditelnost

Místnost (zóna) nemá vytápění/chlazení.

Ano (ale zřídka kdy)

Ano (ale zřídka kdy)

Kvůli otopné soustavě není možné samoregulační zařízení instalovat.

Ne

Ano (ale ne často)

Ekonomická proveditelnost

Přímé náklady jsou oproti dalším nákladům příliš vysoké.

Ne

Ano (ale ne často)

Investice nemá dostatečnou návratnost.

Ne

Ano (ale zřídka kdy)

b)   Další úvahy související s technickou a ekonomickou proveditelností instalace systémů automatizace a kontroly budov

V naprosté většině případů se otázka, zda je instalace systémů samostatné automatizace a kontroly budov technicky a ekonomicky proveditelná, neuplatní na nové budovy, neboť:

| a) | návrh budovy a systému dokáže zajistit, aby nevznikly žádné technické překážky instalace systémů automatizace a kontroly budov; |
| --- | --- |

a)

návrh budovy a systému dokáže zajistit, aby nevznikly žádné technické překážky instalace systémů automatizace a kontroly budov;

| b) | návrh budovy a systému dokáže zajistit, aby byly náklady na instalaci systémů automatizace a kontroly budov minimální; |
| --- | --- |

b)

návrh budovy a systému dokáže zajistit, aby byly náklady na instalaci systémů automatizace a kontroly budov minimální;

| c) | instalace systémů automatizace a kontroly budov je již součástí běžných postupů při stavbě nových, velkých jiných než obytných budov. |
| --- | --- |

c)

instalace systémů automatizace a kontroly budov je již součástí běžných postupů při stavbě nových, velkých jiných než obytných budov.

V případě stávajících budov může být technická proveditelnost problematická pouze tehdy, pokud nelze technické systémy budovy ovládat nebo pokud by jejich změna, díky níž by ovladatelné byly, vyžadovala významné změny systému nebo budovy, které by nevyhnutelně vedly k příliš vysokým nákladům. Takové situace mohou nastat pouze v budovách, které jsou vybaveny starými systémy, a měly by se vyskytovat pouze zřídka.

Ekonomická proveditelnost instalace systémů automatizace a kontroly budov ve stávajících budovách může být také spojena s přímými a průběžnými náklady nebo požadovanou dobou návratnosti nákladů. Možným přístupem je vyhodnotit ekonomickou proveditelnost na základě předpokládaných úspor nákladů na energie dosažených díky systémům automatizace a kontroly budov a porovnat je s přímými a průběžnými náklady na instalaci těchto systémů v průběhu životnosti systému. To lze doplnit vyhodnocením přiměřenosti přímých nákladů na instalaci těchto systémů v dotčené budově na základě parametrů, jako je např. velikost budovy nebo spotřeba energie (32).

Tabulka 6

Možný výklad technické a ekonomické proveditelnosti instalace systémů automatizace a kontroly budov

| Typ proveditelnosti | Jak se může projevit | Lze uplatnit na |
| --- | --- | --- |
| Nové budovy | Stávající budovy |
| Technická proveditelnost | Technické systémy budovy nelze bez provedení významných změn ovládat. | Ne | Ano (ale zřídka kdy) |
| Ekonomická proveditelnost | Přímé náklady jsou s ohledem na vlastnosti budovy příliš vysoké. | Ne | Ano (ale zřídka kdy) |
| Investice nemá dostatečnou návratnost. | Ne | Ano (ale zřídka kdy) |

Typ proveditelnosti

Jak se může projevit

Lze uplatnit na

Nové budovy

Stávající budovy

Technická proveditelnost

Technické systémy budovy nelze bez provedení významných změn ovládat.

Ne

Ano (ale zřídka kdy)

Ekonomická proveditelnost

Přímé náklady jsou s ohledem na vlastnosti budovy příliš vysoké.

Ne

Ano (ale zřídka kdy)

Investice nemá dostatečnou návratnost.

Ne

Ano (ale zřídka kdy)

2.4.   Pokyny pro provedení ustanovení týkajících se technických systémů budov a jejich inspekcí, samoregulačních zařízení a systémů automatizace a kontroly budov

2.4.1.   Požadavky na technické systémy budovy a posuzování a dokumentace jejich celkové energetické náročnosti (článek 2, čl. 8 odst. 1 a články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.4.1.1.   Provedení definic (článek 2 směrnice o energetické náročnosti budov)

V příslušných případech by členské státy měly zvážit poskytnutí dalších upřesnění, která by doplnila definice technických systémů budov, například by podrobněji popsala schopnosti, kterých mají systémy automatizace a kontroly budov dosahovat.

2.4.1.2.   Zavedení systémových požadavků (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov)

a)   Nové technické systémy budov

Pro systémy, na které se směrnice před přijetím změn nevztahovala (systémy automatizace a kontroly budov a výroba elektrické energie na místě), budou členské státy muset určit a stanovit systémové požadavky na vnitrostátní úrovni a zajistit, aby se tyto požadavky vztahovaly na všechny aspekty uvedené v čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov: „celková energetická náročnost“, „řádná instalace“, „odpovídající dimenzování“, „úprava“ a „kontrola“. Následující tabulka obsahuje nástin významu každé z těchto oblastí požadavků a uvádí příklady (pouze pro ilustraci) pro oba typy systémů, které byly na seznam technických systémů budov v rámci směrnice o energetické náročnosti budov přidány.

Tabulka 7

Různé oblasti systémových požadavků

| Druh požadavku | Odkazuje na | Příklady |
| --- | --- | --- |
| Systémy automatizace a kontroly budov | Výroba elektrické energie na místě |
| „celková energetická náročnost“ | Náročnost systému jako celku (nezaměňovat s náročností na úrovni výrobku nebo součásti a s náročností celé budovy) | Schopnosti kontroly, které mají dopad na energetickou náročnost budovy (např. v souladu s normou EN 15232 (33)) | Systémový faktor náročnosti fotovoltaického systému (např. v souladu s normou EN 15316-4-6 (34)) |
| „odpovídající dimenzování“ | Přiměřenost velikosti nebo kapacity systému s ohledem na potřeby a vlastnosti budovy při očekávaných podmínkách využívání | Určení optimálních schopností kontroly na základě typu budovy, očekávaného využívání, potenciálních úspor energie | Určení optimální velikosti fotovoltaického systému na základě snížení nákladů na elektrickou energii, dostupné montážní plochy a dalších potenciálních omezení |
| „řádná instalace“ | Způsob, jakým by měl být systém v budově instalován, aby řádně fungoval | Instalace vyškoleným nebo certifikovaným pracovníkem | Instalace vyškoleným nebo certifikovaným pracovníkem |
| „vhodná úprava“ | Testování a vylaďování činností systému po jeho instalaci za podmínek odpovídajících skutečnému provozu | Sled testů, které je po instalaci třeba provést s cílem ověřit, že systém funguje v souladu se specifikací | Sled testů, které je po instalaci třeba provést s cílem ověřit, že systém funguje v souladu se specifikací |
| „odpovídající kontrola“ | Kýžené nebo požadované kontrolní schopnosti systému | Rozsah funkcí kontroly | (Případně) kontrola přívodu elektrické energie (např. do sítě, vlastní spotřeba nebo ukládání) |

Druh požadavku

Odkazuje na

Příklady

Systémy automatizace a kontroly budov

Výroba elektrické energie na místě

„celková energetická náročnost“

Náročnost systému jako celku (nezaměňovat s náročností na úrovni výrobku nebo součásti a s náročností celé budovy)

Schopnosti kontroly, které mají dopad na energetickou náročnost budovy (např. v souladu s normou EN 15232 (33))

Systémový faktor náročnosti fotovoltaického systému (např. v souladu s normou EN 15316-4-6 (34))

„odpovídající dimenzování“

Přiměřenost velikosti nebo kapacity systému s ohledem na potřeby a vlastnosti budovy při očekávaných podmínkách využívání

Určení optimálních schopností kontroly na základě typu budovy, očekávaného využívání, potenciálních úspor energie

Určení optimální velikosti fotovoltaického systému na základě snížení nákladů na elektrickou energii, dostupné montážní plochy a dalších potenciálních omezení

„řádná instalace“

Způsob, jakým by měl být systém v budově instalován, aby řádně fungoval

Instalace vyškoleným nebo certifikovaným pracovníkem

Instalace vyškoleným nebo certifikovaným pracovníkem

„vhodná úprava“

Testování a vylaďování činností systému po jeho instalaci za podmínek odpovídajících skutečnému provozu

Sled testů, které je po instalaci třeba provést s cílem ověřit, že systém funguje v souladu se specifikací

Sled testů, které je po instalaci třeba provést s cílem ověřit, že systém funguje v souladu se specifikací

„odpovídající kontrola“

Kýžené nebo požadované kontrolní schopnosti systému

Rozsah funkcí kontroly

(Případně) kontrola přívodu elektrické energie (např. do sítě, vlastní spotřeba nebo ukládání)

b)   Systémy, na něž se požadavky vztahovaly již před přijetím změn

V případě systémů, na něž se požadavky vztahovaly již před přijetím změn, by členské státy mohly provedení směrnice (EU) 2018/844 považovat za příležitost přezkoumat a případně aktualizovat platné systémové požadavky. Tento přezkum by mohl především představovat příležitost ke kontrole, zda platné požadavky dostatečně pokrývají různé oblasti uvedené ve směrnici o energetické náročnosti budov, a k posouzení, zda je možné tyto požadavky dále rozvíjet. Zpětná vazba od evropské sítě pro koordinovaný postup v oblasti směrnice o energetické náročnosti budov (35) naznačuje, že: i) platné požadavky se všeobecně zaměřují na úroveň požadavků na náročnost prvků; a ii) způsob řešení jiných oblastí (tj. řádné instalace, odpovídajícího dimenzování, úprav a kontroly) se může napříč EU lišit. Členské státy se proto vybízejí, aby se tohoto přezkumu zúčastnily a případně se poučily z dostupných osvědčených postupů.

c)   Úvahy o nařízeních zaměřených na konkrétní výrobky v rámci směrnice o ekodesignu

Technické systémy budov zahrnují mnoho výrobků, na něž se vztahují nařízení zaměřená na konkrétní výrobky, jež provádí směrnici 2009/125/ES (dále jen „směrnice o ekodesignu“). V souvislosti s nařízeními zaměřenými na konkrétní výrobky, jež provádí směrnici o ekodesignu, která se týkají výrobků, které mohou být součástí technických systémů budov podle definice v čl. 2 bodu 3 směrnice o energetické náročnosti budov, je vhodné zdůraznit, že požadavky vyplývající z čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov se uplatní na celé systémy instalované v budovách, nikoli na náročnost jednotlivých prvků, které spadají do působnosti jednotlivých nařízení zaměřených na konkrétní výrobky, jež provádí směrnici o ekodesignu. Působnost požadavků vyplývajících z čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov na hydronickou otopnou soustavu budovy by se například vztahovala na celý systém (kotle i prvky pro distribuci a emise), zatímco působnost požadavků na ekodesign výrobků, které jsou součástí takového systému, by se uplatňovala pouze na kotle.

Je všeobecně přínosné podporovat instalaci vysoce účinných výrobků, nicméně pokud by se požadavky vyplývající z čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti uplatnily na výrobky, na něž se již vztahují nařízení zaměřená na konkrétní výrobky, jež provádí směrnici o ekodesignu, nesmí tyto požadavky přesahovat požadavky vyplývající z příslušných nařízení, neboť tato nařízení představují přímo uplatnitelná harmonizační opatření.

Zákaz konkrétních typů výrobků, které splňují příslušné požadavky na ekodesign, by šel nad rámec cíle a možností směrnice o energetické náročnosti budov, protože výrobky z jiných členských států, které splňují veškeré požadavky na ekodesign, by nemohly být prodávány na jiných vnitrostátních trzích, což by představovalo porušení základní zásady volného pohybu zboží.

Členské státy ovšem v některých případech mohou omezit volný pohyb zboží z environmentálních důvodů, ale pouze poté, co informují Komisi (36). To je v souladu s bodem odůvodnění 35a (37) a článkem 6 (38) rámce pro ekodesign.

2.4.1.3.   Provedení ustanovení o posuzování a dokumentaci náročnosti systému (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov)

a)   Systém, nebo pozměněná část?

Ustanovení čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov stanoví, že při instalaci, nahrazení nebo modernizaci technického systému budovy je třeba, aby byla posouzena a zdokumentována celková náročnost „pozměněné části a v případě potřeby aby byl posouzen celý pozměněný systém“.

To znamená, že:

| a) | ve všech případech je třeba posoudit a zdokumentovat náročnost pozměněné části. Pokud například dojde k výměně zdroje tepla otopné soustavy – což odpovídá modernizaci systému, měl by být posouzena a zdokumentována náročnost nového zdroje tepla; |
| --- | --- |

a)

ve všech případech je třeba posoudit a zdokumentovat náročnost pozměněné části. Pokud například dojde k výměně zdroje tepla otopné soustavy – což odpovídá modernizaci systému, měl by být posouzena a zdokumentována náročnost nového zdroje tepla;

| b) | v některých případech (tj. „v případě potřeby“) musí být posouzena a zdokumentována náročnost celého systému. To by mělo být vyžadováno v těchto třech situacích:






  i. | instaluje se nový systém; |
| --- | --- | --- |

b)

v některých případech (tj. „v případě potřeby“) musí být posouzena a zdokumentována náročnost celého systému. To by mělo být vyžadováno v těchto třech situacích:

i.

instaluje se nový systém;

| ii. | nahradí se celý systém; |
| --- | --- |

ii.

nahradí se celý systém;

| iii. | část (nebo více částí) systému projde větší modernizací, která může významně ovlivnit celkovou náročnost systému. |
| --- | --- |

iii.

část (nebo více částí) systému projde větší modernizací, která může významně ovlivnit celkovou náročnost systému.

Případy uvedené v písm. b) bodech i) a ii) jsou jednoduché: pokud se instaluje či nahradí celý nový systém (ať už v nové, nebo ve stávající budově), je jasně zapotřebí posoudit a zdokumentovat náročnost celého (nového) systému.

V případě uvedeném v bodě iii) písm. b) dojde k nahrazení či modernizaci jedné či více částí systému, čímž se sníží jejich energetický náročnost. Protože daná část je velmi důležitá, vede tento krok ke snížení náročnosti celého systému. V tomto scénáři by měla být posouzena náročnost celého systému. Například:

| a) | nahrazení významného prvku (např. zdroje tepla systému) nebo velkého počtu nevýznamných prvků (např. všech topných těles v budově) by mělo být v zásadě považováno za větší modernizaci, neboť může mít významný dopad na celkovou náročnost; |
| --- | --- |

a)

nahrazení významného prvku (např. zdroje tepla systému) nebo velkého počtu nevýznamných prvků (např. všech topných těles v budově) by mělo být v zásadě považováno za větší modernizaci, neboť může mít významný dopad na celkovou náročnost;

| b) | změna aspektů celého systému (např. zlepšení izolace potrubí, nahrazení potrubí, nahrazení všech zdrojů světla, nahrazení všech radiátorů) by mělo být v zásadě považováno za větší modernizaci; |
| --- | --- |

b)

změna aspektů celého systému (např. zlepšení izolace potrubí, nahrazení potrubí, nahrazení všech zdrojů světla, nahrazení všech radiátorů) by mělo být v zásadě považováno za větší modernizaci;

| c) | to samé platí v případě jakékoli modernizace či změny, která má vliv na vyvážení systému. |
| --- | --- |

c)

to samé platí v případě jakékoli modernizace či změny, která má vliv na vyvážení systému.

V následujících příkladech by posuzovací povinnost aktivována být neměla:

| a) | údržba a opravy, jejichž cílem je pouze zajistit bezpečný a optimální provoz systému; |
| --- | --- |

a)

údržba a opravy, jejichž cílem je pouze zajistit bezpečný a optimální provoz systému;

| b) | nahrazení nevýznamného prvku systému (např. nahrazení topného tělesa). |
| --- | --- |

b)

nahrazení nevýznamného prvku systému (např. nahrazení topného tělesa).

V každém případě záleží na členských státech (nikoli na vlastnících budov a obydlí), aby ve svých vnitrostátních právních předpisech určily případy, kdy je důležité posoudit náročnost celého systému, na rozdíl od případů, kdy je vyžadováno posouzení náročnosti pouze pozměněné části.

V této souvislosti mohou členské státy rozlišovat mezi různými budovami a jejich ucelenými částmi, na něž mohou mít tato ustanovení vliv. Může se jednat například o typ budov (např. obytné nebo jiné než obytné, samostatná obydlí nebo bytové domy). To se případně může týkat i velikosti systému, neboť může být vhodnější provést podrobnější posouzení, je-li systém větší a složitější.

b)   Celková náročnost

V rámci působnosti ustanovení o posuzování a dokumentaci náročnosti systému spočívá posouzení celkové náročnosti (pozměněné části nebo celého systému) v krocích nezbytných k vyhodnocení a vyjádření energetické náročnosti (pozměněné části nebo celého systému).

Pojem „celková“ zdůrazňuje potřebu – v příslušných případech – posoudit náročnost systému jako celku, nikoli na úrovni výrobku či prvku. To je méně důležité, pokud se posuzuje náročnost pozměněné části.

Členské státy by měly zajistit, aby do rozsahu celkové energetické náročnosti technického systému budovy ve smyslu čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov pro účely posouzení a dokumentace spadal alespoň rozsah celkové energetické náročnosti ve smyslu čl. 8 odst. 1 pro systémové požadavky a také ty aspekty, které mohou ovlivnit celkovou energetickou náročnost v jiných oblastech požadavků (zejména kontroly). Tím se zajistí, aby bylo posuzováno a dokumentováno dodržování systémových požadavků, aby si byl vlastník tohoto dodržování vědom a aby bylo možné dodržení prokázat (např. pokud se budova či její ucelená část prodává novému vlastníkovi).

Náročnost lze posuzovat různými způsoby. Členské státy by měly upřesnit, kterým přístupem je třeba se řídit. Ty se mohou lišit v závislosti na různých faktorech (např. typu dotčeného systému, typu zásahu: instalace, nahrazení, modernizace atd.). Modernizace, jejichž rozsah a dopad je omezený, mohou vést k volnějším přístupům k posuzování, např. zaznamenání zásahu a zajištění, aby byly shromážděny všechny příslušné technické dokumenty o dotčených částech. Významnější zásahy (zpravidla instalace či nahrazení) mohou vyžadovat důkladnější posouzení dopadu na systém jako celek, např. na základě simulace náročnosti systému v rámci výroby a na základě ověření klíčových schopností systému po jeho instalaci.

Při určování přístupu k posuzování náročnosti by členské státy měly zajistit soudržnost s požadavky vyplývajícími z článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov na inspekce otopných soustav, klimatizačních systémů a systémů větrání, především pokud jde o (případný) požadavek na posouzení schopností systému za typických nebo průměrných provozních podmínek. Jsou-li například k dispozici pokyny nebo předlohy pro inspekce technických systémů budov podle článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov, je možné na ně v rámci posouzení náročnosti podle článku 8 směrnice o energetické náročnosti budov odkázat.

c)   Dokumentace náročnosti systému

Ustanovení čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov vyžaduje, aby výsledky posouzení náročnosti systému (nebo jeho pozměněné části) byly zdokumentovány a předány vlastníkovi budovy. Členské státy mohou samy určit podobu a obsah takové dokumentace, jež se mohou v závislosti na typu dotčeného zásahu lišit. V této souvislosti by ovšem měly členské státy zajistit, aby se dokumentace vztahovala na rozsah provedeného posouzení a aby byla užitečná pro ověření dodržení minimálních požadavků na energetickou náročnost stanovených podle čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov a pro certifikaci energetické náročnosti (viz další pododdíl). Členské státy mohou taktéž samy určit, jakým způsobem má být dokumentace vlastníkovi budovy předána.

d)   Souvislost s požadavky na energetickou náročnost budovy a certifikáty energetické náročnosti

Cílem povinností vyplývajících z čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov v oblasti dokumentace náročnosti systému (nebo pozměněné části) je zajistit, aby vlastníci budov měli k dispozici aktuální informace o náročnosti technického systému budovy. Takové informace lze například využít pro certifikaci energetické náročnosti nebo k ověření splnění minimálních požadavků na energetickou náročnost (např. když budova prochází větší renovací). Členské státy mohou samy rozhodnout, zda je na základě posouzení energetické náročnosti technického systému budovy (nebo jeho pozměněné části) třeba vydat nový certifikát energetické náročnosti.

2.4.2.   Inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů a kombinovaných systémů pro vytápění a větrání a kombinovaných systémů pro klimatizaci a větrání (článek 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.4.2.1.   Inspekce otopných soustav a kombinovaných systémů pro vytápění a větrání (článek 14 směrnice o energetické náročnosti budov)

a)   Systémy, u nichž je třeba provádět inspekce

V rámci změny znění směrnice o energetické náročnosti budov došlo k rozšíření seznamu systémů, které podle čl. 14 odst. 1 podléhají inspekcím, a inspekce se nyní vztahují i na kombinované systémy pro vytápění a větrání.

Členské státy by do svých vnitrostátních právních předpisů měly zahrnout definici „kombinovaného systému pro vytápění a větrání“

Členské státy by měly zajistit, aby definice takových systémů zahrnovala tepelná čerpadla, a určit, zda spadají do působnosti článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov (viz oddíl 2.3.2.4).

b)   Jmenovitý výkon

V čl. 14 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov se vyžaduje, aby byly prováděny inspekce systémů s jmenovitým výkonem vyšším než 70 kW. Před změnou znění směrnice o energetické náročnosti budov byl v čl. 14 odst. 1 této směrnice stanoven práh jmenovitého výkonu pro inspekce kotlů pouze na 20 kW.

Tato změna má vliv jak na práh jmenovitého výkonu (který se zvýšil z 20 kW na 70 kW), tak na jeho rozsah, který je třeba zvážit při určování jmenovitého výkonu. Před změnou znění se určování jmenovitého výkonu vztahovalo pouze na kotle, zatímco nyní se určování podle směrnice o energetické náročnosti budov odkazuje na systém jako celek. Na systémy s více zdroji tepla (např. systémy typu 1 a typu 2 podle popisu v oddíle 2.2) by se rovněž měla vztahovat povinnost stanovená v čl. 14 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov, pokud celkový výkon více zdrojů tepla obsluhujících stejnou oblast nebo ucelenou část budovy přesáhne 70 kW.

Jak je uvedeno v 39. bodě odůvodnění směrnice (EU) 2018/844, mohou se členské státy rozhodnout i nadále uplatňovat již používané režimy inspekcí, včetně inspekcí menších otopných soustav (tj. s jmenovitým výkonem 20 kW až 70 kW). Pokud se členské státy rozhodnou tyto režimy i nadále uplatňovat, nemusí o těchto přísnějších požadavcích Komisi informovat.

c)   Výkon za typických nebo průměrných provozních podmínek

Podle čl. 14 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov musí členské státy rozsah inspekcí rozšířit tak, aby v příslušných případech zahrnovaly posouzení systému za typických nebo průměrných provozních podmínek.

Členské státy by měly určit, jaké změny metodiky inspekcí jsou zapotřebí. Při tom by se měly zaměřit na požadavky na inspekce a na pokyny pro jejich provádění.

d)   Výjimky na základě smluv nebo dohod o energetických službách

Členské státy mohou své vnitrostátní právní předpisy aktualizovat tak, aby obsahovaly výjimky pro budovy, na něž se vztahuje dohodnuté kritérium energetické náročnosti nebo smluvní ujednání o dohodnuté míře snížení energetické náročnosti. Členské státy mohou rovněž zahrnout výjimky pro budovy provozované provozovatelem služby či sítě.

Pokud se členské státy rozhodnou, že takové výjimky umožní, měly by zajistit, aby se nové právní předpisy zabývaly definicí „kritéria energetické náročnosti“ nebo „smluvního ujednání o dohodnuté míře energetické náročnosti“.

Pokud se členské státy rozhodnou zahrnout výjimky podle čl. 14 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov, musí zajistit, aby byl celkový dopad tohoto přístupu stejný jako dopad inspekcí podle čl. 14 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov.

Aby byla tato rovnocennost zaručena, doporučuje se, aby členské státy využily možnosti uplatnění článku 18 směrnice o energetické účinnosti a vytvořily veřejně dostupný seznam certifikovaných/akreditovaných společností. Kromě toho by členské státy musely vytvořit veřejně dostupné vzory smluv o energetických službách v souladu s přílohou XIII směrnice o energetické účinnosti.

V členských státech, které seznam certifikovaných/akreditovaných společností nebo veřejně dostupné vzory smluv o energetických službách nemají, by měla být rovnocennost určována na základě individuálního posouzení jednotlivých případů. V takové situaci by smluvní strany mohly tento postup usnadnit tím, že ke své smlouvě připojí přílohu, která jasně určí následující body z přílohy XIII směrnice o energetické účinnosti:

| a) | zaručené úspory, jichž má být dosaženo prováděním opatření obsažených ve smlouvě; |
| --- | --- |

a)

zaručené úspory, jichž má být dosaženo prováděním opatření obsažených ve smlouvě;

| b) | trvání a důležité milníky smluvních podmínek a výpovědní lhůta; |
| --- | --- |

b)

trvání a důležité milníky smluvních podmínek a výpovědní lhůta;

| c) | referenční údaj umožňující zjistit dosažené úspory; |
| --- | --- |

c)

referenční údaj umožňující zjistit dosažené úspory;

| d) | povinnost provádět v plném rozsahu opatření obsažená ve smlouvě a zdokumentovat veškeré změny provedené v průběhu projektu; |
| --- | --- |

d)

povinnost provádět v plném rozsahu opatření obsažená ve smlouvě a zdokumentovat veškeré změny provedené v průběhu projektu;

| e) | jasná a transparentní ustanovení o měření a ověřování dosažených zaručených úspor, kontrolách kvality a zárukách (v ideálním případě s odkazem na vnitrostátní normy nebo normy EU). |
| --- | --- |

e)

jasná a transparentní ustanovení o měření a ověřování dosažených zaručených úspor, kontrolách kvality a zárukách (v ideálním případě s odkazem na vnitrostátní normy nebo normy EU).

e)   Volitelné požadavky pro obytné budovy

Ustanovení čl. 14 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov odkazuje na možnost zavést obě funkce (tj. elektronické monitorování a účinné řízení) pro obytné budovy.

Členské státy, které se požadavky pro obytné budovy rozhodnou zavést, by měly stanovit jasnou definici významu funkcí průběžného elektronického monitorování a účinného řízení.

Ustanovení čl. 14 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov jsou volitelného charakteru (obsahují tedy sloveso „mohou“) a neobsahují podrobnosti o prahových hodnotách pro jmenovitý výkon. Místo toho implicitně odkazují na všechny obytné budovy bez ohledu na jejich velikost. Doporučuje se, aby členské státy při stanovování požadavků zohlednily rozdíly mezi typy systémů nebo budov.

f)   Výjimky na základě systémů automatizace a kontroly budov nebo funkcí průběžného elektronického monitorování a účinného řízení

Směrnice o energetické náročnosti budov od inspekcí osvobozuje technické systémy budov, které splňují požadavky čl. 14 odst. 4 (systémy automatizace a kontroly budov) a čl. 14 odst. 5 (volitelné požadavky pro obytné budovy).

Členské státy musí aktualizovat vnitrostátní právní předpisy, aby zahrnovaly definici systémů automatizace a kontroly budov.

Členské státy se mohou rozhodnout, že práh pro požadavek na instalaci systémů automatizace a kontroly budov uvedený v čl. 14 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov sníží. Tyto budovy, na něž se nový požadavek vztahuje a mají instalovaný systém automatizace a kontroly budov, by měly být rovněž osvobozeny od inspekcí.

Členské státy se mohou rozhodnout, že rozšíří osvobození od inspekcí pro jednotlivé majitele budov se systémy s jmenovitým výkonem nižším než 290 kW, které mají instalovaný systém automatizace a kontroly budov v souladu s čl. 14 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov. Členské státy, které tuto výjimku rozšíří, by o tomto kroku měly informovat Komisi v rámci oznámení o svých prováděcích opatřeních.

Členské státy, které se rozhodnou zavést požadavky pro obytné budovy, by rovněž měly zvážit výjimky z inspekcí.

g)   Alternativní opatření

Provedení článku 14 směrnice o energetické náročnosti budov je pro členské státy, které se rozhodnou uplatňovat alternativní opatření, do velké míry dotčeno pouze změnami působnosti, prahů a výjimek (viz oddíl 2.3.2.8). Členské státy mohou i nadále uplatňovat opatření ve stejném rozsahu.

Členské státy, které již uplatňují alternativní opatření, musí podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov zajistit, aby používaná opatření byla rovnocenná s opatřeními podle čl. 14 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov. To může vyžadovat přizpůsobení alternativních opatření. Podle čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov musí členské státy ve zprávě Komisi zdokumentovat rovnocennost opatření a tato zpráva musí být odevzdána před tím, než se jakákoli nová nebo pozměněná opatření začnou uplatňovat.

Pokud se v určitém okamžiku po provedení směrnice o energetické náročnosti budov členský stát rozhodne změnit rozsah nebo působnost stávajících opatření nebo zavést nová opatření, musí Komisi o těchto změnách informovat. To provede tak, že předloží zprávu o rovnocennosti opatření před tím, než se nová nebo pozměněná opatření začnou uplatňovat.

V souladu s nařízením (EU) 2018/1999 musí každý členský stát předložit zprávu o rovnocennosti vyžadovanou v rámci směrnice o energetické náročnosti budov jako součást svého vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu. Harmonogram pro předložení vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a zpráv o pokroku je uveden v oddíle 2.3.2.9.

Pokud členskému státu časově nevyhovuje možnost předložit zprávu o rovnocennosti spolu s vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu, může ji předložit přímo Komisi. Členský stát ovšem musí zajistit, aby byla zpráva o rovnocennosti také zahrnuta do další fáze vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu.

2.4.2.2.   Inspekce klimatizačních systémů a kombinovaných systémů pro klimatizaci a větrání (článek 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

Stejně jako v případě článku 14 musí být i požadavky článku 15 směrnice o energetické náročnosti budov začleněny do vnitrostátního práva. Povinnosti vyplývající z článku 14 jsou stejné jako ty z článku 15. Ustanovení této přílohy týkající se článku 14 by se měla rovněž obdobně uplatnit v souvislosti s článkem 15.

Informace o způsobu provedení článku 15 směrnice o energetické náročnosti budov jsou uvedeny v oddílech 2.4.2.1(a) až 2.4.2.1(g) této přílohy:

| a) | systémy, u nichž je třeba provádět inspekce (oddíl 2.4.2.1 písm. a)); |
| --- | --- |

a)

systémy, u nichž je třeba provádět inspekce (oddíl 2.4.2.1 písm. a));

| b) | jmenovitý výkon (2.4.2.1 písm. b)); |
| --- | --- |

b)

jmenovitý výkon (2.4.2.1 písm. b));

| c) | výkon za typických provozních podmínek (2.4.2.1 písm. c)); |
| --- | --- |

c)

výkon za typických provozních podmínek (2.4.2.1 písm. c));

| d) | výjimky na základě smluv nebo dohod o energetických službách (2.4.2.1 písm. d)); |
| --- | --- |

d)

výjimky na základě smluv nebo dohod o energetických službách (2.4.2.1 písm. d));

| e) | volitelné požadavky pro obytné budovy (2.4.2.1 písm. e)); |
| --- | --- |

e)

volitelné požadavky pro obytné budovy (2.4.2.1 písm. e));

| f) | výjimky na základě systémů automatizace a kontroly budov nebo funkcí průběžného elektronického monitorování a účinného řízení (2.4.2.1 písm. f)); |
| --- | --- |

f)

výjimky na základě systémů automatizace a kontroly budov nebo funkcí průběžného elektronického monitorování a účinného řízení (2.4.2.1 písm. f));

| g) | zajištění provedení čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov – alternativní opatření (2.4.2.1 písm. g)). |
| --- | --- |

g)

zajištění provedení čl. 14 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov – alternativní opatření (2.4.2.1 písm. g)).

2.4.3.   Požadavky na instalaci samoregulačních zařízení a systémů automatizace a kontroly budov (čl. 8 odst. 1, čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.4.3.1.   Provedení požadavků na instalaci samoregulačních zařízení (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov)

V rámci povinností na instalaci samoregulačních zařízení (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov):

| a) | musí být před uplynutím lhůty pro provedení každá nová budova vybavena samoregulačními zařízeními. To by mělo být zajištěno v případě budov, pro které se žádosti o povolení předkládají po uplynutí lhůty pro provedení; |
| --- | --- |

a)

musí být před uplynutím lhůty pro provedení každá nová budova vybavena samoregulačními zařízeními. To by mělo být zajištěno v případě budov, pro které se žádosti o povolení předkládají po uplynutí lhůty pro provedení;

| b) | musí být všechny stávající budovy, v nichž dojde po datu vnitrostátního provedení těchto povinností k výměně zdrojů tepla, vybaveny samoregulačními zařízeními. |
| --- | --- |

b)

musí být všechny stávající budovy, v nichž dojde po datu vnitrostátního provedení těchto povinností k výměně zdrojů tepla, vybaveny samoregulačními zařízeními.

Tyto povinnosti se uplatní vždy, až na nepříliš časté nebo vzácné případy, kdy instalace takových zařízení není technicky nebo ekonomicky proveditelná.

Členské státy by měly o těchto požadavcích s dostatečným předstihem informovat, aby je mohli odborníci při navrhování nových budov a při přípravě výměn zdrojů tepla ve stávajících budovách s dostatečným předstihem zohlednit.

Při provádění požadavků na instalaci samoregulačních zařízení by členské státy měly zajistit, aby byla očekávaná schopnost samoregulace takových zařízení jasně vyjádřena a aby byla v souladu se schopností uvedenou v čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov, jak je podrobně uvedeno v oddíle 2.3.3 této přílohy.

Ve směrnici o energetické náročnosti budov je tato schopnost samoregulace vyjádřena technologicky neutrálním způsobem. To poskytuje flexibilitu, pokud jde o konkrétní řešení pro dosažení této schopnosti. Ačkoli lze tuto flexibilitu považovat za přínosnou (neboť projektantům a osobám zajišťujícím instalaci umožňuje zvolit nejlepší řešení pro konkrétní budovu nebo její ucelenou část), členské státy se zároveň vybízejí, aby poskytly další technické pokyny ohledně uplatňování samoregulace pro různé systémy, s nimiž je možné se setkat, především pro ty nejobvyklejší. Některé příklady jsou uvedeny v tabulce v oddíle 2.3.3.2.

S ohledem na oblast působnosti regulace (tj. místnost, nebo zóna) se členské státy dále vybízejí, aby poskytly technické pokyny pro případy, kdy by regulace na úrovni zóny mohla odborníkům při posouzení pomoci a mohla by podpořit jednotné uplatňování požadavků na vnitrostátním (nebo případně regionálním) území.

Pokud členské státy v dostatečně vymezených kategoriích budov nebo jejich ucelených částí (viz oddíl 2.3.3.2(b)) umožní regulaci na úrovni zóny, měla by být tato skutečnost v prováděcích opatřeních požadavků nebo v technických pokynech na podporu jejich uplatňování jasně uvedena.

2.4.3.2.   Provedení požadavků na instalaci systémů automatizace a kontroly budov (čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov)

V čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov se jako datum, do kdy musí být jiné než obytné budovy vybaveny systémy automatizace a kontroly budov, které budou splňovat podmínky stanovené ve zmíněných článcích, uvádí rok 2025. Požadavky na zajištění instalace musí být ovšem provedeny do lhůty pro provedení, tedy do 10. března 2020.

Při provádění požadavků na instalaci systémů automatizace a kontroly budov musí členské státy zajistit, aby schopnosti požadovaných systémů byly v souladu jak s i) definicí systémů automatizace a kontroly budov v čl. 2 bodu 3a směrnice o energetické náročnosti budov, tak ii) schopnostmi uvedenými v písm. a), b) a c) čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov (viz oddíl 2.3.3.1).

Zatímco splnění definice systémů automatizace a kontroly budov by nemělo být obzvláště obtížné, určení dostupných schopností – pro konkrétní budovu – a způsobu, jakým tyto schopnosti odpovídají schopnostem uvedeným ve směrnici o energetické náročnosti budov, může být náročnější. Jedním způsobem, jak toto usnadnit, je propojit tyto schopnosti s funkcemi a třídami systémů automatizace a kontroly budov podle definic v dostupných normách, zejména v normě EN 15232 (39).

Členské státy se každopádně vybízejí, aby odborníkům poskytly specializované technické pokyny. Takové pokyny mohou odborníkům pomoci posoudit schopnosti systémů automatizace a kontroly budov, zjistit případné mezery a poskytnout doporučení, jak tyto mezery účinně překlenout.

2.5.   Další úvahy o systémových požadavcích, posouzení a dokumentaci náročnosti systémů, inspekcích a systémech automatizace a kontroly budov

Tento oddíl upozorní na osvědčené postupy. Uvedené informace a odkazy nejsou vyčerpávající ani závazné – jsou pouze informativní.

2.5.1.   Možné výklady požadavků na technické systémy budovy (čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.5.1.1.   Nové technické systémy budov

Do směrnice o energetické náročnosti budov byly zavedeny dva nové technické systémy budov: i) systémy automatizace a kontroly budov a ii) výroba elektrické energie na místě. Následující tabulky shrnují, jak lze takové požadavky při provádění směrnice o energetické náročnosti budov vykládat.

Pokud jde o výrobu elektrické energie na místě, předpokládá se, že hlavním cílem jsou fotovoltaické panely. Do působnosti směrnice o energetické náročnosti budov ovšem spadají i větrné turbíny (pokud jejich velikost umožní použití na místě) a systémy kombinované mikrovýroby tepla a elektřiny (mikrokogenerace).

Tabulka 8

Možný výklad systémových požadavků na systémy automatizace a kontroly budov

| Druh požadavku | Možný výklad pro systémy automatizace a kontroly budov | Užitečné odkazy (40) |
| --- | --- | --- |
| „celková energetická náročnost“ | Minimální požadavky na kontrolní schopnosti, které mají dopad na energetickou náročnost budov. Tyto požadavky se mohou týkat rozsahu kontroly (tj. které systémy se kontrolují), hloubky (nebo detailnosti) kontroly nebo obojího. Při určování těchto požadavků lze odkázat na dostupné normy, např. na energetické třídy systémů automatizace a kontroly budov podle definic v normě EN 15232. Požadavky se mohou lišit v závislosti na typu budovy (např. obytná nebo jiná než obytná) a na některých vlastnostech budov (např. podlahová plocha). | EN 15232 (41), EN 16947-1:2017 (42) a TR 16947-2 (43) |
| „odpovídající dimenzován“ | Dimenzováním se zde nemyslí velikost systému (jak by tomu bylo v případě některých jiných systémů), ale spíše způsob, jakým lze návrh systému automatizace a kontroly přizpůsobit na míru konkrétní budově. Cílem dimenzování je dosáhnout co nejlepšího kompromisu mezi náklady a schopnostmi s ohledem na zvláštní potřeby dotčené budovy. Požadavky na dimenzování budou obsahovat příslušné aspekty, které by měly být zohledněny při navrhování systému automatizace a kontroly pro konkrétní budovu (např. očekávaná nebo měřená spotřeba energie, užívání budovy, technické systémy budov instalované v budově, požadavky na provoz a údržbu) s cílem dosáhnout tohoto optimálního kompromisu. V rámci působnosti těchto požadavků může být užitečné odkázat na příslušné normy či pokyny. | ISO 16484-1:2010 (44) |
| „řádná instalace“ | Požadavky na „řádnou instalaci“ jsou obecným odkazem na potřebu zajistit, aby byl systém (zde systém automatizace a kontroly budov) instalován způsobem, který zajistí bezpečný a optimální provoz. To je zpravidla spojeno s požadavky na kvalifikaci osoby zajišťující instalaci (např. certifikovaný pracovník) a specifickými technickými pokyny. | EN 16946-1:2017 (45) a TR 16946-2 (46) |
| „vhodná úprava“ | „Úprava“ odkazuje na: i) test systému po instalaci, který má ověřit řádné fungování systému a ii) dolaďování při provozu za skutečných podmínek. Tyto činnosti by obecně vyžadovaly zásahy člověka, ale systémy automatizace a kontroly budov rovněž umožňují průběžné pověření, kdy je tento postup částečně automatizován (47). | EN 16946-1:2017 (45) a TR 16946-2 (46); ISO 50003 (48) |
| „odpovídající kontrola“ | Tato kategorie se vztahuje hlavně na technické systémy budov, které jsou kontrolovány (např. otopné soustavy), spíše než na systémy automatizace a kontroly budovy, jejichž hlavním účelem je kontrola jiných systémů. „Odpovídající kontrola“ může v tomto případě ovšem odkazovat na funkce, které může systém automatizace a kontroly budovy nabízet za účelem podpory nebo usnadnění kontroly ze strany člověka (např. zobrazení údajů o spotřebě nebo jakákoli jiná interakce s provozovatelem a s obyvateli budovy). | EN 15232 (41), EN 16947-1:2017 (42) a TR 16947-2 (43) |

Druh požadavku

Možný výklad pro systémy automatizace a kontroly budov

Užitečné odkazy (40)

„celková energetická náročnost“

Minimální požadavky na kontrolní schopnosti, které mají dopad na energetickou náročnost budov. Tyto požadavky se mohou týkat rozsahu kontroly (tj. které systémy se kontrolují), hloubky (nebo detailnosti) kontroly nebo obojího. Při určování těchto požadavků lze odkázat na dostupné normy, např. na energetické třídy systémů automatizace a kontroly budov podle definic v normě EN 15232. Požadavky se mohou lišit v závislosti na typu budovy (např. obytná nebo jiná než obytná) a na některých vlastnostech budov (např. podlahová plocha).

EN 15232 (41), EN 16947-1:2017 (42) a TR 16947-2 (43)

„odpovídající dimenzován“

Dimenzováním se zde nemyslí velikost systému (jak by tomu bylo v případě některých jiných systémů), ale spíše způsob, jakým lze návrh systému automatizace a kontroly přizpůsobit na míru konkrétní budově. Cílem dimenzování je dosáhnout co nejlepšího kompromisu mezi náklady a schopnostmi s ohledem na zvláštní potřeby dotčené budovy. Požadavky na dimenzování budou obsahovat příslušné aspekty, které by měly být zohledněny při navrhování systému automatizace a kontroly pro konkrétní budovu (např. očekávaná nebo měřená spotřeba energie, užívání budovy, technické systémy budov instalované v budově, požadavky na provoz a údržbu) s cílem dosáhnout tohoto optimálního kompromisu. V rámci působnosti těchto požadavků může být užitečné odkázat na příslušné normy či pokyny.

ISO 16484-1:2010 (44)

„řádná instalace“

Požadavky na „řádnou instalaci“ jsou obecným odkazem na potřebu zajistit, aby byl systém (zde systém automatizace a kontroly budov) instalován způsobem, který zajistí bezpečný a optimální provoz. To je zpravidla spojeno s požadavky na kvalifikaci osoby zajišťující instalaci (např. certifikovaný pracovník) a specifickými technickými pokyny.

EN 16946-1:2017 (45) a TR 16946-2 (46)

„vhodná úprava“

„Úprava“ odkazuje na: i) test systému po instalaci, který má ověřit řádné fungování systému a ii) dolaďování při provozu za skutečných podmínek. Tyto činnosti by obecně vyžadovaly zásahy člověka, ale systémy automatizace a kontroly budov rovněž umožňují průběžné pověření, kdy je tento postup částečně automatizován (47).

EN 16946-1:2017 (45) a TR 16946-2 (46); ISO 50003 (48)

„odpovídající kontrola“

Tato kategorie se vztahuje hlavně na technické systémy budov, které jsou kontrolovány (např. otopné soustavy), spíše než na systémy automatizace a kontroly budovy, jejichž hlavním účelem je kontrola jiných systémů. „Odpovídající kontrola“ může v tomto případě ovšem odkazovat na funkce, které může systém automatizace a kontroly budovy nabízet za účelem podpory nebo usnadnění kontroly ze strany člověka (např. zobrazení údajů o spotřebě nebo jakákoli jiná interakce s provozovatelem a s obyvateli budovy).

EN 15232 (41), EN 16947-1:2017 (42) a TR 16947-2 (43)

Tabulka 9

Možný výklad systémových požadavků pro výrobu elektrické energie na místě

| Druh požadavku | Možné výklady pro výrobu elektrické energie na místě | Užitečné odkazy (49) |
| --- | --- | --- |
| „celková energetická náročnost“ | Minimální požadavky na náročnost systému (v podobě, v jaké je instalován) s ohledem na výrobu elektrické energie za typických provozních podmínek. Členské státy se vybízejí, aby při určování těchto požadavků zvážily platné normy, zejména ty ze seznamu norem pro energetickou náročnost budov (viz třetí sloupec), a příslušná nařízení o ekodesignu a o označování energetickými štítky (50). | EN 15316-4-6 (51), EN 61724 (52) a IEC 61853-2:2016 (53) pro fotovoltaické systémy, norma EN 15316-4-4 (54) pro kogenerační systém začleněný do budovy, EN 15316-4-10 (55) a IEC 61400-12-1 (56) pro větrné elektrárny |
| „odpovídající dimenzování“ | Dimenzování se může v první řadě vztahovat na výrobní kapacitu dotčeného systému. Jedním cílem může být zajistit, aby tato kapacita byla s ohledem na dotčené potřeby přiměřená (např. návrh tepelného zatížení pro kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů). Dimenzování se může rovněž týkat fyzického dimenzování částí systémů s ohledem na omezení, která se vztahují na konkrétní budovu (57) (např. poloha, orientace, sklon fotovoltaických panelů, konfigurace sledování bodu maximálního výkonu, velikost kabelu atd.). | Výpočet výrobního tepelného zatížení: EN 12831-1 (58), ISO 15927-5:2004 (59) |
| „řádná instalace“ | Požadavky na „řádnou instalaci“ jsou obecným odkazem na potřebu zajistit, aby byl systém nainstalován způsobem, který zajistí bezpečný a optimální provoz. To je zpravidla spojeno s požadavky na kvalifikaci osoby zajišťující instalaci (např. certifikovaný pracovník) a specifickými technickými pokyny. V případě fotovoltaických systémů mohou být v této souvislosti důležité normy vztahující se na fotovoltaiku integrovanou do budovy. | Pro fotovoltaické systémy integrované do budovy EN 50583-2 (60) |
| „vhodná úprava“ | „Úprava“ odkazuje na: i) test systému po instalaci, který má ověřit řádné fungování systému a ii) dolaďování při provozu za skutečných podmínek. | Pro fotovoltaické systémy IEC/EN 62446 (61) |
| „odpovídající kontrola“ | V této souvislosti odkazuje „kontrola“ na schopnost systému kontrolovat svůj vlastní provoz a zohledňovat parametry z prostředí a z budovy. To je nejdůležitější pro systémy mikrokogenerace, a to kvůli současné výrobě termální a elektrické energie. | Nepoužije se. |

Druh požadavku

Možné výklady pro výrobu elektrické energie na místě

Užitečné odkazy (49)

„celková energetická náročnost“

Minimální požadavky na náročnost systému (v podobě, v jaké je instalován) s ohledem na výrobu elektrické energie za typických provozních podmínek. Členské státy se vybízejí, aby při určování těchto požadavků zvážily platné normy, zejména ty ze seznamu norem pro energetickou náročnost budov (viz třetí sloupec), a příslušná nařízení o ekodesignu a o označování energetickými štítky (50).

EN 15316-4-6 (51), EN 61724 (52) a IEC 61853-2:2016 (53) pro fotovoltaické systémy, norma EN 15316-4-4 (54) pro kogenerační systém začleněný do budovy, EN 15316-4-10 (55) a IEC 61400-12-1 (56) pro větrné elektrárny

„odpovídající dimenzování“

Dimenzování se může v první řadě vztahovat na výrobní kapacitu dotčeného systému. Jedním cílem může být zajistit, aby tato kapacita byla s ohledem na dotčené potřeby přiměřená (např. návrh tepelného zatížení pro kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů). Dimenzování se může rovněž týkat fyzického dimenzování částí systémů s ohledem na omezení, která se vztahují na konkrétní budovu (57) (např. poloha, orientace, sklon fotovoltaických panelů, konfigurace sledování bodu maximálního výkonu, velikost kabelu atd.).

Výpočet výrobního tepelného zatížení: EN 12831-1 (58), ISO 15927-5:2004 (59)

„řádná instalace“

Požadavky na „řádnou instalaci“ jsou obecným odkazem na potřebu zajistit, aby byl systém nainstalován způsobem, který zajistí bezpečný a optimální provoz. To je zpravidla spojeno s požadavky na kvalifikaci osoby zajišťující instalaci (např. certifikovaný pracovník) a specifickými technickými pokyny. V případě fotovoltaických systémů mohou být v této souvislosti důležité normy vztahující se na fotovoltaiku integrovanou do budovy.

Pro fotovoltaické systémy integrované do budovy EN 50583-2 (60)

„vhodná úprava“

„Úprava“ odkazuje na: i) test systému po instalaci, který má ověřit řádné fungování systému a ii) dolaďování při provozu za skutečných podmínek.

Pro fotovoltaické systémy IEC/EN 62446 (61)

„odpovídající kontrola“

V této souvislosti odkazuje „kontrola“ na schopnost systému kontrolovat svůj vlastní provoz a zohledňovat parametry z prostředí a z budovy. To je nejdůležitější pro systémy mikrokogenerace, a to kvůli současné výrobě termální a elektrické energie.

Nepoužije se.

a)   Zabudované systémy osvětlení

Systémy osvětlení byly součástí technických systémů budov ještě před přijetím změn, nevztahovala se na ně ovšem ustanovení o systémových požadavcích. Po přijetí změn je ale zapotřebí zavést systémové požadavky pro „zabudované“ systémy osvětlení. Jak bylo vysvětleno v oddíle 2.3.1.1, představuje aktualizace znění pouze upřesnění působnosti. Nové znění působnosti klade důraz na to, že se vztahuje pouze na vybavení osvětlení, které je instalováno, aby se uplatnily specifikace osvětlení určené v době výroby a aby byly splněny související požadavky.

Tabulka 10

Možný výklad systémových požadavků na zabudované systémy osvětlení

| Druh požadavku | Možné výklady pro systémy osvětlení | Užitečné odkazy |
| --- | --- | --- |
| „celková energetická náročnost“ | Minimální požadavky na náročnost zabudovaného systému osvětlení jako celku s ohledem na příslušné parametry. Číselný ukazatel energie pro osvětlení (LENI), který definuje norma EN 15193-1:2017, může například představovat způsob, jak vyjádřit požadavky na náročnost systémů osvětlení. | EN 15193-1:2017 (62), CEN/TR 15193-2:2017 (63) |
| „odpovídající dimenzování“ | V případě systémů osvětlení odkazuje „odpovídající dimenzování“ na: i) určení požadavků na úroveň osvětlení s ohledem na příslušné parametry (zejména zamýšlené využívání budovy a jejích prostorů) a ii) převedení těchto požadavků do výrobní specifikace systémů osvětlení. | EN 12464-1 (64), CEN/TS 17165 (65) |
| „řádná instalace“ | Instalace elektrického vybavení včetně osvětlení v souladu s platnými nařízeními na vnitrostátní úrovni. | Nepoužije se. |
| „vhodná úprava“ | Úprava v tomto případě může odkazovat na: i) kontrolu toho, zda jsou schopnosti systémů osvětlení v souladu s výrobními specifikacemi, zejména pokud jde o kontrolu, a ii) jakékoli vhodné doladění. | Stejně jako níže |
| „odpovídající kontrola“ | V této souvislosti odkazuje „kontrola“ na schopnost systému osvětlení kontrolovat svou úroveň osvětlení a zohledňovat parametry z prostředí (např. denní světlo) a z budovy (např. obsazenost). | CEN/TR 15193-2 (66), CIE 222:2017 (67) |

Druh požadavku

Možné výklady pro systémy osvětlení

Užitečné odkazy

„celková energetická náročnost“

Minimální požadavky na náročnost zabudovaného systému osvětlení jako celku s ohledem na příslušné parametry. Číselný ukazatel energie pro osvětlení (LENI), který definuje norma EN 15193-1:2017, může například představovat způsob, jak vyjádřit požadavky na náročnost systémů osvětlení.

EN 15193-1:2017 (62), CEN/TR 15193-2:2017 (63)

„odpovídající dimenzování“

V případě systémů osvětlení odkazuje „odpovídající dimenzování“ na: i) určení požadavků na úroveň osvětlení s ohledem na příslušné parametry (zejména zamýšlené využívání budovy a jejích prostorů) a ii) převedení těchto požadavků do výrobní specifikace systémů osvětlení.

EN 12464-1 (64), CEN/TS 17165 (65)

„řádná instalace“

Instalace elektrického vybavení včetně osvětlení v souladu s platnými nařízeními na vnitrostátní úrovni.

Nepoužije se.

„vhodná úprava“

Úprava v tomto případě může odkazovat na: i) kontrolu toho, zda jsou schopnosti systémů osvětlení v souladu s výrobními specifikacemi, zejména pokud jde o kontrolu, a ii) jakékoli vhodné doladění.

Stejně jako níže

„odpovídající kontrola“

V této souvislosti odkazuje „kontrola“ na schopnost systému osvětlení kontrolovat svou úroveň osvětlení a zohledňovat parametry z prostředí (např. denní světlo) a z budovy (např. obsazenost).

CEN/TR 15193-2 (66), CIE 222:2017 (67)

2.5.1.2.   Systémy, na něž se požadavky vztahovaly již před přijetím změn

Na systémy pro vytápění prostor, chlazení prostor, přípravu teplé vody a větrání se již vztahovala ustanovení o systémových požadavcích vyplývajících ze směrnice o energetické náročnosti budov. Provedení směrnice o energetické náročnosti budov nicméně nabízí příležitost k jejich aktualizaci.

Tabulka 11

Možný výklad požadavků na systémy vytápění prostor

| Druh požadavku | Možné výklady pro systémy vytápění prostor (68) | Užitečné odkazy (69) |
| --- | --- | --- |
| „celková energetická náročnost“ | V této souvislosti odkazuje celková náročnost na náročnost celého postupu transformace energie ve zdrojích tepla, distribuce tepla do budovy, emise tepla v jednotlivých místnostech nebo prostorách budovy a případně skladování tepla. Neomezuje se na náročnost zdrojů tepla a může zahrnovat požadavky, které ovlivňují jiné části systému (např. izolace distribuční potrubní sítě). | Série norem EN 15316, např. EN 15316-1 (70), EN 15316-2 (71), EN 15316-3 (72), EN 15316-4-1 (73), EN 15316-4-2 (74), EN 15316-4-5 (75), EN 15316-4-8 (76), EN 15316-5 (77) |
| „odpovídající dimenzování“ | V případě otopných soustav odkazuje „odpovídající dimenzování“ na: i) určení potřeb na vytápění s ohledem na příslušné parametry (zejména zamýšlené využívání budovy a jejích prostor) a ii) převedení těchto požadavků do výrobní specifikace otopných soustav. | EN 12831-1 (78), EN 12831-3 (79), moduly M8-2, M8-3EN 12828 (80), EN 14337 (81), EN 1264-3:2009 (82) |
| „řádná instalace“ | Řádná instalace odkazuje na potřebu zajistit, aby byl systém provozuschopný v souladu s výrobními specifikacemi. Zajištění řádné instalace může vycházet např. z vnitrostátních technických pokynů, produktové dokumentace výrobce, certifikace osob zajišťujících instalaci. | EN 14336 (83), EN 1264-4 (84), EN 14337 (81) |
| „vhodná úprava“ | Úprava v tomto případě odkazuje na testování a dolaďování systému za reálných podmínek (85), především s cílem zkontrolovat a případně upravit funkce systému, které mohou mít dopad na náročnost (např. schopnosti kontroly – viz níže). | EN 15378-1 (86), EN 14336 (83), EN 15378-3 (87) |
| „odpovídající kontrola“ | Týká se schopností kontroly, které mohou mít otopné soustavy za účelem optimalizace náročnosti, např. automatickou úpravou tepelného výkonu těles v jednotlivých místnostech nebo prostorách, úpravou systémové teploty na základě venkovní teploty („kompenzace povětrnostních podmínek“) nebo harmonogramy, dynamickým a statickým hydronickým vyrovnáváním, monitorováním provozu systému, úpravou průtoku vody/vzduchu na základě potřeb. | EN 15500-1 (88), EN 15316-2 (71), EN 15232 (89), předpisy týkající se uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů (90) |

Druh požadavku

Možné výklady pro systémy vytápění prostor (68)

Užitečné odkazy (69)

„celková energetická náročnost“

V této souvislosti odkazuje celková náročnost na náročnost celého postupu transformace energie ve zdrojích tepla, distribuce tepla do budovy, emise tepla v jednotlivých místnostech nebo prostorách budovy a případně skladování tepla. Neomezuje se na náročnost zdrojů tepla a může zahrnovat požadavky, které ovlivňují jiné části systému (např. izolace distribuční potrubní sítě).

Série norem EN 15316, např. EN 15316-1 (70), EN 15316-2 (71), EN 15316-3 (72), EN 15316-4-1 (73), EN 15316-4-2 (74), EN 15316-4-5 (75), EN 15316-4-8 (76), EN 15316-5 (77)

„odpovídající dimenzování“

V případě otopných soustav odkazuje „odpovídající dimenzování“ na: i) určení potřeb na vytápění s ohledem na příslušné parametry (zejména zamýšlené využívání budovy a jejích prostor) a ii) převedení těchto požadavků do výrobní specifikace otopných soustav.

EN 12831-1 (78), EN 12831-3 (79), moduly M8-2, M8-3EN 12828 (80), EN 14337 (81), EN 1264-3:2009 (82)

„řádná instalace“

Řádná instalace odkazuje na potřebu zajistit, aby byl systém provozuschopný v souladu s výrobními specifikacemi. Zajištění řádné instalace může vycházet např. z vnitrostátních technických pokynů, produktové dokumentace výrobce, certifikace osob zajišťujících instalaci.

EN 14336 (83), EN 1264-4 (84), EN 14337 (81)

„vhodná úprava“

Úprava v tomto případě odkazuje na testování a dolaďování systému za reálných podmínek (85), především s cílem zkontrolovat a případně upravit funkce systému, které mohou mít dopad na náročnost (např. schopnosti kontroly – viz níže).

EN 15378-1 (86), EN 14336 (83), EN 15378-3 (87)

„odpovídající kontrola“

Týká se schopností kontroly, které mohou mít otopné soustavy za účelem optimalizace náročnosti, např. automatickou úpravou tepelného výkonu těles v jednotlivých místnostech nebo prostorách, úpravou systémové teploty na základě venkovní teploty („kompenzace povětrnostních podmínek“) nebo harmonogramy, dynamickým a statickým hydronickým vyrovnáváním, monitorováním provozu systému, úpravou průtoku vody/vzduchu na základě potřeb.

EN 15500-1 (88), EN 15316-2 (71), EN 15232 (89), předpisy týkající se uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů (90)

Tabulka 12

Možný výklad pro požadavky na systémy chlazení prostor

| Druh požadavku | Možné výklady pro systémy chlazení prostor (91) | Užitečné odkazy |
| --- | --- | --- |
| „celková energetická náročnost“ | V této souvislosti odkazuje celkový náročnost na náročnost celého postupu transformace energie v chladicích zařízeních, distribuce chlazení do budovy, emise chlazení v jednotlivých místnostech nebo prostorách budovy a případně skladování chlazení. Neomezuje se na náročnost chladicích zařízení a může zahrnovat požadavky, které ovlivňují jiné části systému (např. izolace distribuční potrubní sítě). | Série norem EN 16798 o chladicích systémech, např. EN 16798-9 (92), EN 16798-13 (93), EN 16798-15 (94) |
| „odpovídající dimenzování“ | Dimenzování odkazuje na optimální velikost chladicího systému, pokud jde o potřeby budovy a jejích prostor v oblasti chlazení. | EN 1264-3:2009 (95) |
| „řádná instalace“ | Řádná instalace odkazuje na potřebu zajistit, aby byl systém provozuschopný v souladu s výrobními specifikacemi. Zajištění řádné instalace může vycházet např. z vnitrostátních technických pokynů, produktové dokumentace výrobce, certifikace osob zajišťujících instalaci. | EN 1264-4 (96) |
| „vhodná úprava“ | Úprava v tomto případě odkazuje na testování a dolaďování systému za reálných podmínek (97), především s cílem zkontrolovat a případně upravit funkce systému, které mohou mít významný dopad na náročnost (např. schopnosti kontroly – viz níže). | EN 16798-17 (98) |
| „odpovídající kontrola“ | Týká se schopností kontroly, které mohou mít chladicí systémy za účelem optimalizace náročnosti např. automatickou úpravou chladicího výkonu těles v jednotlivých místnostech nebo prostorách. | EN 15500-1 (99), EN 15316-2 (100), EN 15232 (101) |

Druh požadavku

Možné výklady pro systémy chlazení prostor (91)

Užitečné odkazy

„celková energetická náročnost“

V této souvislosti odkazuje celkový náročnost na náročnost celého postupu transformace energie v chladicích zařízeních, distribuce chlazení do budovy, emise chlazení v jednotlivých místnostech nebo prostorách budovy a případně skladování chlazení. Neomezuje se na náročnost chladicích zařízení a může zahrnovat požadavky, které ovlivňují jiné části systému (např. izolace distribuční potrubní sítě).

Série norem EN 16798 o chladicích systémech, např. EN 16798-9 (92), EN 16798-13 (93), EN 16798-15 (94)

„odpovídající dimenzování“

Dimenzování odkazuje na optimální velikost chladicího systému, pokud jde o potřeby budovy a jejích prostor v oblasti chlazení.

EN 1264-3:2009 (95)

„řádná instalace“

Řádná instalace odkazuje na potřebu zajistit, aby byl systém provozuschopný v souladu s výrobními specifikacemi. Zajištění řádné instalace může vycházet např. z vnitrostátních technických pokynů, produktové dokumentace výrobce, certifikace osob zajišťujících instalaci.

EN 1264-4 (96)

„vhodná úprava“

Úprava v tomto případě odkazuje na testování a dolaďování systému za reálných podmínek (97), především s cílem zkontrolovat a případně upravit funkce systému, které mohou mít významný dopad na náročnost (např. schopnosti kontroly – viz níže).

EN 16798-17 (98)

„odpovídající kontrola“

Týká se schopností kontroly, které mohou mít chladicí systémy za účelem optimalizace náročnosti např. automatickou úpravou chladicího výkonu těles v jednotlivých místnostech nebo prostorách.

EN 15500-1 (99), EN 15316-2 (100), EN 15232 (101)

Tabulka 13

Možný výklad požadavků na systémy větrání

| Druh požadavku | Možné výklady pro systémy větrání | Užitečné odkazy (102) |
| --- | --- | --- |
| „celková energetická náročnost“ | Odkazuje na energetickou náročnost systému větrání jako celku s ohledem např. na energetickou účinnost ventilátorů, vlastnosti kabelové sítě větrání, rekuperaci tepla. | EN 16798-3 (103), EN 16798-5-1 (104), EN 16798-5-2 (105) |
| „odpovídající dimenzování“ | Dimenzování odkazuje na optimální velikost systému větrání, pokud jde o potřeby budovy a jejích prostor v oblasti větrání. | EN 16798-7 (106), CEN/TR 14788 (107), CR 1752 (108) |
| „řádná instalace“ | Řádná instalace odkazuje na potřebu zajistit, aby byl systém provozuschopný v souladu s výrobními specifikacemi. Zajištění řádné instalace může vycházet např. z vnitrostátních technických pokynů, produktové dokumentace výrobce, certifikace osob zajišťujících instalaci. | Nepoužije se. |
| „vhodná úprava“ | Úprava v tomto případě odkazuje na testování a dolaďování systému za reálných podmínek (109), především s cílem zkontrolovat části a funkce systému, které mohou mít dopad na náročnost (např. průvzdušnost kabelovodu). | EN 12599 (110), EN 16798-17 (111), EN 14134 (112) |
| „odpovídající kontrola“ | Týká se schopností kontroly, které mohou mít systémy větrání za účelem optimalizace náročnosti, např. modulace průtoku vzduchu. | EN 15232 (113), EN 15500-1 (114) |

Druh požadavku

Možné výklady pro systémy větrání

Užitečné odkazy (102)

„celková energetická náročnost“

Odkazuje na energetickou náročnost systému větrání jako celku s ohledem např. na energetickou účinnost ventilátorů, vlastnosti kabelové sítě větrání, rekuperaci tepla.

EN 16798-3 (103), EN 16798-5-1 (104), EN 16798-5-2 (105)

„odpovídající dimenzování“

Dimenzování odkazuje na optimální velikost systému větrání, pokud jde o potřeby budovy a jejích prostor v oblasti větrání.

EN 16798-7 (106), CEN/TR 14788 (107), CR 1752 (108)

„řádná instalace“

Řádná instalace odkazuje na potřebu zajistit, aby byl systém provozuschopný v souladu s výrobními specifikacemi. Zajištění řádné instalace může vycházet např. z vnitrostátních technických pokynů, produktové dokumentace výrobce, certifikace osob zajišťujících instalaci.

Nepoužije se.

„vhodná úprava“

Úprava v tomto případě odkazuje na testování a dolaďování systému za reálných podmínek (109), především s cílem zkontrolovat části a funkce systému, které mohou mít dopad na náročnost (např. průvzdušnost kabelovodu).

EN 12599 (110), EN 16798-17 (111), EN 14134 (112)

„odpovídající kontrola“

Týká se schopností kontroly, které mohou mít systémy větrání za účelem optimalizace náročnosti, např. modulace průtoku vzduchu.

EN 15232 (113), EN 15500-1 (114)

2.5.2.   Posouzení a dokumentace náročnosti systému (čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.5.2.1.   Působnost posouzení náročnosti

Oddíl 2.4.1.3(a) uvádí pokyny pro výklad působnosti posouzení náročnosti (pozměněné části nebo celého systému) podle čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov. Další myšlenkou je, že bude prospěšné zajistit určitou úroveň harmonizace mezi čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov. To především znamená, že pokud nebude odůvodnění pro jiný postup, měla by modernizace systému podle čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov být obecně také modernizací systému podle čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov. V případě menších, nevýznamných modernizací se však členské státy mohou chtít od tohoto přístupu odchýlit, což by mohlo vést k dokumentaci náročnosti pozměněné části systému, aniž by došlo k aktivaci uplatňování systémových požadavků.

2.5.2.2.   Celková náročnost

Oddíl 2.4.1.3(b) uvádí pokyny pro výklad celkové náročnosti a pro ohraničení posouzení celkové náročnosti. Konkrétně v případě příslušných technických systémů budov se klade důraz na potřebu zajistit jednotnost s postupy inspekcí podle článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov. Další myšlenkou je, že v případě instalace, nahrazení a modernizace systému, které vedou k uplatňování systémových požadavků, mohou členské státy považovat za přínosné zajistit určitý stupeň harmonizace mezi testy prováděnými za účelem dodržení požadavků na úpravu systému a testy, které mohou být vyžadovány za účelem posouzení celkové energetické náročnosti pro účely dokumentace.

2.5.2.3.   Dokumentace náročnosti systému

Jak je uvedeno v oddíle 2.4.1.3(c), mohou členské státy samy určit podobu a obsah dokumentace (o náročnosti systému), která se předává majitelům budov, ovšem za předpokladu, že tato dokumentace pokrývá působnost posouzení celkové náročnosti systému. Rovněž by bylo přínosné, pokud by tyto informace byly poskytovány způsobem, který zdůrazní, že technický systém budovy splňuje příslušné požadavky. To by mohl zajistit kontrolní seznam, který stanoví příslušné systémové požadavky a způsob, jakým byly posouzeny, a shrne výsledky posouzení (včetně testů za průměrných nebo typických podmínek).

Jak je uvedeno v oddíle 2.4.1.3(d), mohou se členské státy samy rozhodnout, zda je na základě posouzení energetického náročnosti technického systému budovy (nebo jeho pozměněné části) třeba vydat nový certifikát energetické náročnosti. Členské státy se nicméně vybízejí, aby v případech, kdy může být ovlivněna náročnost celého systému (tj. v situacích zahrnujících instalaci, nahrazení nebo větší modernizace), požadovaly nový certifikát energetické náročnosti, neboť v takových případech je pravděpodobné, že bude dotčena také náročnost celé budovy.

Členské státy mohou rovněž považovat za přínosné zvážit stávající pokyny na vnitrostátní úrovni (115) a výsledky relevantních projektů EU (116).

2.5.3.   Inspekce (články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.5.3.1.   Zavedení potřeb v oblasti odborné přípravy

Kvůli rozšířené působnosti směrnice o energetické náročnosti budov by členské státy měly zhodnotit, zda je nutné nové nebo další odborné vzdělávání. Jedná se především o oblasti působnosti, které souvisí s typickými nebo průměrnými provozními podmínkami.

Členské státy by rovněž měly rozhodnout, zda toto odborné vzdělávání vyžaduje opětovnou akreditaci. Dále by měl být sestaven harmonogram poskytování školení.

2.5.3.2.   Změny v metodice pro podávání zpráv

Členské státy by měly zhodnotit, zda je třeba aktualizovat metodiku pro podávání zpráv, vzory zpráv, databáze atd.

2.5.3.3.   Změny v databázích

Členské státy by měly vyhodnotit, zda je zapotřebí aktualizovat nebo modernizovat databázi zpráv (pokud existuje) a mechanismy jejich podávání.

V případě systémů, které mají podle čl. 14 odst. 2 a čl. 14 odst. 6 směrnice o energetické náročnosti budov výjimku, by měly databáze být schopny vést záznam o délce platnosti těchto výjimek.

2.5.3.4.   Změny v mechanismu zajišťování kvality

Členské státy by měly vyhodnotit, zda je zapotřebí aktualizovat nebo modernizovat postup zajišťování kvality. Zprávy budou pravděpodobně delší, což by mohlo vyžadovat další zdroje.

2.5.4.   Systémy automatizace a kontroly budov: požadavky na víceúčelové budovy a údržbu (čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov)

2.5.4.1.   Víceúčelové budovy

Požadavky na instalaci systémů automatizace a kontroly budov platí pouze pro jiné než obytné budovy. Tyto budovy jsou využívány k jinému účelu než budovy obytné (tj. kancelářské budovy, budovy zdravotnických zařízení, budovy určené pro velkoobchod a maloobchod, budovy vzdělávacích institucí, hotely a restaurace atd.).

Pro víceúčelové budovy, tj. budovy, které zahrnují jak obytné, tak jiné než obytné ucelené části (např. obytná budova s obchody v přízemí), mohou členské státy určit nejvhodnější přístup. Aby se ovšem zabránilo vzniku právních mezer, měly by zohlednit následující pokyny.

Pokud jsou systémy integrované (tj. pokud jiné než obytné i obytné ucelené části používají stejné systémy) a jmenovitý výkon je vyšší než stanovený práh, mají členské státy tyto možnost:

| a) | uplatňovat požadavky na celou budovu; |
| --- | --- |

a)

uplatňovat požadavky na celou budovu;

| b) | uplatňovat požadavky pouze na jiné než obytné ucelené části; |
| --- | --- |

b)

uplatňovat požadavky pouze na jiné než obytné ucelené části;

| c) | uplatňovat požadavky pouze na jiné než obytné ucelené části, pokud je jmenovitý výkon spojený s jinými než obytnými ucelenými částmi vyšší než stanovený práh (117). |
| --- | --- |

c)

uplatňovat požadavky pouze na jiné než obytné ucelené části, pokud je jmenovitý výkon spojený s jinými než obytnými ucelenými částmi vyšší než stanovený práh (117).

Pokud jsou systémy oddělené (tj. jiné než obytné ucelené části a obytné ucelené části mají různé systémy) a jmenovitý výkon systémů neobytných ucelených částí je vyšší než stanovený práh, měly by se požadavky uplatnit alespoň na jiné než obytné části.

2.5.4.2.   Údržba systémů automatizace a kontroly budov

Stejně jako v případě jakéhokoli jiného technického systému budovy by i systémy automatizace a kontroly budov měly být řádně udržovány, aby se zajistilo, že budou řádně fungovat, především pokud jde o jejich schopnost předvídat, odhalovat a řešit suboptimální nebo chybné fungování jiných technických systémů budovy.

Proto je důležité, aby byly systémy automatizace a kontroly budov stejně jako jiné technické systémy budov po celou svou životnost monitorovány, aby se kontrolovala jejich náročnost a byly prováděny jakékoli potřebné změny. Tato otázka je dobře známá a existují různé režimy v průmyslovém prostředí (118) i u vnitrostátních orgánů (119) i příslušné normy (120), které řádnou údržbu systémů automatizace a kontroly budov podporují.

3.   USTANOVENÍ O ELEKTROMOBILITĚ

3.1.   Účel: podpora zavádění dobíjecí infrastruktury pro elektrická vozidla

Nedostatek dobíjecí infrastruktury představuje překážku pro rozšíření elektrických vozidel v EU. Cílem nových ustanovení je urychlit budování hustší sítě této infrastruktury. Budovy mohou účinně podporovat elektromobilitu, především pokud se zaměří na soukromý sektor (parkoviště v soukromých budovách nebo v jejich sousedství), kde se odehrává 90 % dobíjení. Směrnice o energetické náročnosti budov doplňuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU (121), která mimo jiné určuje technické specifikace infrastruktury pro alternativní paliva, včetně dobíjecích stanic, a požaduje, aby členské státy přijaly vnitrostátní politické rámce, kterými se zajistí jejich šíření.

3.2.   Působnost ustanovení o elektromobilitě

Článek 1 směrnice (EU) 2018/844 zavádí do článku 8 směrnice o energetické náročnosti budov nová ustanovení týkající se elektromobility. Tato ustanovení souvisí s požadavky na instalaci dobíjecích stanic a kabelovodů, jak ukazuje shrnutí v následující tabulce.

Tabulka 14

Shrnutí požadavků v oblasti elektromobility

| Oblast působnosti | Povinnosti členských států |
| --- | --- |
| Nové budovy
  a
  budovy podstupující větší renovace | Jiné než obytné budovy s více než 10 parkovacími místy | Zajistit instalaci alespoň 1 dobíjecí stanice
  Zajistit instalaci kabelovodů pro alespoň 1 z 5 parkovacích míst |
| Obytné budovy s více než 10 parkovacími místy | Zajistit instalaci kabelovodů pro všechna parkovací místa |
| Stávající budovy | Jiné než obytné budovy s více než 20 parkovacími místy | Stanovit požadavky na instalaci minimálního počtu dobíjecích stanic – platné od roku 2025 |

Oblast působnosti

Povinnosti členských států

Nové budovy

a

budovy podstupující větší renovace

Jiné než obytné budovy s více než 10 parkovacími místy

Zajistit instalaci alespoň 1 dobíjecí stanice

Zajistit instalaci kabelovodů pro alespoň 1 z 5 parkovacích míst

Obytné budovy s více než 10 parkovacími místy

Zajistit instalaci kabelovodů pro všechna parkovací místa

Stávající budovy

Jiné než obytné budovy s více než 20 parkovacími místy

Stanovit požadavky na instalaci minimálního počtu dobíjecích stanic – platné od roku 2025

Členské státy rovněž musí zavést opatření, která usnadní zavádění dobíjecích stanic v nových i stávajících budovách a pomohou řešit případné regulatorní překážky.

Veškeré povinnosti v oblasti elektromobility ve směrnici o energetické náročnosti budov jsou povinnosti nové. Cílem tohoto oddílu je zajistit členským státům srozumitelnost ohledně správného provedení těchto ustanovení ve vnitrostátním právu.

3.3.   Chápání ustanovení o elektromobilitě

3.3.1.   Parkovací místa (čl. 8 odst. 2 a čl. 8 odst. 8 směrnice o energetické náročnosti budov)

Působnost povinností vyplývajících ze směrnice o energetické náročnosti budov se rozšiřuje na určitá parkovací místa – konkrétně na místa na parkovištích

| a) | s minimálním počtem parkovacích míst; a |
| --- | --- |

a)

s minimálním počtem parkovacích míst; a

| b) | v určitých typech budov nebo v jejich sousedství. |
| --- | --- |

b)

v určitých typech budov nebo v jejich sousedství.

3.3.2.   Kdy se povinnosti aktivují? (čl. 8 odst. 2 a čl. 8 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov)

3.3.2.1.   Základní kritéria

Povinnosti instalovat dobíjecí stanice nebo kabelovody se aktivují v závislosti na tom, zda je budova nová, prochází větší renovací nebo již existuje. Směrnice nestanoví, kdo za instalaci dobíjecích stanic a kabelovodů odpovídá (tj. zda majitel, nebo nájemce). To by měly určit členské státy ve svých prováděcích právních předpisech. Pokud probíhá větší renovace, může k aktivaci povinností dojít i tehdy, pokud jsou do renovačních opatření zahrnuty elektrické rozvody budovy nebo parkoviště.

Požadavky na nové budovy a na budovy procházejících větší renovací se uplatní pouze na budovy:

| a) | s parkovištěm s více než 10 parkovacími místy; a |
| --- | --- |

a)

s parkovištěm s více než 10 parkovacími místy; a

| b) | na budovy, kdy se parkoviště nachází v budově nebo s ní fyzicky sousedí. |
| --- | --- |

b)

na budovy, kdy se parkoviště nachází v budově nebo s ní fyzicky sousedí.

Pokud probíhá větší renovace, požadavek se uplatní pouze tehdy, pokud je do renovačních opatření zahrnuto parkoviště nebo elektrické rozvody budovy (pokud se parkoviště nachází v budově (122)). Členské státy mohou zvážit zavedení minimálních informačních požadavků pro povolování postupů, které umožňují ověření skutečnosti, zda tato podmínka je, či není splněna.

3.3.2.2.   Budovy, které mají jak obytnou, tak i jinou než obytnou funkci

Směrnice o energetické náročnosti budov neobsahuje žádné výslovné ustanovení, které by upravovalo uplatňování požadavků v oblasti elektromobility v budovách, které mají obytnou i jinou než obytnou funkci (např. obytná budova s komerčními prostory v přízemí), členské státy tedy mohou stanovit nejvhodnější přístup pro tyto případy (123).

3.3.3.   Význam pojmů (čl. 8 odst. 2 a čl. 8 odst. 8 směrnice o energetické náročnosti budov)

Důležitá je celá řada pojmů, které nejsou vždy výslovně definovány.

Parkoviště – směrnice o energetické náročnosti budov neuvádí žádnou výslovnou definici. V kontextu směrnice o energetické náročnosti budov by se ovšem pojem „parkoviště“ neměl vztahovat například na pouliční parkování na veřejných komunikacích.

Obytný/jiný než obytný – směrnici o energetické náročnosti budov tyto pojmy rozlišuje, nedefinuje je však. „Obytný“ by mělo být vykládáno jako obsahující obydlí pro jednu či více rodin. „Jiný než obytný“ zahrnuje budovy, které jsou využívány k jinému účelu než obytnému (tj. kancelářské budovy, budovy zdravotnických zařízení, budovy určené pro velkoobchod a maloobchod, budovy vzdělávacích institucí, hotely a restaurace atd.).

Elektrické rozvody (budovy/parkoviště) – ve směrnici o energetické náročnosti budov není uvedena žádná výslovná definice. Tento pojem by nicméně měl odkazovat na elektroinstalaci (ať už jako celek, nebo její část) budovy nebo parkoviště – včetně elektrických vodičů, přístrojů a souvisejícího vybavení.

Větší renovaci definuje čl. 2 bod 10 směrnice o energetické náročnosti budov (124). Tato definice se uplatní v případě ustanovení o elektromobilitě uvedených ve směrnici o energetické náročnosti budov.

Fyzicky sousedící – směrnice o energetické náročnosti budov neuvádí žádnou výslovnou definici.

Pojem fyzického sousedství je důležitý v případech, kdy se parkoviště nenachází uvnitř budovy, má s ní však jasné spojení.

Fyzické sousedství v první řadě naznačuje, že obvod parkoviště se alespoň v jednom místě dotýká obvodu budovy.

Při určení působnosti povinnosti zavádět dobíjecí stanice a kabelovody v budovách s fyzicky sousedícími parkovišti ve vnitrostátních právních předpisech mohou členské státy zvážit i řadu dalších kritérií, např.:

| a) | Existuje mezi parkovištěm a budovou fyzické/technické spojení? |
| --- | --- |

a)

Existuje mezi parkovištěm a budovou fyzické/technické spojení?

| b) | Využívají parkoviště pouze nebo z velké části obyvatelé budovy? |
| --- | --- |

b)

Využívají parkoviště pouze nebo z velké části obyvatelé budovy?

| c) | Mají parkoviště a budova do určité míry společného vlastníka? |
| --- | --- |

c)

Mají parkoviště a budova do určité míry společného vlastníka?

Členské státy mají určitou flexibilitu, pokud jde o výklad pojmu sousedství a o řešení konkrétních případů, a vybízejí se, aby tato tři kritéria vzaly při provádění a uplatňování těchto povinností v potaz.

Mohou především nastat situace, kdy parkoviště přísně vzato s budovou fyzicky nesousedí (např. je na druhé straně silnice nebo od budovy odděleno zelenou plochou), mezi ním a budovou nicméně existuje jasné spojení, pokud jde o vlastnictví nebo využívání. V takové situaci by bylo vhodné a důležité povinnosti uplatnit (parkovací místa např. v případě bytového domu vlastní a využívají jeho obyvatelé).

Následující tabulka uvádí příklady situací, kdy by se mohla navrhovaná kritéria uplatňovat.

Tabulka 15

Možná spojení mezi budovami a parkovišti

| Kritérium | Situace | Poznámka | Příklady |
| --- | --- | --- | --- |
| Fyzické/technické spojení |
| | Parkoviště sdílí s budovou stejné elektrické rozvody. | Uplatnění povinností je obecně relevantní: velká pravděpodobnost, že vlastníci budovy a parkoviště jsou totožní. | Parkoviště nákupního centra nebo sdílené obytné budovy. |
| | Parkoviště se nachází vedle budovy a má samostatné elektrické rozvody. | Posouzení bude záviset na vlastnictví nebo využívání. | Veřejné nebo soukromé parkoviště sdílené s několika blízkými budovami. |
| Použití |
| | Uživatelé budovy jsou uživateli parkoviště. | Uplatnění povinností na parkoviště je obecně vhodné. | Parkoviště společnosti využívané jejími zaměstnanci. |
| Vlastnictví |
| | Vlastník budovy je totožný s vlastníkem parkoviště. | V takových situacích se obecně povinnosti na parkoviště uplatní. | Jiné než obytné budovy a parkoviště využívané společností; parkovací místa náležící k bytům bytového domu. |
| | Vlastník budovy není totožný s vlastníkem parkoviště. | V závislosti na využívání parkoviště; zpravidla bude vhodné povinnosti na parkoviště uplatnit. | Jiná než obytná budova ve vlastnictví společnosti a parkoviště využívané výhradně nebo z velké části zaměstnanci společnosti; parkoviště se pronajímá. |

Kritérium

Situace

Poznámka

Příklady

Fyzické/technické spojení

Parkoviště sdílí s budovou stejné elektrické rozvody.

Uplatnění povinností je obecně relevantní: velká pravděpodobnost, že vlastníci budovy a parkoviště jsou totožní.

Parkoviště nákupního centra nebo sdílené obytné budovy.

Parkoviště se nachází vedle budovy a má samostatné elektrické rozvody.

Posouzení bude záviset na vlastnictví nebo využívání.

Veřejné nebo soukromé parkoviště sdílené s několika blízkými budovami.

Použití

Uživatelé budovy jsou uživateli parkoviště.

Uplatnění povinností na parkoviště je obecně vhodné.

Parkoviště společnosti využívané jejími zaměstnanci.

Vlastnictví

Vlastník budovy je totožný s vlastníkem parkoviště.

V takových situacích se obecně povinnosti na parkoviště uplatní.

Jiné než obytné budovy a parkoviště využívané společností; parkovací místa náležící k bytům bytového domu.

Vlastník budovy není totožný s vlastníkem parkoviště.

V závislosti na využívání parkoviště; zpravidla bude vhodné povinnosti na parkoviště uplatnit.

Jiná než obytná budova ve vlastnictví společnosti a parkoviště využívané výhradně nebo z velké části zaměstnanci společnosti; parkoviště se pronajímá.

3.3.4.   Požadavky na instalaci minimálního počtu dobíjecích stanic (čl. 8 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov)

Kromě požadavků na instalaci uvedených v čl. 8 odst. 2 a 5 směrnice o energetické náročnosti budov musí členské státy podle čl. 8 odst. 3 stanovit požadavky na instalaci minimálního počtu dobíjecích stanic pro všechny jiné než obytné budovy s více než 20 parkovacími místy. Tyto požadavky se musí uplatnit nejpozději od 1. ledna 2025.

Požadavky, které je třeba stanovit nejpozději do 10. března 2020, musí určovat alespoň minimální počet dobíjecích stanic pro každou jinou než obytnou budovu s více než 20 parkovacími místy. Členské státy také mohou dle svého vlastního uvážení přijmout požadavky s širší působností (včetně např. požadavků na instalaci kabelovodů nebo určení minimálního počtu dobíjecích stanic pro jiné než obytné budovy s méně než 20 parkovacími místy nebo pro obytné budovy).

Přijetím těchto požadavků do 10. března 2020 se zajistí, aby majitelé budov (125) měli téměř 5 let (od 10. března 2020 do 31. prosince 2024) na to, aby přijali kroky nezbytné k tomu, aby jejich budovy požadavky splňovaly.

Aby se zajistilo přiměřené a vhodné zavádění dobíjecích stanic, měly by členské státy při určování minimálního počtu brát v potaz různé faktory (126):

| a) | příslušné vnitrostátní, regionální a místní podmínky; a |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní, regionální a místní podmínky; a

| b) | případné rozdíly v potřebách a okolnostech v závislosti na oblasti, typologii budov, dostupnosti veřejné dopravy a dalších relevantních kritériích. |
| --- | --- |

b)

případné rozdíly v potřebách a okolnostech v závislosti na oblasti, typologii budov, dostupnosti veřejné dopravy a dalších relevantních kritériích.

Členské státy se mohou rozhodnout, že vypracují přehled parkovišť s více než 20 parkovacími místy s cílem zjistit, na která se budou tyto požadavky vztahovat.

Požadavky, které členské státy v souladu s čl. 8 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov stanoví, se uplatní jednotlivě na každou jinou než obytnou budovu s parkovištěm, jež existuje ke dni 1. ledna 2025 a má více než 20 parkovacích míst.

Členské státy by mohly určit minimální počet dobíjecích stanic zohledněním mimo jiné odhadovaného počtu registrovaných elektrických vozidel v členském státě ke konci roku 2024 (tedy k datu, od kdy se požadavky vyplývající z čl. 8 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov uplatní (127)).

V případě nových budov nebo budov procházejících větší renovací s více než 20 parkovacími místy, kdy se požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 včetně požadavků na kabelovody liší od požadavků stanovených členským státem podle čl. 8 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov, se uplatní oba požadavky a oba se musí brát v potaz.

3.3.5.   Směrnice 2014/94/EU

Směrnice o energetické náročnosti budov a směrnice 2014/94/EU jsou vzájemně se doplňující právní nástroje. Obě obsahují ustanovení o zavádění dobíjecích stanic pro elektrická vozidla, liší se ovšem jejich oblast působnosti a povinnosti, které členským státům ukládají.

Směrnice 2014/94/EU stanoví celkový právní rámec (128) pro normalizaci a zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (mezi něž patří dobíjecí infrastruktura pro elektrická vozidla), včetně informací pro uživatele, zatímco směrnice o energetické náročnosti budov určuje konkrétní požadavky na instalaci infrastruktury pro elektrická vozidla v určitých budovách.

Směrnice 2014/94/EU se vztahuje na všechny dobíjecí stanice (129) (jak veřejné, tak soukromé, včetně těch, které se nutně nenachází v budově nebo s ní fyzicky nesousedí). Článek 8 směrnice o energetické náročnosti budov se týká pouze elektromobility v souvislosti s parkovacími místy v parkovištích, která se nacházejí v budově nebo s ní fyzicky sousedí (jak veřejná, tak soukromá).

Směrnice 2014/94/EU definuje dobíjecí stanice (včetně běžných a vysoce výkonných dobíjecích stanic), stanoví společné technické specifikace pro dobíjecí stanice a umožňuje Komisi v této souvislosti přijímat další normy a požadavky prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci (130). Směrnice o energetické náročnosti budov na tyto definice a specifikace odkazuje.

Směrnice 2014/94/EU požaduje, aby členské státy přijaly vnitrostátní politické rámce a aby do nich zahrnuly vnitrostátní cíle v oblasti zavádění veřejných a soukromých dobíjecích stanic (131). Směrnice 2014/94/EU ve svém článku 4 stanoví řadu minimálních požadavků, pokud jde o instalaci, provoz a využívání dobíjecích stanic.

Směrnice o energetické náročnosti budov stanoví konkrétní požadavky na instalaci (pro jiné než obytné a obytné budovy, které jsou nové nebo prochází větší renovací) a ukládá členským státům povinnost stanovit požadavky na minimální počet dobíjecích stanic pro některé stávající budovy.

V rámci směrnice 2014/94/EU měly členské státy Komisi informovat o svých vnitrostátních politických rámcích do 18. listopadu 2016. Vnitrostátní cíle, které tyto rámce stanoví, mají zajistit, aby byl do 31. prosince 2020 vybudován přiměřený počet veřejně přístupných dobíjecích stanic, s cílem umožnit provoz elektrických vozidel alespoň v městských a příměstských aglomeracích a v jiných hustě obydlených oblastech a případně v sítích určených členskými státy. Požadavky na instalaci vyplývající ze směrnice o energetické náročnosti budov, které se týkají nových budov a větších renovací, se uplatní od 10. března 2020 a požadavky, které stanoví členské státy a které se vztahují na stávající budovy, se uplatní od 1. ledna 2025.

Komise musí podle směrnice 2014/94/EU monitorovat, zda jsou v každém členském státě do 31. prosince 2025 vybudovány další veřejně přístupné dobíjecí stanice, a to alespoň v rámci hlavní sítě TEN-T, v městských a příměstských aglomeracích a v jiných hustě obydlených oblastech. Členské státy musí rovněž přijmout opatření v rámci svých vnitrostátních rámců politiky, která podpoří a usnadní zavádění veřejně nepřístupných dobíjecích stanic.

Směrnice 2014/94/EU se vztahuje na všechny typy dobíjecí infrastruktury: pro elektrická vozidla, ale i pro autobusy (132), nákladní vozidla a plavidla. Směrnice o energetické náročnosti budov se ze své podstaty týká dobíjecí infrastruktury pouze pro osobní vozidla a dodávky.

Ačkoli se směrnice 2014/94/EU v první řadě týká „veřejně přístupných dobíjecích stanic“, obsahuje také řadu ustanovení, která se uplatní na všechny dobíjecí stanice, a to jak veřejné, tak soukromé (včetně těch, které jsou veřejně přístupné, a těch veřejně nepřístupných). Tyto požadavky se uplatní v případě dobíjecích stanic instalovaných v rámci směrnice o energetické náročnosti budov:

| a) | Ustanovení čl. 4 odst. 3 směrnice 2014/94/EU členským státům ukládá, aby podporovaly a usnadňovaly zavádění veřejně nepřístupných dobíjecích stanic. |
| --- | --- |

a)

Ustanovení čl. 4 odst. 3 směrnice 2014/94/EU členským státům ukládá, aby podporovaly a usnadňovaly zavádění veřejně nepřístupných dobíjecích stanic.

| b) | Ustanovení čl. 4 odst. 4 směrnice 2014/94/EU členským státům ukládá, aby zajistily, aby všechny běžné a vysoce výkonné dobíjecí stanice splňovaly technické specifikace stanovené v příloze II směrnice 2014/94/EU. |
| --- | --- |

b)

Ustanovení čl. 4 odst. 4 směrnice 2014/94/EU členským státům ukládá, aby zajistily, aby všechny běžné a vysoce výkonné dobíjecí stanice splňovaly technické specifikace stanovené v příloze II směrnice 2014/94/EU.

| c) | Ustanovení čl. 4 odst. 12 směrnice 2014/94/EU členským státům ukládá, aby zajistily, aby právní rámec umožňoval výběr dodávky elektrické energie pro všechny dobíjecí stanice, pokud jde o domácnosti nebo prostory, kde jsou dobíjecí stanice umístěny. |
| --- | --- |

c)

Ustanovení čl. 4 odst. 12 směrnice 2014/94/EU členským státům ukládá, aby zajistily, aby právní rámec umožňoval výběr dodávky elektrické energie pro všechny dobíjecí stanice, pokud jde o domácnosti nebo prostory, kde jsou dobíjecí stanice umístěny.

3.4.   Pokyny pro provedení ustanovení týkajících se elektromobility

3.4.1.   Zajištění správného provedení (čl. 8 odst. 2 až 8 směrnice o energetické náročnosti budov)

Členské státy musí provést všechny tyto povinnosti před uplynutím lhůty pro provedení, tedy do 10. března 2020. To zahrnuje stanovení vnitrostátních požadavků na minimální počet dobíjecích stanic pro elektrická vozidla pro parkovací místa v parkovištích ve stávajících jiných než obytných budovách, ačkoli tyto požadavky mohou vstoupit v platnost až v roce 2025 (133).

Některé definice pochází ze směrnice 2014/94/EU, a měly by proto již být provedeny ve vnitrostátním právu, a to včetně těchto pojmů:

| | Elektrické vozidlo (nebo elektrické auto do zásuvky (PEV (134))) je definováno v čl. 2 bodu 2 směrnice 2014/94/EU. Elektrické vozidlo je „motorové vozidlo s pohonem zahrnujícím alespoň jedno neperiferní elektrické zařízení jakožto měnič energie s elektricky dobíjeným systémem ukládání energie, který je možno dobíjet externě“. Tato definice zahrnuje různé typy elektrických vozidel, včetně elektrických osobních aut a lehkých elektrických vozidel, např. motocyklů. |
| --- | --- |

Elektrické vozidlo (nebo elektrické auto do zásuvky (PEV (134))) je definováno v čl. 2 bodu 2 směrnice 2014/94/EU. Elektrické vozidlo je „motorové vozidlo s pohonem zahrnujícím alespoň jedno neperiferní elektrické zařízení jakožto měnič energie s elektricky dobíjeným systémem ukládání energie, který je možno dobíjet externě“. Tato definice zahrnuje různé typy elektrických vozidel, včetně elektrických osobních aut a lehkých elektrických vozidel, např. motocyklů.

| | Dobíjecí stanice je definována v čl. 2 bodu 3 směrnice 2014/94/EU jako: „rozhraní schopné dobíjet v určitém okamžiku jedno elektrické vozidlo nebo u něhož je možno provést výměnu baterie v určitém okamžiku u jednoho elektrického vozidla“.
  Směrnice 2014/94/EU rovněž definuje „běžné“ (čl. 2 bod 4) a „vysoce výkonné“ (čl. 2 bod 5) dobíjecí stanice.
  Při provádění ustanovení článku 8 směrnice o energetické náročnosti budov mohou členské státy dle svého vlastního uvážení určit (nebo neurčit), zda mají být dobíjecí stanice, které se mají zavádět, běžné, nebo vysoce výkonné ve smyslu definic stanovených ve směrnici 2014/94/EU. |
| --- | --- |

Dobíjecí stanice je definována v čl. 2 bodu 3 směrnice 2014/94/EU jako: „rozhraní schopné dobíjet v určitém okamžiku jedno elektrické vozidlo nebo u něhož je možno provést výměnu baterie v určitém okamžiku u jednoho elektrického vozidla“.

Směrnice 2014/94/EU rovněž definuje „běžné“ (čl. 2 bod 4) a „vysoce výkonné“ (čl. 2 bod 5) dobíjecí stanice.

Při provádění ustanovení článku 8 směrnice o energetické náročnosti budov mohou členské státy dle svého vlastního uvážení určit (nebo neurčit), zda mají být dobíjecí stanice, které se mají zavádět, běžné, nebo vysoce výkonné ve smyslu definic stanovených ve směrnici 2014/94/EU.

Směrnice o energetické náročnosti budov nicméně obsahuje tyto nové definice, které musí být provedeny:

| | Kabelovody
   (135) se rozumí „vedení elektrických kabelů“ (čl. 8 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov). Zde je text třeba chápat v obecném smyslu, včetně kabelovodů připevněných ke zdem. |
| --- | --- |

Kabelovody
   (135) se rozumí „vedení elektrických kabelů“ (čl. 8 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov). Zde je text třeba chápat v obecném smyslu, včetně kabelovodů připevněných ke zdem.

3.4.2.   Výjimky (neuplatnění) (čl. 8 odst. 4 a čl. 8 odst. 6 směrnice o energetické náročnosti budov)

Z požadavků na instalaci dobíjecích stanic a kabelovodů existuje řada možných výjimek (neuplatnění). Ty jsou stanoveny v čl. 8 odst. 4 a čl. 8 odst. 6 směrnice o energetické náročnosti budov.

3.4.2.1.   Možnost členských států nestanovit nebo neuplatňovat požadavky s ohledem na malé a střední podniky

Podle čl. 8 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov se mohou členské státy rozhodnout nestanovit nebo neuplatňovat požadavky uvedené v čl. 8 odst. 2 a 3 směrnice o energetické náročnosti budov na budovy, které vlastní nebo obývají malé a střední podniky. Ty jsou definovány v hlavě I přílohy doporučení Komise 2003/361/ES (136), na niž odkazuje čl. 8 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov.

3.4.2.2.   Možnost členských států neuplatňovat některé požadavky na konkrétní kategorie budov

V průběhu provádění se členské státy mohou rozhodnout v určitých situacích neuplatňovat požadavky uvedené v čl. 8 odst. 2, čl. 8 odst. 3 a čl. 8 odst. 5. Vyčerpávající seznam těchto případů je uveden v čl. 8 odst. 6 směrnice o energetické náročnosti budov.

3.4.3.   Definice a stanovení požadavků na instalaci dobíjecích stanic (čl. 8 odst. 2, čl. 8 odst. 3 a čl. 8 odst. 5 směrnice o energetické náročnosti budov)

3.4.3.1.   Technické požadavky na dobíjecí stanice

Dobíjecí stanice zavedené v rámci směrnice o energetické náročnosti budov musí splňovat technické specifikace stanovené v příloze II směrnice 2014/94/EU i veškeré další technické normy přijaté prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle směrnice 2014/94/EU – mezi ně patří běžné a vysoce výkonné dobíjecí stanice a dobíjecí stanice pro motorová vozidla kategorie L (dvoukolová a tříkolová vozidla a čtyřkolky) (137).

Ustanovení čl. 4 odst. 4 směrnice 2014/94/EU členským státům ukládá, aby zajistily, aby běžné a vysoce výkonné dobíjecí stanice splňovaly alespoň technické specifikace stanovené v bodu 1.1 přílohy II i specifické požadavky na bezpečnost, které jsou v platnosti na vnitrostátní úrovni.

Při provádění směrnice o energetické náročnosti budov (konkrétně čl. 8 odst. 2, čl. 8 odst. 3 a čl. 8 odst. 5) mohou členské státy dle svého vlastního uvážení určit, nebo neurčit, zda mají být dobíjecí stanice, které se mají zavádět, běžné nebo vysoce výkonné ve smyslu definic stanovených ve směrnici 2014/94/EU.

3.4.3.2.   Další požadavky

Další požadavky se rovněž mohou uplatnit v závislosti na budově a v mnoha případech v závislosti na skutečnosti, zda bude dobíjecí stanice veřejně přístupná, či nikoli (138).

Požadavky týkající se elektromobility by měly být chápány i v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (139), která stanoví tržní rámec pro účinnou integraci baterií (včetně baterií vozidel) do elektrické soustavy. Aby nicméně vozidla poskytovala nezbytnou flexibilitu s ohledem na soustavu prostřednictvím inteligentního nabíjení a dodávky z vozidla do sítě (140), měla by dobíjecí infrastruktura a elektrické rozvody, které tvoří její základ, být vhodná pro svůj účel.

Za předpokladu, že budou požadavky směrnice o energetické náročnosti budov provedeny ve vnitrostátním právu, bude možné do vnitrostátních právních předpisů začlenit tyto další prvky (nebo typy prvků):

| a) | specifikace pro kabelovody (141); |
| --- | --- |

a)

specifikace pro kabelovody (141);

| b) | specifikace týkající se požární bezpečnosti (142); |
| --- | --- |

b)

specifikace týkající se požární bezpečnosti (142);

| c) | specifikace pro dobíjecí stanice (143), a to i v souvislosti s přístupností pro osoby se zdravotním postižením (144); |
| --- | --- |

c)

specifikace pro dobíjecí stanice (143), a to i v souvislosti s přístupností pro osoby se zdravotním postižením (144);

| d) | požadavky související se zvláštní parkovací infrastrukturou pro elektrická jízdní kola, včetně (elektrických) nákladních kol, a pro vozidla osob s omezenou schopností pohybu (145); |
| --- | --- |

d)

požadavky související se zvláštní parkovací infrastrukturou pro elektrická jízdní kola, včetně (elektrických) nákladních kol, a pro vozidla osob s omezenou schopností pohybu (145);

| e) | požadavky související s chytrými/inteligentními měřicími systémy (146); |
| --- | --- |

e)

požadavky související s chytrými/inteligentními měřicími systémy (146);

| f) | požadavky související s inteligentním nabíjením (147); |
| --- | --- |

f)

požadavky související s inteligentním nabíjením (147);

| g) | požadavky, které by usnadnily využívání autobaterií jako zdroje energie (dodávka z vozidla do sítě) (148); |
| --- | --- |

g)

požadavky, které by usnadnily využívání autobaterií jako zdroje energie (dodávka z vozidla do sítě) (148);

| h) | v případě veřejně přístupných dobíjecích stanic požadavky týkající se ad hoc dobíjení a transparentnosti cen za dobíjení (149); |
| --- | --- |

h)

v případě veřejně přístupných dobíjecích stanic požadavky týkající se ad hoc dobíjení a transparentnosti cen za dobíjení (149);

| i) | požadavky týkající se svobodné možnosti provozovatelů dobíjecích stanic kupovat elektrickou energii od libovolného dodavatele elektrické energie v EU (150) a možnosti pro uživatele uzavřít smlouvu s jiným dodavatelem než se subjektem, který dodává elektrickou energii do dané domácnosti či do daných prostor (151). |
| --- | --- |

i)

požadavky týkající se svobodné možnosti provozovatelů dobíjecích stanic kupovat elektrickou energii od libovolného dodavatele elektrické energie v EU (150) a možnosti pro uživatele uzavřít smlouvu s jiným dodavatelem než se subjektem, který dodává elektrickou energii do dané domácnosti či do daných prostor (151).

Členské státy by měly určit, do jaké míry je třeba takové specifické technické požadavky na instalaci ve vnitrostátních předpisech určit.

Zjednodušení zavádění dobíjecích stanic

Ustanovení čl. 8 odst. 7 směrnice o energetické náročnosti budov členským státům ukládá, aby zajistily opatření v zájmu jednoduššího zavádění dobíjecích stanic v nových i stávajících obytných i jiných než obytných budov a zabývaly se případnými regulatorními překážkami, včetně povolovacích a schvalovacích postupů (152). Tato povinnost musí být splněna provedením směrnice o energetické náročnosti budov ve vnitrostátním právu nejpozději před uplynutím lhůty pro provedení.

3.4.3.3.   Rozdílné motivace a administrativní komplikace (153)

Zdlouhavé a složité schvalovací postupy mohou pro majitele a nájemce při instalaci dobíjecích stanic do stávajících obytných a jiných než obytných budov s více nájemci představovat významnou překážku. Získání nezbytných schválení může způsobit zpoždění nebo instalaci zabránit.

Požadavky ohledně
  „práva na připojení“ nebo „práva na nabití“
  zajistí, aby mohl jakýkoli nájemce či spolumajitel instalovat dobíjecí stanici pro elektrické vozidlo, aniž by musel (potenciálně složitě) získávat souhlas od pronajímatele nebo od ostatních spolumajitelů.

Ve Španělsku například právní předpisy umožňují, aby spoluvlastník instaloval dobíjecí stanici pro soukromé užití, pokud se nachází na samostatném parkovacím místě a pokud bylo sdružení spoluvlastníků předem informováno. Spoluvlastníci instalaci nemohou zabránit. Náklady na instalaci a následnou spotřebu elektrické energie hradí jednotlivec, který dobíjecí stanici instaloval.

3.4.4.   Udržitelnost (čl. 8 odst. 8 směrnice o energetické náročnosti budov)

Ustanovení čl. 8 odst. 8 směrnice o energetické náročnosti budov členským státům ukládá, aby zvážily potřebu soudržných politik pro budovy, tzv. měkkou (nebo aktivní) a zelenou mobilitu a pro územní plánování.

Plán udržitelné městské mobility tvoří základ politiky EU v oblasti městské mobility. Včasné začlenění elektromobility do tvorby plánů mobility přijatých v rámci plánu udržitelné městské mobility může pomoci realizovat cíle čl. 8 odst. 8 směrnice o energetické náročnosti budov.

Plán udržitelné městské mobility předkládá dlouhodobý, multidisciplinární, komplexní přístup, který se vztahuje na všechny druhy dopravy a má za cíl řešit otázky, jako jsou kongesce, znečištění vzduchu a znečištění hlukem, změna klimatu, silniční nehody, dopady na zdraví, přístupnost pro osoby se zdravotním postižením a starší osoby, neúčinné využívání veřejného prostoru a lepší kvalita života. Doplňují jej pokyny k tomuto plánu a komplexní informace o něm, které jsou dostupné na webové stránce Eltis – The urban mobility observatory – v oddíle „Plány mobility“
   (154). Plány udržitelné městské mobility již provádí více než 1 000 měst. Tento koncept prokázal svou hodnotu tím, že při plánování městské mobility spojil různé zúčastněné subjekty z veřejné i soukromé sféry.

V této souvislosti je třeba zmínit, že městská agenda pro EU byla zahájena v rámci mezivládní spolupráce v roce 2016 s obecným cílem zahrnout městský rozměr do politik, které mají dopady na města, aby bylo dosaženo lepší právní úpravy, lepšího financování a lepších znalostí pro evropská města. Tato agenda se provádí prostřednictvím partnerství ve formátu víceúrovňové správy a jedno z partnerství se zaměřuje na městskou mobilitu. Jejím cílem je navrhovat řešení za účelem zlepšení rámcových podmínek pro městskou mobilitu pro evropská města, včetně otázek relevantních z hlediska technologického vývoje, podpory využívání aktivních druhů dopravy i zlepšení veřejné dopravy.

Členské státy, které nestanoví požadavky nebo pokyny pro parkování jízdních kol, by měly vypracovat alespoň pokyny pro místní orgány ohledně začlenění požadavků na parkování jízdních kol do stavebních předpisů a politik územního plánování. Tyto pokyny by měly zahrnovat jak kvantitativní (tj. počet parkovacích míst), tak kvalitativní prvky.

3.4.5.   Dlouhodobá politická a finanční opatření (článek 2a směrnice o energetické náročnosti budov)

Kromě toho se členské státy vybízejí, aby rovněž zvážily politická a finanční opatření jako součást svých dlouhodobých strategií renovací (článek 2a směrnice o energetické náročnosti budov). Ta mohou podpořit a zrychlit zavádění infrastruktury pro elektromobilitu ve stávajících budovách, v případech větších renovací (čl. 8 odst. 2 a 5) a za účelem splnění minimálních požadavků na jiné než obytné budovy stanovené v čl. 8 odst. 3 s ohledem na to, že se situace na příslušných trzích bude v průběhu času pravděpodobně vyvíjet a bude postupně překonávat některá současná selhání trhu.

4.   USTANOVENÍ O VÝPOČTU PRIMÁRNÍCH ENERGETICKÝCH FAKTORŮ

4.1.   Účel: transparentnost výpočtu primárních energetických faktorů

Energetická náročnost budovy musí být vyjádřena číselným ukazatelem spotřeby primární energie, což je energie nutná k uspokojení energetických potřeb budovy. „Primární energie“ se vypočte z množství dodaných toků energie za použití konverzních faktorů primární energie nebo váhových faktorů (155). Toky energie zahrnují elektrickou energii čerpanou ze sítě, plyn ze sítí, benzín nebo pelety (všechny s příslušnými konverzními faktory primární energie) dopravené do budovy pro pohon technických systémů budovy, ale i teplo nebo elektrickou energii vyrobené na místě.

Podle směrnice o energetické náročnosti budov jsou členské státy odpovědné za výpočet primárních energetických faktorů pro různé energetické nosiče používané v budovách. Výpočet primárních energetických faktorů může být ovlivněn různými vnitrostátními skladbami zdrojů elektrické energie, účinností podílu elektráren, podílem energie z obnovitelných zdrojů a různými metodami výpočtu. Zkušenosti ukazují, že čísla vykazovaná členskými státy se významně liší a postupy k určení primárních energetických faktorů nejsou vždy transparentní.

Aby byly splněny cíle politiky energetické účinnosti budov, měla by se zlepšit transparentnost certifikátů energetické náročnosti, a to zajištěním toho, aby byly všechny parametry nezbytné pro výpočty stanoveny a uplatňovány jednotně, jak pro požadavky na minimální energetickou náročnost, tak pro certifikaci.

Cílem bodu 2 přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov je zavést určitý stupeň transparentnosti výpočtu primárních energetických faktorů, aby se zajistila ústřední úloha obvodového pláště budov a řešila úloha obnovitelných zdrojů na místě i mimo dané místo (156).

4.2.   Oblast působnosti ustanovení o výpočtu primárních energetických faktorů

Příloha I směrnice o energetické náročnosti budov byla změněna, aby se zlepšila transparentnost a soudržnost 33 různých regionálních a vnitrostátních metodik pro výpočet energetické náročnosti, které se v současnosti používají.

Především byl změněn bod 2 přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov, aby i) lépe odrážel energetické potřeby spojené s typickým užíváním budovy s ohledem na vývoj v odvětví stavebnictví a ii) určil další položky, které je třeba při stanovování primárních energetických faktorů zvážit.

Článek 3 vyžaduje přijetí vnitrostátních metodik pro výpočet energetické náročnosti budov. Ustanovení článku 3 a ustanovení týkající se výpočtu nákladově optimálních úrovní (články 4 a 5 (157)) zůstávají nezměněna.

4.3.   Chápání ustanovení o výpočtu primárních energetických faktorů

4.3.1.   Energetické potřeby, které je třeba zvážit (první pododstavec bodu 2 přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov)

Aby bylo možné vypočíst energetickou náročnost budovy, měly by nejprve být určeny její energetické potřeby. Ty vyjadřují množství energie (bez ohledu na její zdroj), které je třeba dodat, aby bylo možné udržet zamýšlené vnitřní podmínky. Určení energetických potřeb budovy je pro výpočet její energetické náročnosti důležitým krokem v souladu s metodikou nákladově optimálních úrovní. Postupně se tak rozšiřuje systémová hranice od energetických potřeb na spotřebu energie, dále na dodanou energii a nakonec na primární energii.

Směrnice o energetické náročnosti budov stanoví, že je třeba pokrýt energetické potřeby pro vytápění prostor, chlazení prostor, přípravu teplé vody, větrání, osvětlení a případně další oblasti a zohlednit rozšířenou definici „technického systému budovy“ (čl. 2 bod 3 směrnice o energetické náročnosti budov). Pokud jde o určení užívání energie budovy, samy členské státy rozhodnou, zda se při výpočtu energetické náročnosti zohlední další energetické potřeby z širší definice technických systémů budov. Členské státy se rovněž vybízejí, aby vzaly na vědomí, že zabudované osvětlení představuje významnou spotřebu energie pro všechny budovy, především v sektoru jiných než obytných budov.

Toto ustanovení zdůrazňuje, že výpočet energetických potřeb musí vést k optimalizaci zdraví, kvality vnitřního vzduchu a úrovně komfortu stanovených členskými státy na vnitrostátní nebo regionální úrovni (158). Tyto prvky (159) jsou zásadní, neboť budovy jsou ve směrnici o energetické náročnosti budov definovány jako stavby, v nichž se energie používá k úpravě vnitřního prostředí. Kromě toho méně náročné budovy poskytují větší komfort a pohodlí pro své obyvatele a zlepšují zdravé vnitřní prostředí. Tyto požadavky nejsou nové, neboť směrnice o energetické náročnosti budov již (před změnou) vyžadovala, aby se při určování minimálních požadavků na energetickou náročnost zohledňovaly obecné podmínky vnitřního prostředí (článek 4).

Postup výpočtu nákladově optimálních úrovní by měl být navržen tak, aby byly v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 244/2012 rozdíly v kvalitě vzduchu a komfortu transparentní. Aby se v evropském fondu budov zamezilo zhoršení kvality vnitřního vzduchu, komfortu a zdravotních podmínek, mělo by dojít k postupnému zpřísňování minimálních požadavků na energetickou náročnost vyplývajících ze zavádění budov s téměř nulovou spotřebou energie v celé Evropě spolu s odpovídajícími strategiemi zabývajícími se vnitřním prostředím (160).

4.3.2.   Definice primárních energetických faktorů (druhý pododstavec bodu 2 přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov)

Směrnice o energetické náročnosti budov upřesňuje, že primární energetické nebo váhové faktory pro jednotlivé energetické nosiče mohou být založeny na vnitrostátních, regionálních či místních ročních, sezónních či měsíčních vážených průměrech nebo na konkrétnějších informacích dostupných pro jednotlivé dálkové soustavy. To výslovně uznává současnou flexibilitu, kterou členské státy při určování primárních energetických faktorů mají.

Jeden příklad souvisí s úpravou elektrických sítí (a do určité míry i dálkového vytápění), kdy by používání sezónních nebo měsíčních faktorů pro elektrickou energii namísto jedné roční průměrné hodnoty mohlo být v případě vytápění vhodnější. Podobně se fotovoltaická složka výroby lépe popisuje na základě sezónních faktorů. Při určování primárních energetických faktorů pro účely výpočtu energetické náročnosti budovy lze rovněž zohlednit místní podmínky.

4.3.3.   Snaha o optimální energetickou náročnost obvodového pláště budovy (třetí pododstavec bodu 2 přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov)

Podle třetího pododstavce bodu 2 přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov musí členské státy zajistit, aby cílem uplatňování primárních energetických a váhových faktorů byla optimální energetická náročnost pláště budovy. Pro optimalizaci energetické náročnosti budov je zásadní snížit celkovou poptávky po energii. V této souvislosti je třeba nepodceňovat význam obvodového pláště (161). Kromě toho mají technické systémy budov a systémy automatizace a kontroly budov ve spojení s minimálně náročnými obvodovými plášti větší dopad a je možné je snáze optimalizovat.

V souladu s doporučením Komise o podpoře budov s téměř nulovou spotřebou energie (162) by měla opatření v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti fungovat společně.

4.3.4.   Obnovitelné zdroje energie na místě a mimo dané místo (čtvrtý pododstavec bodu 2 přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov)

Směrnice o energetické náročnosti budov uvádí, že členské státy mohou při určování primárních energetických faktorů zohlednit obnovitelné zdroje energie dodávané energetickým nosičem a obnovitelné zdroje energie, které jsou vyráběné a využívané na místě. Toto ustanovení neupřesňuje, jak mají být chápány obnovitelné zdroje energie na místě a mimo dané místo, což členským státům umožňuje, aby primární energetické faktory vypočetly v souladu s místními nebo vnitrostátními podmínkami (163).

Směrnice o energetické náročnosti budov výslovně stanoví možnost zohledňovat obnovitelné zdroje energie při určování primárních energetických faktorů. V této souvislosti je vhodné připomenout několik bodů:

| a) | energie vyrobená na místě snižuje primární energii spojenou s dodanou energií; |
| --- | --- |

a)

energie vyrobená na místě snižuje primární energii spojenou s dodanou energií;

| b) | výpočet primárních energetických faktorů zahrnuje energii jak z neobnovitelných, tak z obnovitelných zdrojů, která byla do budovy dodána (celkový primární energetický faktor); |
| --- | --- |

b)

výpočet primárních energetických faktorů zahrnuje energii jak z neobnovitelných, tak z obnovitelných zdrojů, která byla do budovy dodána (celkový primární energetický faktor);

| c) | rozdělení primární energie na neobnovitelné a obnovitelné složky umožňuje srovnání výsledků mezi elektrickou energií z různých obnovitelných zdrojů a rovněž s elektrickou energií vyrobenou z fosilních paliv; |
| --- | --- |

c)

rozdělení primární energie na neobnovitelné a obnovitelné složky umožňuje srovnání výsledků mezi elektrickou energií z různých obnovitelných zdrojů a rovněž s elektrickou energií vyrobenou z fosilních paliv;

| d) | rozlišování mezi obnovitelnými a neobnovitelnými primárními energetickými faktory může lidem pomoci chápat spotřebu energie budovy. |
| --- | --- |

d)

rozlišování mezi obnovitelnými a neobnovitelnými primárními energetickými faktory může lidem pomoci chápat spotřebu energie budovy.

Směrnice o energetické náročnosti budov dále upřesňuje, že je možné zohlednit obnovitelné zdroje energie (dodávané energetickým nosičem a vyrobené na místě), a to za předpokladu, že se výpočet primárních energetických faktorů uplatní nediskriminačně.

Obecně lze říci, že zásada nediskriminačního přístupu vyžaduje, aby s výjimkou objektivně odůvodněných případů nebylo na srovnatelné situace nahlíženo rozdílně a aby na rozdílné situace nebylo nahlíženo stejně. To členským státům umožní zvolit úpravu, která je s ohledem na konkrétní vnitrostátní podmínky pro jejich konkrétní situaci nejvhodnější (164).

Jednou možností, jak zajistit, aby bylo na obnovitelné zdroje na místě a mimo dané místo nahlíženo srovnatelně, je odečíst podíl energie z obnovitelných zdrojů z celkového primárního energetického faktoru (neobnovitelného faktoru), čímž se zamezí tomu, aby limity výpočtu energetické náročnosti budov měly vliv na vnitrostátní nebo regionální politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

Členské státy mohou podobně vyvážit zásadu nediskriminačního zacházení s obnovitelnými zdroji energie oproti neobnovitelným zdrojům energie. Jednou možností, jak zajistit nediskriminační přístup, je zajistit transparentnost čísel, zvyklostí (tj. způsobů, jakými členské státy přistupují ke konkrétním aspektům výpočtu primárních energetických faktorů, např. četnosti revizí hodnot, volbou mezi retrospektivními a prospektivními hodnotami, definicí hranic sítě, změnami primárních energetických faktorů v průběhu času atd.) a výchozích předpokladů pro výpočet obnovitelných a neobnovitelných primárních energetických faktorů.

Následující tabulka popisuje možné situace, které mohou nastat, a uvádí příklady nediskriminačního přístupu k obnovitelným zdrojům energie na místě i mimo dané místo.

Tabulka 16

Přístup k energii z obnovitelných zdrojů energie na místě a mimo dané místo – příklady

| Příklady | Jsou srovnatelné? | Je přístup k obnovitelným zdrojům energie srovnatelný/nediskriminační? |
| --- | --- | --- |
| Obnovitelné zdroje na místě | Mimo dané místo | Situace, které nejsou zcela srovnatelné.
  Obnovitelný zdroj energie mimo dané místo je připojen do sítě, která s největší pravděpodobností dodává elektrickou energii do budovy prostřednictvím energií z různých zdrojů.
  I při použití stejné technologie (např. fotovoltaických panelů) se mohou výsledky lišit. | Výsledky se na základě úpravy energie z obnovitelného zdroje mimo dané místo mohou významně lišit.
  Je třeba mimo jiné zohlednit:






  — | Energie poskytovaná z jakéhokoli druhu sítě (např. elektrické nebo dálkové vytápění) je často složena z různých zdrojů. |

Příklady

Jsou srovnatelné?

Je přístup k obnovitelným zdrojům energie srovnatelný/nediskriminační?

Obnovitelné zdroje na místě

Mimo dané místo

Situace, které nejsou zcela srovnatelné.

Obnovitelný zdroj energie mimo dané místo je připojen do sítě, která s největší pravděpodobností dodává elektrickou energii do budovy prostřednictvím energií z různých zdrojů.

I při použití stejné technologie (např. fotovoltaických panelů) se mohou výsledky lišit.

Výsledky se na základě úpravy energie z obnovitelného zdroje mimo dané místo mohou významně lišit.

Je třeba mimo jiné zohlednit:

—

Energie poskytovaná z jakéhokoli druhu sítě (např. elektrické nebo dálkové vytápění) je často složena z různých zdrojů.

| — | Při srovnávání situací nezáleží pouze na technologii (nebo směsi technologií), kterou je třeba zohlednit, ale také na kvalitě skladby (tj. složky energie z obnovitelných zdrojů). Při výpočtu hodnot primárních energetických faktorů je proto třeba energii z obnovitelných zdrojů zohlednit. |
| --- | --- |

—

Při srovnávání situací nezáleží pouze na technologii (nebo směsi technologií), kterou je třeba zohlednit, ale také na kvalitě skladby (tj. složky energie z obnovitelných zdrojů). Při výpočtu hodnot primárních energetických faktorů je proto třeba energii z obnovitelných zdrojů zohlednit.

| — | Odečtení podílu energie z obnovitelných zdrojů od primárních energetických faktorů (primární energetický faktor energie z neobnovitelných zdrojů) by mohlo pomoci zajistit, aby bylo na obnovitelné zdroje energie na místě a mimo dané místo nahlíženo srovnatelně pozitivně. |
| --- | --- |

—

Odečtení podílu energie z obnovitelných zdrojů od primárních energetických faktorů (primární energetický faktor energie z neobnovitelných zdrojů) by mohlo pomoci zajistit, aby bylo na obnovitelné zdroje energie na místě a mimo dané místo nahlíženo srovnatelně pozitivně.

| — | Transparentnost čísel, zvyklostí a výchozích předpokladů je pro výpočet obnovitelných a neobnovitelných primárních energetických faktorů důležitá. |
| --- | --- |

—

Transparentnost čísel, zvyklostí a výchozích předpokladů je pro výpočet obnovitelných a neobnovitelných primárních energetických faktorů důležitá.

např. fotovoltaické panely

PEF (primární energetický faktor) = 0

energie z obnovitelných zdrojů vyrobená na místě se odečte od dodané energie

vysoký podíl energie z obnovitelných zdrojů v síti (např. fotovoltaický park)

PEF = 1

např. síť dálkového vytápění s vysokým podílem energie z obnovitelných zdrojů (např. solární, větrná)

PEF = 0,5

Situace, které nejsou zcela srovnatelné.

4.4.   Provedení ustanovení o výpočtu primárních energetických faktorů

Členské státy se vybízejí, aby před uplynutím lhůty pro provedení přezkoumaly své stavební předpisy a jasně stanovily energetické potřeby v příslušných prováděcích opatřeních, pokud v současných vnitrostátních metodikách pro výpočet dosud uvedeny nejsou.

5.   OVĚŘOVÁNÍ A PROSAZOVÁNÍ

Členské státy také budou muset v rámci své širší odpovědnosti a práce na zajištění účinného provádění a prosazování směrnice o energetické náročnosti budov zvážit, jak budou ověřovat a prosazovat dodržování:

| a) | systémových požadavků stanovených v souladu s čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov; |
| --- | --- |

a)

systémových požadavků stanovených v souladu s čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov;

| b) | požadavků na instalaci samoregulačních zařízení podle čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov; |
| --- | --- |

b)

požadavků na instalaci samoregulačních zařízení podle čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov;

| c) | požadavků na instalaci systémů automatizace a kontroly budov podle čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov; |
| --- | --- |

c)

požadavků na instalaci systémů automatizace a kontroly budov podle čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov;

| d) | požadavků v oblasti elektromobility podle článku 8 směrnice o energetické náročnosti budov. |
| --- | --- |

d)

požadavků v oblasti elektromobility podle článku 8 směrnice o energetické náročnosti budov.

Je důležité, aby majitelé, správce zařízení nebo energetičtí manažeři budov, na které se vztahují tyto požadavky, byli s předstihem informováni o vstupu těchto požadavků v platnost, aby mohli co nejlépe naplánovat a provést nezbytné práce.

Kromě toho, pokud jde o požadavky na instalaci samoregulačních zařízení:

| a) | v případech, kdy se tyto požadavky uplatní na nové budovy, mohou členské státy vycházet ze stávajících postupů v oblasti stavebních povolení; |
| --- | --- |

a)

v případech, kdy se tyto požadavky uplatní na nové budovy, mohou členské státy vycházet ze stávajících postupů v oblasti stavebních povolení;

| b) | v případech, kdy se tyto požadavky uplatní na stávající budovy při výměně zdrojů tepla, mohou členské státy vycházet ze stávajících postupů pro ověřování splnění požadavků stanovených v čl. 8 odst. 1 otopnými soustavami, neboť výměna zdrojů tepla bude obecně představovat modernizaci systému a aktivuje uplatňování požadavků. |
| --- | --- |

b)

v případech, kdy se tyto požadavky uplatní na stávající budovy při výměně zdrojů tepla, mohou členské státy vycházet ze stávajících postupů pro ověřování splnění požadavků stanovených v čl. 8 odst. 1 otopnými soustavami, neboť výměna zdrojů tepla bude obecně představovat modernizaci systému a aktivuje uplatňování požadavků.

Kromě toho, pokud jde o požadavky na instalaci systémů automatizace a kontroly budov:

| a) | vzhledem k tomu, že všechny členské státy před změnou směrnice o energetické náročnosti budov zavedly inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů nebo rovnocenná alternativní opatření, mohou členské státy zvážit, zda chtějí tyto režimy používat k ověřování a prosazování požadavků na instalaci systémů automatizace a kontroly budov, neboť na všechny budovy, na něž se tyto požadavky vztahují, se rovněž vztahují povinné inspekce (nebo alternativní opatření) podle článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov; |
| --- | --- |

a)

vzhledem k tomu, že všechny členské státy před změnou směrnice o energetické náročnosti budov zavedly inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů nebo rovnocenná alternativní opatření, mohou členské státy zvážit, zda chtějí tyto režimy používat k ověřování a prosazování požadavků na instalaci systémů automatizace a kontroly budov, neboť na všechny budovy, na něž se tyto požadavky vztahují, se rovněž vztahují povinné inspekce (nebo alternativní opatření) podle článků 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov;

| b) | členské státy rovněž mohou uvažovat o propojení dohledu a prosazování těchto požadavků s prosazováním systémových požadavků podle čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov, neboť instalace, náhrada nebo modernizace otopné soustavy a systému pro klimatizaci a/nebo větrání může být rovněž příležitostí k instalaci systémů automatizace a kontroly budov. |
| --- | --- |

b)

členské státy rovněž mohou uvažovat o propojení dohledu a prosazování těchto požadavků s prosazováním systémových požadavků podle čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov, neboť instalace, náhrada nebo modernizace otopné soustavy a systému pro klimatizaci a/nebo větrání může být rovněž příležitostí k instalaci systémů automatizace a kontroly budov.

6.   SHRNUTÍ DOPORUČENÍ

6.1.   Doporučení v oblasti technických systémů budov a jejich inspekcí, samoregulačních zařízení a systémů automatizace a kontroly budov

| 1) | Změna znění směrnice o energetické náročnosti budov aktualizuje a rozšiřuje definici technických systémů budov a zavádí další definice konkrétních systémů (např. systémů automatizace a kontroly budov). Členské státy se vybízejí, aby při provádění těchto definic poskytly další podrobnosti o dotčených systémech a zároveň zajistily úplnou harmonizaci se směrnicí a dále aby v příslušných případech odkazovaly na jakékoli platné normy nebo technické pokyny s cílem podpořit pochopení ze strany odborníků.

  Oddíly 2.2.1, 2.3.1.1, 2.3.1.2, 2.3.1.3, 2.3.1.5 a 2.4.1.1 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

1)

Oddíly 2.2.1, 2.3.1.1, 2.3.1.2, 2.3.1.3, 2.3.1.5 a 2.4.1.1 tohoto dokumentu.

| 2) | Směrnice o energetické náročnosti budov požaduje, aby byly pro všechny požadavky na technické systémy budovy vypracovány systémové požadavky. To především zahrnuje vypracování požadavků na systémy, v jejichž případě před změnou žádné požadavky vyžadovány nebyly. Při tom musí být zahrnuty všechny oblasti systémových požadavků: celková energetická náročnost, řádná instalace, odpovídající dimenzování, úprava a kontrola. Měly by se zohlednit také použitelné normy a technické pokyny na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, především normy pro energetickou náročnost budov, které výbor CEN (165) vypracoval v rámci mandátu M/480 (166).

  Oddíly 2.2.1, 2.3.1.1, 2.3.1.2, 2.4.1.2 a 2.5.1 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

2)

Oddíly 2.2.1, 2.3.1.1, 2.3.1.2, 2.4.1.2 a 2.5.1 tohoto dokumentu.

| 3) | Členské státy se vybízejí, aby podporovaly zvyšování povědomí a pochopení ze strany majitelů budov, osob zajišťujících instalaci systémů a jiných dotčených stran ohledně zásahů, které aktivují uplatňování systémových požadavků a posuzování a dokumentaci náročnosti systému ve všech budovách (čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 9 směrnice o energetické náročnosti budov). Těmito zásahy jsou instalace, náhrada a modernizace systému. Členské státy se především vybízejí, aby poskytly další podrobnosti o tom, co by mělo být považováno za modernizaci systému, případně o rozlišení různých typů systémů, a kladly zvláštní důraz na systémy, které jsou ve vnitrostátním fondu budov nejběžnější.

  Oddíly 2.3.1.4, 2.4.1.3 a 2.5.2 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

3)

Oddíly 2.3.1.4, 2.4.1.3 a 2.5.2 tohoto dokumentu.

| 4) | „Samoregulační zařízení“ je pojem, který by mohl být vykládán různě. Při provádění ustanovení o instalaci samoregulačních zařízení bude užitečné, aby členské státy určily další podrobnosti ohledně toho, která zařízení mohou příslušné potřeby splňovat, především v případě těch systémů, které jsou ve vnitrostátním fondu budov nejčastěji užívané. V souvislosti s těmito ustanoveními by členské státy měly upřesnit situace, kdy by se schopnost samoregulace mohla uplatňovat na úrovni zóny (místo na úrovni místnosti). Užitečné také bude, pokud členské státy dokáží podporovat zvyšování povědomí a pochopení ze strany majitelů budov, osob zajišťujících instalaci systémů a jiných dotčených stran ohledně situací, které způsobí, že se uplatní požadavek na instalaci samoregulačních zařízení ve stávajících budovách, především poskytnutím dalších podrobností ohledně toho, co lze v nejednoznačných příkladech považovat za náhradu zdrojů tepla.

  Oddíly 2.2.3, 2.3.3.2, 2.3.3.3(a) a 2.4.3.1 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

4)

Oddíly 2.2.3, 2.3.3.2, 2.3.3.3(a) a 2.4.3.1 tohoto dokumentu.

| 5) | Systémy automatizace a kontroly budov instalované v jiných než obytných budovách v souladu s povinnostmi vyplývajícími z čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov musí být v souladu s definicí podle čl. 2 bodu 3a a zahrnovat schopnosti uvedené v čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4, a to alespoň pro technické systémy budov, na něž se vztahují články 14 a 15. Tyto schopnosti jdou nad rámce schopností, které se od běžných systémů automatizace a kontroly budov očekávají. Při provádění těchto požadavků by proto členské státy měly zajistit, aby byly dotčené strany o přesných dopadech těchto požadavků informovány, a poskytnout jasné pokyny o tom, jak by měly být schopnosti systémů automatizace a kontroly budov s ohledem na požadavky posuzovány a případně jak by měly být prováděny požadované modernizace.

  Viz oddíly 2.2.4, 2.3.3.1, 2.3.3.3(b), 2.4.3.2 a 2.5.4 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

5)

Viz oddíly 2.2.4, 2.3.3.1, 2.3.3.3(b), 2.4.3.2 a 2.5.4 tohoto dokumentu.

| 6) | Některá ustanovení se uplatní, pouze pokud jsou splněny podmínky pro proveditelnost: technickou a ekonomickou proveditelnost v případě požadavků na instalaci samoregulačních zařízení a systémů automatizace a kontroly budov; a technickou, ekonomickou a funkční proveditelnost v případě systémových požadavků. Členské státy odpovídají za zajištění toho, aby bylo posuzování proveditelnosti řádně ohraničeno a byl nad ním vykonáván dohled v rámci mechanismů prosazování a ověřování. Při tom se doporučuje, aby členské státy podporovaly výklad a posuzování proveditelnosti, např. prostřednictvím zvláštních pokynů a postupů.

  Viz oddíly 2.3.4 a 5 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

6)

Viz oddíly 2.3.4 a 5 tohoto dokumentu.

| 7) | Inspekce technických systémů budovy se v mnoha členských státech již provádí, nicméně změna znění směrnice o energetické náročnosti budov vedla k významným změnám, pokud jde o působnost těchto inspekcí. To je případ především prahové hodnoty pro jmenovitý výkon, při jejímž překročení jsou inspekce vyžadovány, a typů systémů, u nichž by inspekce měly být prováděny. Členské státy se vybízejí, aby podporovaly porozumění těmto změnám a jejich dopadům všemi dotčenými stranami. Zejména bude užitečné, pokud členské státy podpoří určování kombinovaných systémů, u nichž by inspekce měly být prováděny, a případně poskytnou pokyny pro inspekce systémů větrání.

  Viz oddíly 2.2.2, 2.3.2.1, 2.3.2.5, 2.4.2.1(a), 2.4.2.1(b), 2.4.2.2 a 2.5.3 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

7)

Viz oddíly 2.2.2, 2.3.2.1, 2.3.2.5, 2.4.2.1(a), 2.4.2.1(b), 2.4.2.2 a 2.5.3 tohoto dokumentu.

| 8) | Významnou změnou inspekcí technických systémů budov, kterou zavádí články 14 a 15 směrnice o energetické náročnosti budov, je potřeba v příslušných případech zvážit výkon systému za typických nebo průměrných provozních podmínek. To by mělo vést ke změnám postupů inspekce a souvisejícího rámce, např. systému odborného vzdělávání. V zájmu podpory tohoto přechodu se doporučuje, aby členské státy tento obecný požadavek převedly do podoby technického pokynu s cílem podpořit zohledňování výkonu za typických nebo průměrných provozních podmínek v praxi pro různé typy dotčených systémů.

  Viz oddíly 2.3.2.6 a 2.4.2.1(c) tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

8)

Viz oddíly 2.3.2.6 a 2.4.2.1(c) tohoto dokumentu.

| 9) | Doporučuje se, aby členské státy při provádění ustanovení o inspekcích otopných soustav a klimatizačních systémů dostatečně zohlednily ohraničení výjimek, které lze uplatnit, a dohled nad nimi. Členské státy budou zejména považovat za přínosné stanovit jako alternativu k inspekcím schopnosti, které mají systémy průběžného elektronického monitorování v obytných budovách mít, a zajistit, aby smlouvy o energetických službách, které se vztahují na technické systémy budov, splňovaly použitelné požadavky a osvědčené postupy, pokud má být jejich uzavření podkladem k udělení výjimky.

  Viz oddíly 2.3.2.7, 2.3.2.8, 2.3.2.9, 2.4.2.1(d) a 2.4.2.1(g) tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

9)

Viz oddíly 2.3.2.7, 2.3.2.8, 2.3.2.9, 2.4.2.1(d) a 2.4.2.1(g) tohoto dokumentu.

6.2.   Doporučení týkající se elektromobility

| 10) | Ustanovení o elektromobilitě zavádí do stavebních předpisů ve většině členských států nové pojmy a koncepty. Členské státy se vybízejí, aby poskytly pokyny pro výklad těchto nových pojmů a konceptů, aby se zajistilo správné provádění. To se vztahuje především na působnost požadavků, vztah mezi budovami a parkovišti (např. pojem fyzického sousedství) a působnost renovačních opatření, která aktivují požadavky (např. parkoviště nebo elektrické rozvody).

  Viz oddíly 3.2, 3.3.1, 3.3.3 a 3.4.1 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

10)

Viz oddíly 3.2, 3.3.1, 3.3.3 a 3.4.1 tohoto dokumentu.

| 11) | Požadavky na instalaci minimálního počtu dobíjecích stanic v jiných než obytných budovách (čl. 8 odst. 3) jsou důležitým aspektem ustanovení o elektromobilitě. Vymezení a provádění těchto požadavků by mělo vycházet z pečlivého plánování, aby se zajistilo optimální pokrytí dotčených budov a následné bezproblémové zavádění. Členské státy se především vybízejí, aby při stanovování těchto požadavků čerpaly ze zkušeností členských států EU, které podobné požadavky již vypracovaly.

  Viz oddíl 3.3.4 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

11)

Viz oddíl 3.3.4 tohoto dokumentu.

| 12) | Ustanovení směrnice o energetické náročnosti budov o elektromobilitě se vzájemně doplňují se směrnicí 2014/94/EU. Doporučuje se, aby členské státy věnovaly jednotnému provádění těchto dvou směrnic zvláštní pozornost, zejména pokud jde o vypracování požadavků na instalaci minimálního počtu dobíjecích stanic v jiných než obytných budovách. To může vyžadovat úzkou spolupráci s ministerstvem a týmy, které jsou odpovědné za provádění směrnice 2014/94/EU a zohlednění multidisciplinárního, komplexního přístupu napříč oblastmi politiky, jako je stavebnictví, územní plánování, doprava a mobilita.

  Viz oddíly 3.3.4 a 3.3.5 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

12)

Viz oddíly 3.3.4 a 3.3.5 tohoto dokumentu.

| 13) | Ustanovení směrnice o energetické náročnosti budov stejnou měrou doplňují směrnici 2009/72/ES, která podporuje rozvoj flexibilní elektroenergetické soustavy. Aby se nová zatížení do elektroenergetické soustavy účinně začlenila, je zapotřebí umožnit technologie, jako jsou elektrická vozidla, inteligentní nabíjení a technologie dodávání energie z vozidla do sítě. Tyto koncepty jsou obzvláště důležité pro dobíjení v domovech, kancelářích a na parkovištích, kde jsou auta často zaparkovaná na několik hodin, a mohou tudíž provozovateli sítě poskytovat služby. Investice do dobíjecí infrastruktury v rámci směrnice o energetické náročnosti budov by měly dostatečně zohlednit stávající a budoucí normy v oblasti inteligentního nabíjení a dodávání energie z vozidla do sítě (např. ISO 15118) a být propojeny s plně funkčními, inteligentními měřicími systémy.

  Viz oddíl 3.4.3 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

13)

Viz oddíl 3.4.3 tohoto dokumentu.

| 14) | Členské státy se vybízejí, aby upřesnily technické specifikace a další požadavky na dobíjecí stanice, které budou zaváděny v rámci ustanovení o elektromobilitě v článku 8, včetně čl. 8 odst. 3 směrnice o energetické náročnosti budov. Zohlednění aspektů, jako jsou specifikace v oblasti minimální dobíjecí kapacity, kabelovodů, požární bezpečnosti, přístupnosti pro osoby s omezenou schopností pohybu včetně osob se zdravotním postižením a inteligentní nabíjení, může pomoci zajistit účinné provádění a může podpořit rozšíření elektrických vozidel.

  Viz oddíl 3.4.3 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

14)

Viz oddíl 3.4.3 tohoto dokumentu.

| 15) | Regulatorní překážky a selhání trhu mohou brzdit zavádění infrastruktury pro elektromobilitu, a tím i šíření elektrických vozidel. Pro vyřešení těchto problémů může být zapotřebí zjednodušení regulačního rámce, dlouhodobé plánování a finanční pobídky. Aby se zjednodušilo zavádění dobíjecích stanic (čl. 8 odst. 7 směrnice o energetické náročnosti budov), vybízejí se členské státy, aby zajistily „právo na připojení“ s cílem řešit otázku rozdílné motivace a administrativních komplikací, konkrétně v případě bytových domů. Dále se členské státy vybízejí, aby zvážily politická a finanční opatření rovněž jako součást svých dlouhodobých strategií renovací (článek 2a směrnice o energetické náročnosti budov), která mohou podpořit a zrychlit zavádění infrastruktury pro elektromobilitu ve stávajících budovách, a to jak v případech větších renovací (čl. 8 odst. 2 a 5 směrnice o energetické náročnosti budov), tak za účelem splnění minimálních požadavků na jiné než obytné budovy stanovených v čl. 8 odst. 3 s ohledem na to, že se situace na příslušných trzích bude v průběhu času pravděpodobně vyvíjet a bude postupně překonávat některá současná selhání trhu.

  Viz oddíly 3.4.3.3 a 3.4.5 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

15)

Viz oddíly 3.4.3.3 a 3.4.5 tohoto dokumentu.

6.3.   Doporučení týkající se výpočtu primárních energetických faktorů

| 16) | Primární energetické faktory by měly být pravidelně podrobovány přezkumu, aby se zohlednily průběžné změny ve vnitrostátní skladbě zdrojů energie, na energetickém trhu a ve výchozích metodikách výpočtu.

  Viz oddíly 4.2 a 4.3.2 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

16)

Viz oddíly 4.2 a 4.3.2 tohoto dokumentu.

| 17) | Členské státy by při určování své vnitrostátní metodiky výpočtu měly vždy usilovat o nalezení nejlepší kombinace opatření v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů. Členské státy by měly vždy zajišťovat optimální energetickou náročnost obvodového pláště budovy, a proto by řešení zahrnující energie z obnovitelných zdrojů měla být používána ve spojení s optimálními úsporami energií z obvodového pláště budovy a jejích technických systémů.

  Viz oddíly 4.3.1, 4.3.3 a 4.3.4 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

17)

Viz oddíly 4.3.1, 4.3.3 a 4.3.4 tohoto dokumentu.

| 18) | Na vnitrostátní nebo regionální úrovni by bylo možné poskytnout technické pokyny ohledně toho, jak lze zlepšit kvalitu vnitřního prostředí budov tím, že se zamezí vzniku tepelných mostů, používání nevhodné izolace a neplánovanému proudění vzduchu, které mohou způsobit povrchové teploty pod rosným bodem vzduchu a vlhkost.

  Viz oddíl 4.3.3 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

18)

Viz oddíl 4.3.3 tohoto dokumentu.

6.4.   Průřezová doporučení

| 19) | Stejně jako v případě všech ostatních ustanovení směrnice o energetické náročnosti budov budou pro účinné provádění ustanovení, jimž se tato příloha věnuje, vrcholně důležité otázky prosazování a dohledu. Členské státy by při provádění těchto ustanovení ve vnitrostátním právu měly věnovat zvláštní pozornost opatřením v oblasti prosazování a dohledu, včetně ověřování a kontroly případných výjimek. Pro členské státy bude v příslušných případech užitečné využít režimy, které se již používají (např. režimy inspekcí technických systémů budov).

  Viz oddíly 2.3.1.4, 2.3.2.8, 2.3.3.3, 2.3.4, 3.3.2, 3.4.2 a 5 tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

19)

Viz oddíly 2.3.1.4, 2.3.2.8, 2.3.3.3, 2.3.4, 3.3.2, 3.4.2 a 5 tohoto dokumentu.

---

(1)  Směrnice se již před změnou týkala zabudovaného osvětlení (zabudovaná zařízení pro osvětlení byla zohledněna v metodice používané k výpočtu energetické náročnosti budov). To je rovněž v souladu se zohledněním zabudovaného osvětlení v rámci spotřeby energie, která má dopad na energetickou náročnost budov (viz příloha I směrnice o energetické náročnosti budov).

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (přepracované znění) byla Evropským parlamentem schválena při prvním čtení dne 26. březen 2019 po předběžné dohody dosaženou při interinstitucionálních jednáních. Přijetí Radou se očekává v květnu 2019 s následným zveřejněním v Úředním věstníku.

(3)  Členské státy budou muset rozhodnout, jak provést pojem „na místě“ v případech, kdy se daný systém nenachází v budově nebo na ní. K rozlišení mezi systémy na místě a mimo dané místo by mohla pomoci skutečnost, zda systém pro výrobu elektrické energie sdílí připojení na elektrickou síť, či nikoli.

(4)  Definice „klimatizačního systému“ ve směrnici o energetické náročnosti budov existovala již před změnou a zůstala nezměněná. Definice „otopné soustavy“ je ve směrnici o energetické náročnosti budov nová.

(5)  Směrnice o energetické náročnosti budov odkazuje jak na „otopnou soustavu“, tak na „systém pro vytápění prostor“ – tyto dva pojmy jsou v rámci směrnice rovnocenné.

(6)  Směrnice o energetické náročnosti budov odkazuje jak na „klimatizační systém“, tak na „systém pro chlazení prostor“ – tyto dva pojmy jsou v rámci směrnice rovnocenné.

(7)  Tato informace je součástí informací o výrobku, kterou musí výrobce podle různých nařízení o ekodesignu výrobků určených k vytápění a chlazení uvést.

(8)  Například: kotle, tepelná čerpadla, elektrický odpor, solární termální panely atd. To by se mělo zohlednit při určování toho, zda se systém pro účely inspekce nachází nad nebo pod prahem 70 kW.

(9)  Jedná se např. o pokyny pro provádění inspekcí klimatizačních systémů vypracované v rámci projektu iSERV financovaného Komisí („Metodika inspekcí – Úkoly související s údržbou klimatizace – Určení energetických služeb“ http://www.iservcmb.info/sites/default/files/results/Physical-Inspections/Public-report-Methodology-for-HVAC-System-Inspections.pdf) nebo technický dokument asociace REHVA o zlepšení výkonnosti tepelných čerpadel v provozních podmínkách („Ovládání kapacity tepelných čerpadel“ https://www.rehva.eu/publications-and-resources/rehva-journal/2012/052012/capacity-control-of-heat-pumps-full-version.html).

(10)  Např. italská norma UNI CEI 11352, která obsahuje obecné požadavky, kontrolní seznamy pro ověřování požadavků organizace a obsahu nabídky služby i kontrolní seznam a konkrétní odkazy na přílohu XIII směrnice o energetické účinnosti, nebo španělská norma UNE 216701 „Clasificación de proveedores de servicios energéticos“ pro klasifikaci poskytovatelů energetických služeb.

(11)  Např. pokyny pro vypracování dokumentů administrativních a technických doložek pro smlouvy o energetických službách se zaručenými úsporami, které podléhají harmonizované regulaci (smlouvy o službách). Jedná se o pokyny pro výběrová řízení související se smlouvami o energetických službách (dostupné na adrese http://icaen.gencat.cat/web/.content/10_ICAEN/18_actuacio_internacional/Enllacos/Arxius/20180717_EPC_Public_Tendering_GUIDE.pdf).

(12)  Např. španělský vzor „Modelo de contrato de rendimiento energético con inversión adaptado a la le 9/2017 y a la guía de tratamiento estadístico de Eurostat“ a „Oris Vzorca Pogodbe“ ze Slovinska (dostupný na adrese http://www.energetika-portal.si/podrocja/energetika/energetska-prenova-javnih-stavb/projektna-pisarna/).

(13)  Viz oddíly 2.2.4, 2.3.3.1 a 2.3.3.3(b).

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

(15)  Členské státy musí svůj první konečný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu předložit do konce roku 2019. Vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu bude poté aktualizován v roce 2023 (návrh) a v roce 2024 (konečná aktualizace). Od března 2023 a poté každé dva roky musí členské státy rovněž předkládat zprávu o pokroku týkající se jejich vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

(16)  Tato definice se blíží definici uvedené v normě EN 15232.

(17)  V této souvislosti „automatické“ znamená to, že zařízení umožňuje automatickou regulaci topného výkonu, pokud se okolní teplota vyvíjí na základě předem určených nastavení. Změna samotných nastavení nicméně obecně probíhá ručně a provádí ji uživatelé (např. ruční přizpůsobení nastavení teploty termostatickým ventilem radiátoru).

(18)  Pokud je například budova nebo ucelená část budovy vybavena více než jednou otopnou soustavou, může se požadavek uplatnit pouze na jeden z nich, a to za předpokladu, že je zajištěna předpokládaná schopnost.

(19)  Samoregulační zařízení mohou, ale nemusí být elektronická (např. termostatický ventil radiátoru), důležitá je schopnost samoregulace, nikoli konkrétní technologie.

(20)  To především znamená, že při výměně zdrojů tepla ve stávající budově, která je vybavena systémem pro chlazení prostor, který nedisponuje samoregulací na úrovni místnosti nebo zóny, by se požadavek na instalaci zařízení s individuální regulací na úrovni místnosti nebo zóny nevztahoval na systém chlazení prostorů.

(21)  Většina systémů chlazení prostor bude mít schopnost samoregulace tak jako tak, nejedná se ovšem o požadavek vyplývající z nařízení o ekodesignu.

(22)  Jedná se o orientační příklady. Mohou existovat i jiné případy, kdy je regulace na úrovni zóny odůvodněná.

(23)  Takové odůvodnění může například vycházet z vědeckých studií, jejichž výsledky by podpořily posouzení, že regulace na úrovni zóny je v dotčených případech lepší.

(24)  Pokud má soustava dálkového vytápění a na ni napojené budovy různé vlastníky.

(25)  Pokud je požadavkem zároveň dotčen velký počet budov, což by mohlo vést k nepřiměřeným nákladům. Na takové případy by se ovšem měly vztahovat podmínky na ekonomickou proveditelnost stanovené členskými státy.

(26)  Tuto poznámku již směrnice obsahovala před změnou.

(27)  Doporučuje se, aby členské státy zajistily přiměřené zapojení zúčastněných subjektů do určení podmínek pro technickou, ekonomickou a funkční proveditelnost.

(28)  To znamená, že pokud jsou tyto strany odpovědné za posouzení proveditelnosti, musí být jejich výklad podpořen pokyny a postupy, které poskytnou orgány veřejné správy. To by mělo při uplatňování pokynů a postupů rovněž zajistit určitý stupeň soudržnosti, dohledu a kontroly.

(29)  První dvě řádky (technická a ekonomická proveditelnost) se uplatní na systémové požadavky podle čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov a na požadavky na instalaci samoregulačních zařízení (čl. 8 odst. 1) a systémů automatizace a kontroly budov (čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice o energetické náročnosti budov), zatímco třetí řádek (funkční proveditelnost) se uplatní pouze na systémové požadavky podle čl. 8 odst. 1.

(30)  To znamená, že by bylo provedeno posouzení nákladů a přínosů. Tento přístup opírající se o posouzení nákladů a přínosů je pravděpodobně nejdůležitější, neboť díky uplatňování požadavků bude obecně možné získat vynaložené náklady zpět (především díky úsporám nákladů na energie).

(31)  Uplatní se pouze na systémové požadavky podle čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov.

(32)  Francouzský zákon „décret tertiaire“ (z roku 2017) například stanovil práh maximální investice 200 EUR/m2 a maximální délku návratnosti 10 let pro veřejné budovy a 5 let pro ostatní budovy (hotely, kanceláře atd.).

(33)  EN 15232 „Energetická náročnost budov – Vliv automatizace, řízení a správy budov“.

(34)  EN 15316-4-6 „Tepelné soustavy v budovách – Výpočtová metoda pro stanovení energetických potřeb a účinností soustavy – Část 4–6: Výroba tepla na vytápění, fotovoltaické systémy“.

(35)  
  „Book: 2016 — Implementing the Energy Performance of Buildings Directive (EPBD) — Featuring Country Reports', Concerted Action EPBD, 2016“ (Kniha: 2016 – Provádění směrnice o energetické náročnosti budov – Včetně zpráv zemí“, koordinovaný postup v oblasti směrnice o energetické náročnosti budov, 2016), https://www.epbd-ca.eu/ca-outcomes/2011-2015.

(36)  Další informace viz čl. 114 odst. 4 a 5 Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU).

(37)  Tento bod odůvodnění zní: „Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov vyžaduje, aby členské státy stanovily požadavky na energetickou náročnost prvků budov, jež jsou součástí obvodového pláště budovy, a systémové požadavky na celkovou energetickou náročnost, řádnou instalaci a odpovídající dimenzování, úpravu a kontrolu technických systémů budov, které jsou instalovány ve stávajících budovách. Je v souladu s cíli této směrnice, že tyto požadavky mohou za určitých okolností omezovat instalování výrobků spojených se spotřebou energie, které vyhovují této směrnici a jejím prováděcím opatřením, za předpokladu, že takové požadavky nepředstavují neodůvodněnou překážku trhu.“

(38)  Směrnice o energetické účinnosti rozšiřuje článek 6 rámce pro ekodesign o tuto větu („volný pohyb“): „Tím nejsou dotčeny požadavky na energetickou náročnost a systémové požadavky stanovené členskými státy v souladu s čl. 4 odst. 1 a článkem 8 směrnice 2010/31/EU.“

(39)  Podle prvního odhadu by schopnosti systémů automatizace a kontroly budov vyžadované podle článků 14 až 15 mohly odpovídat systémům automatizace a kontroly budov třídy B podle EN 15232.

(40)  Všechny odkazy se týkají norem. Kromě nich se mohou členské státy inspirovat postupy některých průmyslových režimů, ať už evropských, např. certifikačního režimu eu.bac (https://www.eubac.org/system-audits/index.htm), nebo vnitrostátních, např. německého VDMA 24186-4 „Program služeb pro údržbu technických systémů a vybavení v budovách – Část 4: Měření a kontrola vybavení a systémů automatizace a kontroly budov“.

(41)  EN 15232 „Energetická náročnost budov – Vliv automatizace, řízení a správy budov“.

(42)  EN 16947-1:2017 „Energetická náročnost budov – Systém správy budov – Část 1“.

(43)  TR 16947-2 „Systém správy budov – Část 2: Příloha k EN 16947-1:2015“.

(44)  ISO 16484-1:2010 náhled „Automatizační a řídicí systémy budov – Část 1: Projektová specifikace a realizace“.

(45)  EN 16946-1:2017 „Energetická náročnost budov. Inspekce automatizace, kontroly a technického řízení budov“.

(46)  TR 16946-2 „Inspekce automatizace, kontroly a technického řízení budov – Část 2: Příloha TR k EN 16946-1“.

(47)  Tento komentář se do určité míry vztahuje i na všechny technické systémy budov, které jsou systémem automatizace a kontroly budov monitorovány a kontrolovány.

(48)  ISO 50003:2014 „Systémy managementu hospodaření s energií – Požadavky pro orgány provádějící audit a certifikaci systémů managementu hospodaření s energií“.

(49)  Odkazy se zaměřují na normy EU. Členské státy se vybízejí, aby kromě těchto norem konzultovaly zdroje dostupné na vnitrostátní úrovni, např. v Belgii „Spécifications techniques (STS)“ pro fotovoltaické systémy: https://economie.fgov.be/sites/default/files/Files/Publications/files/STS/STS-72-1-systemes-photovoltaiques.pdf

(50)  V současnosti je nejdůležitějším nařízením pro výrobu elektrické energie na místě nařízení o ohřívačích a ohřívačích vody, které se vztahuje na kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, viz „nařízení Komise (EU) č. 813/2013 ze dne 2. srpna 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů“. Kromě toho Pracovní plán pro ekodesign na období 2016–2019 (COM(2016) 773 final) zmiňuje, že solární panely a měniče budou předmětem přípravných studií, což znamená, že by se na tyto systémy mohla v budoucnu vztahovat nařízení o ekodesignu nebo o označování energetickými štítky. Pro více podrobností viz http://susproc.jrc.ec.europa.eu/solar_photovoltaics/projectplan.html.

(51)  EN 15316-4-6 „Tepelné soustavy v budovách – Výpočtová metoda pro stanovení energetických potřeb a účinností soustavy – Část 4–6: Výroba tepla na vytápění, fotovoltaické systémy“.

(52)  IEC/EN 61724: Kontrola výkonnosti fotovoltaického systému – Směrnice pro měření, výměnu dat a analýzu.

(53)  IEC 61853-2:2016 „Zkoušení výkonu a jmenovitých údajů energie fotovoltaického (PV) modulu – Část 2: Měření spektrální odezvy, úhlu dopadu a pracovní teploty modulu“.

(54)  EN 15316-4-4 „Tepelné soustavy v budovách – Výpočtová metoda pro stanovení energetických potřeb a účinností soustavy – Část 4–4: Výroba tepla, kombinovaná výroba elektřiny a tepla integrovaná do budovy“.

(55)  EN 15316-4-10 „Energetická náročnost budov – Výpočtová metoda pro stanovení energetických potřeb a účinností soustavy – Část 4-10: Systémy výroby energie z větru“.

(56)  IEC 61400-12-1 Ed. 2.0 b:2017 „Větrné elektrárny – Část 12-1: Měření výkonu větrných elektráren“.

(57)  Cílem je zajistit, aby měl systém v průběhu své životnosti optimální výkon. Suboptimální dimenzování by mohlo způsobit špatný výkon, což je z pohledu majitele budovy špatně.

(58)  EN 12831-1 „Energetická náročnost budov – Výpočet tepelného výkonu“.

(59)  ISO 15927-5:2004 „Tepelně vlhkostní chování budov – Výpočet a uvádění klimatických dat – Část 5: Data pro návrhové tepelné zatížení pro vytápění prostor“.

(60)  EN 50583-2:2016 „Fotovoltaika v budovách. Systémy BIPV“.

(61)  IEC/EN 62446 „Fotovoltaické systémy spojené s elektrorozvodnou sítí – Minimální požadavky na systémovou dokumentaci, zkoušky při uvádění do provozu a kontrolu“.

(62)  EN 15193-1:2017 „Energetická náročnost budov – Energetické požadavky na osvětlení – Část 1: Specifikace“.

(63)  CEN/TR 15193-2 „Energetická náročnost budov – Energetické požadavky na osvětlení – Část 2: Vysvětlení a zdůvodnění EN 15193-1, modul M9“.

(64)  EN12464-1:2011 „EN12464-1:2011 Světlo a osvětlení – Osvětlení pracovních prostorů – Část 1: Vnitřní pracovní prostory“.

(65)  CEN/TS 17165 „Světlo a osvětlení – Postup při návrhu osvětlovací soustavy“.

(66)  CEN/TR 15193-2:2017 „Energetická náročnost budov – Energetické požadavky na osvětlení – Část 2: Vysvětlení a zdůvodnění EN 15193-1, modul M9“.

(67)  CIE 222:2017 „Rozhodovací schéma pro ovládání osvětlení v jiných než obytných budovách“.

(68)  Většina informací uvedených v této tabulce se rovněž uplatní na systémy pro přípravu teplé vody.

(69)  Odkazy se zaměřují na normy EU. Členské státy se vybízejí, aby kromě těchto norem konzultovaly zdroje dostupné na vnitrostátní úrovni, např. v Belgii „Spécifications techniques (STS)“ pro termální solární systémy: https://economie.fgov.be/sites/default/files/Files/Publications/files/STS/STS-72-3-systemes-solaires-thermiques.pdf

(70)  EN 15316-1:2017 „Energetická náročnost budov – Metoda výpočtu potřeb energie a účinností soustav– Část 1: Obecné požadavky a vyjádření energetické náročnosti, moduly M3-1, M3-4, M3-9, M8-1, M8-4“.

(71)  EN 15316-2:2017 „Energetická náročnost budov – Metoda výpočtu potřeb energie a účinností soustav– Část 2: Části soustav pro sdílení (vytápění a chlazení), Modul M3-5, M4-5“.

(72)  EN 15316-3:2017 „Energetická náročnost budov – Metoda výpočtu potřeb energie a účinností soustav– Část 3: Části soustav pro rozvod (teplé vody, vytápění a chlazení), Modul M3-6, M4-6, M8-6“.

(73)  EN 15316-4-1:2017 „Energetická náročnost budov – Výpočtová metoda pro stanovení potřeb energie a účinností soustavy – Část 4-1: Výroba tepla pro vytápění a příprava teplé vody, spalovací zařízení (kotle, biomasa), Modul M3-8-1, M8-8-1“.

(74)  EN 15316-4-2:2017 „Energetická náročnost budov – Výpočtová metoda pro stanovení potřeb energie a účinností soustavy – Část 4-2: Výroba tepla pro vytápění, Tepelná čerpadla, Modul M3-8-2, M8-8-2“.

(75)  EN 15316-4-5:2017 „Energetická náročnost budov – Metoda výpočtu potřeb energie a účinností soustav – Část 4-5: Soustavy zásobované teplem a chladem, Modul M3-8-5, M4-8-5, M8-8-5, M11-8-5“.

(76)  EN 15316-4-8:2017 „Energetická náročnost budov – Výpočtová metoda pro stanovení potřeb energie a účinností soustavy – Část 4-8: Výroba tepla pro vytápění, teplovzdušné vytápění a stropní sálavé vytápění, včetně kamen (lokální zdroje), Modul M3-8-8“.

(77)  EN 15316-5:2017 „Energetická náročnost budov – Výpočtová metoda pro stanovení potřeb energie a účinností soustavy – Část 5: Systémy akumulace pro vytápění a pro systémy teplé vody (bez chlazení), M3-7, M8-7“.

(78)  EN 12831-1: 2017 „Energetická náročnost budov – Výpočet tepelného výkonu – Část 1: Tepelný výkon pro vytápění, Modul M3-3“.

(79)  EN 12831-3 „Energetická náročnost budov – Výpočet tepelného výkonu Část 3: Tepelný výkon pro soustavy přípravy teplé vody a charakteristika potřeb, Modul M8-2, M8-3“.

(80)  EN 12828:2012+A1:2014 „Tepelné soustavy v budovách – Navrhování teplovodních otopných soustav“.

(81)  EN 14337:2005 „Tepelné soustavy v budovách – Navrhování a montáž elektrických přímotopů“.

(82)  EN 1264-3:2009 „Zabudované vodní velkoplošné otopné a chladicí soustavy – Část 3: Dimenzování“.

(83)  EN 14336:2004 „Tepelné soustavy v budovách – Montáž a přejímka teplovodních tepelných soustav“.

(84)  EN 1264-4:2009 „Zabudované vodní velkoplošné otopné a chladicí soustavy – Část 4: Instalace“.

(85)  Členské státy by mohly zajistit určitý stupeň harmonizace mezi metodami používanými pro úpravu otopných soustav za účelem dodržení čl. 8 odst. 1 o požadavcích na otopné soustavy a metodami používanými v příslušných případech k posouzení výkonu otopných soustav za typických nebo průměrných provozních podmínek podle článků 14 až 15.

(86)  EN 15378-1:2017 „Energetická náročnost budov – Otopné systémy a soustavy přípravy teplé vody v budovách – Část 1: Kontrola kotlů, otopných soustav a soustav přípravy teplé vody, Modul M3-11, M8-11“.

(87)  EN 15378-3 „Energetická náročnost budov – Tepelné soustavy a soustavy teplé vody v budovách – Část 3: Měření energetické náročnosti, Modul M3-10 a M8-10“.

(88)  EN 15500-1:2017 „Energetická náročnost budov – Řízení vytápění, větrání a klimatizace – Část 1: Elektronická zařízení pro zónovou regulaci - Moduly M3-5, M4-5, M5-5“.

(89)  EN 15232 „Energetická náročnost budov – Vliv automatizace, řízení a správy budov“.

(90)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013 ze dne 18. února 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů, kombinovaných ohřívačů, souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení a souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení (Úř. věst. L 239, 6.9.2013, s. 1).

(91)  V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 8 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov se tato tabulka zaměřuje na aktivní chlazení v budovách. I když se zde o něm nehovoří, je dobré vést v patrnosti, že pasivní chlazení – např. stínění – je rovněž účinné.

(92)  EN 16798-9 „Energetická náročnost budov – Větrání budov – Část 9: Výpočtové metody pro energetické požadavky chladicích systémů (Modul M4-1, M4-4, M4-9) – Obecné požadavky“.

(93)  EN 16798-13 „Energetická náročnost budov – Větrání budov – Část 13: Výpočet chladicích systémů (Modul M4-8) – Výroba“.

(94)  EN 16798-15 „Energetická náročnost budov – Větrání budov – Část 15: Výpočet chladicích systémů (Modul M4-7) – Akumulace“.

(95)  EN 1264-3:2009 „Zabudované vodní velkoplošné otopné a chladicí soustavy – Část 3: Dimenzování“.

(96)  EN 1264-4:2009 „Zabudované vodní velkoplošné otopné a chladicí soustavy – Část 4: Instalace“.

(97)  Členské státy by mohly zajistit určitý stupeň harmonizace mezi: a) metodami používanými pro systémy chlazení prostor za účelem dodržení ustanovení čl. 8 odst. 1 o požadavcích na systémy chlazení prostor a b) metodami používanými v příslušných případech k posouzení náročnosti klimatizačních systémů za typických nebo průměrných provozních podmínek podle článků 14 až 15.

(98)  EN 16798-17 „Energetická náročnost budov – Větrání budov – Část 17: Návod pro přejímky větracích a klimatizačních systémů (Modul M4-11, M5-11, M6-11, M7-11)“.

(99)  EN 15500-1:2017 „Energetická náročnost budov – Řízení vytápění, větrání a klimatizace – Část 1: Elektronická zařízení pro zónovou regulaci - Moduly M3-5, M4-5, M5-5“.

(100)  EN 15316-2:2017 „Energetická náročnost budov – Metoda výpočtu potřeb energie a účinností soustav– Část 2: Části soustav pro sdílení (vytápění a chlazení), Modul M3-5, M4-5“.

(101)  EN 15232 „Energetická náročnost budov – Vliv automatizace, řízení a správy budov“.

(102)  Odkazy se zaměřují na normy EU. Členské státy se vybízejí, aby kromě těchto norem konzultovaly zdroje dostupné na vnitrostátní úrovni, např. ve Francii normu NF DTU 68.3 „Installations de ventilation mécanique“.

(103)  EN 16798-3 „Energetická náročnost budov – Větrání budov – Část 3: Větrání nebytových budov – Základní požadavky na větrací a klimatizační zařízení (moduly M5-1, M5-4)“.

(104)  EN 16798-5-1 „Energetická náročnost budov – Větrání budov – Část 5-1: Výpočtové metody pro energetické požadavky větracích a klimatizačních systémů (moduly M5-6, M5-8, M6-5, M6-8, M7-5, M7-8) – Metoda 1: Distribuce a výroba“.

(105)  EN 16798-5-2 | Energetická náročnost budov – Větrání budov – Část 5-2: Výpočtové metody pro energetické požadavky větracích systémů (moduly M5-6, M5-8, M6-5, M6-8, M7-5, M7-8) – Metoda 2: Distribuce a výroba.

(106)  EN 16798-7 | Energetická náročnost budov – Větrání budov – Část 7: Výpočtové metody pro stanovení průtoků vzduchu v budovách, včetně infiltrace (modul M5-5).

(107)  CEN/TR 14788:2006 „Větrání budov – Návrh a dimenzování větracích systémů pro obytné budovy“.

(108)  CR 1752:1998 „Větrání budov – Návrhová kritéria pro vnitřní prostředí“.

(109)  Členské státy by mohly zajistit určitý stupeň harmonizace mezi metodami používanými pro úpravu otopných soustav za účelem dodržení ustanovení čl. 8 odst. 1 o požadavcích na systémy větrání a metodami používanými v příslušných případech k posouzení výkonu kombinovaných systémů pro vytápění/klimatizaci a větrání za typických nebo průměrných provozních podmínek podle článků 14 až 15.

(110)  EN 12599:2012 „Větrání budov – Zkušební postupy a měřicí metody pro přejímky instalovaných větracích a klimatizačních zařízení“.

(111)  EN 16798-17 „Energetická náročnost budov – Větrání budov – Část 17: Návod pro přejímky větracích a klimatizačních systémů (Modul M4-11, M5-11, M6-11, M7-11)“.

(112)  EN 14134:2004 Větrání budov – Výkonová zkouška a kontroly zástavby bytových větracích systémů.

(113)  EN 15232 „Energetická náročnost budov – Vliv automatizace, řízení a správy budov“.

(114)  EN 15500-1:2017 „Energetická náročnost budov – Řízení vytápění, větrání a klimatizace – Část 1: Elektronická zařízení pro zónovou regulaci - Moduly M3-5, M4-5, M5-5“.

(115)  Např. v Německu pokyny AMEV (https://www.amev-online.de/AMEVInhalt/Infobereich/Aktuelles/technisches-monitoring-2017.docx).

(116)  Projekt QUANTUM (https://www.quantum-project.eu) vyvinul přístup pro vhodný a nákladově efektivní postup řízení kvality za účelem posouzení a dokumentace náročnosti budovy a systému. Cílem projektu QUANTUM je především poskytnout doporučení ohledně údajů poskytovaných technickými systémy budov, aby bylo možné náročnost testovat.

(117)  V posledním případě je možné jmenovitý výkon spojený s jinými než obytnými ucelenými částmi stanovit na základě podílu jiných než obytných ucelených částí v budově. Ten lze vypočíst na základě spotřeby energie nebo podlahové plochy (která je ale pravděpodobně méně relevantní). Například: víceúčelové budovy s jmenovitým výkonem pro vytápění ve výši 500 kW, v nichž jiné než obytné ucelené části představují 70 % celkové spotřeby energie, by měly jmenovitý výkon spojený s jinými než obytnými částmi ve výši 0,7 × 500 = 350 kW, tedy vyšší než stanovený práh.

(118)  Např. systém certifikace eu.bac (https://www.eubac.org/system-audits/index.html) nebo německá norma VDMA 24186-4 „Program služeb pro údržbu technických systémů a vybavení v budovách – Část 4: Měření a kontrola vybavení a systémů automatizace a kontroly budov“ (https://www.vdma.org/en/v2viewer/-/v2article/render/15979771).

(119)  Např. německé AMEV Wartung (https://www.amev-online.de/AMEVInhalt/Betriebsfuehrung/Vertragsmuster/Wartung%202014/).

(120)  Např. EN 16946-1:2017 „Energetická náročnost budov. Inspekce automatizace, kontroly a technického řízení budov“.

(121)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU ze dne 22. října 2014 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 1).

(122)  V odstavci a) se na „elektrické rozvody“ odkazuje v souvislosti s budovou, kdy je třeba rozlišovat mezi parkovištěm a elektrickými rozvody budovy. V odstavci b) se na „elektrické rozvody“ odkazuje v souvislosti s parkovištěm. Zde není nutné rozlišovat mezi parkovištěm a elektrickými rozvody parkoviště, neboť elektrické rozvody parkoviště jsou součástí parkoviště.

(123)  Ustanovení 24. bodu odůvodnění směrnice (EU) 2018/844 uvádí, že při uplatňování požadavků na elektromobilitu by členské státy měly zohlednit případné rozdílnosti v konkrétních situacích, například v případě budov plnících současně obytnou i jinou než obytnou funkci.

(124)  
  „větší renovací“ se rozumí renovace budovy, přičemž: a) celkové náklady na renovaci obvodového pláště budovy nebo technických systémů budovy jsou vyšší než 25 % hodnoty budovy bez hodnoty pozemku, na němž budova stojí; nebo b) renovace probíhá u více než 25 % plochy obvodového pláště budovy. Členské státy si mohou zvolit, zda uplatní možnost a), či b).

(125)  Směrnice o energetické náročnosti budov konkrétně neuvádí, kdo má povinnost instalovat v souladu s čl. 8 odst. 3 dobíjecí stanice a kabelovody, zda majitel, provozovatel nebo nájemce jiné než obytné budovy. Je možné uplatnit také běžné nájemní nebo smluvní právo. Pokud jde o vymezení působnosti povinností při provádění zákonných povinností vyplývajících ze směrnice o energetické náročnosti budov, mají členské státy určitou míru flexibility.

(126)  Ustanovení 26. bodu odůvodnění směrnice (EU) 2018/844.

(127)  To je podobné přístupu užitému v čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/94/EU.

(128)  Směrnice 2014/94/EU definuje alternativní paliva a stanoví minimální požadavky na vytvoření infrastruktury pro alternativní paliva, která vyžadují zvláštní infrastrukturu (elektrická energie, zemní plyn a vodík), které je třeba uplatnit prostřednictvím vnitrostátních politických rámců členských států. Podstatné je, že každý členský stát musí přijmout vnitrostátní rámec politiky pro rozvoj trhu, pokud jde o alternativní paliva v odvětví dopravy a zavádění infrastruktury.

(129)  V čl. 2 bod 4 směrnice 2014/94/EU se „běžná dobíjecí stanice“ definuje jako „
  dobíjecí stanice, která umožňuje přenos elektřiny do elektrického vozidla s výkonem 22 kW nebo nižším, s výjimkou zařízení o výkonu 3,7 kW nebo nižším, jež jsou umístěna v domácnostech nebo jejichž hlavním účelem není dobíjet elektrická vozidla a jež nejsou veřejně přístupná
  “. Společný výklad s čl. 4 odst. 4 směrnice 2014/94/EU osvobozuje dobíjecí stanice, které splňují všechny následující podmínky, od povinnosti dodržení norem uvedených v příloze II směrnice o energetické náročnosti budov: mají výkon 3,7 kW nebo nižší, jsou umístěny v domácnostech nebo jejich hlavním účelem není dobíjet elektrická vozidla a nejsou veřejně přístupné. Definice „vysoce výkonné dobíjecí stanice“ v čl. 2 bodu 5 směrnice 2014/94/EU žádné podobné osvobození veřejně nepřístupných nabíjecích stanic neobsahuje. Skutečnost, že dobíjecí stanice není veřejně přístupná, nepředstavuje sama o sobě dostatečný důvod k osvobození od povinnosti dodržet technické specifikace uvedené v příloze II směrnice 2014/94/EU. Z těchto definic jsou vyloučeny pouze běžné elektrické zásuvky instalované v domácnostech, které nejsou veřejně přístupné. Z toho vyplývá, že normy a požadavky vyplývající ze směrnice 2014/94/EU se vztahují de facto na veškerou dobíjecí infrastrukturu instalovanou podle směrnice o energetické náročnosti budov s výjimkou případů, kdy jsou všechna výše uvedená kritéria splněna zároveň.

(130)  Komise tak učinila například v případě motorových vozidel kategorie L: nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/674 (Úř. věst. L 114, 4.5.2018, s. 1), dostupné zde: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/cs/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018R0674&from=cs

(131)  Viz čl. 3 odst. 1 druhá odrážka ve spojení s čl. 4 odst. 1 až 3 směrnice 2014/94/EU.

(132)  Práce na příslušných normách pro dobíjecí stanice pro elektrické autobusy probíhají v rámci mandátu M/533. Jejich přijetí se očekává koncem roku 2019 nebo začátkem roku 2020.

(133)  Znění 26. bodu odůvodnění směrnice (EU) 2018/844 vylučuje hypotetický alternativní výklad, podle nějž by se datum 2025 uvedené v čl. 8 odst. 3 uplatnilo na provedení ve vnitrostátním právu, nikoli na uplatňování tohoto požadavku.

(134)  PEV zahrnuje dvě kategorie: bateriová elektrická vozidla (BEV) a plug-in hybridní elektrická vozidla (PHEV).

(135)  Směrnice o energetické náročnosti budov se týká dobíjecích stanic a kabelovodů, zatímco směrnice 2014/94/EU na kabelovody konkrétně neodkazuje.

(136)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

(137)  Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/674.

(138)  Některé z těchto požadavků jsou z podstaty směrnice 2014/94/EU v určitých situacích povinné.

(139)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55).

(140)  
  „Inteligentním nabíjením“ se rozumí možnost přesunout dobíjení na dobu, kdy je elektrická energie široce dostupná a sítě nejsou přetížené. Inteligentní nabíjení může usnadnit optimalizaci zatížení elektrické soustavy, především pokud se zatížení může zvýšit v důsledku současného nabíjení většího počtu elektrických vozidel. „Dodávkou z vozidla do sítě“ se rozumí možnost dodávat elektrickou energii uloženou v baterii vozidla zpět do sítě.

(141)  Viz např. rakouské právní předpisy.

(142)  S cílem řešit jakékoli riziko požáru spojené s elektrickými vozidly a dobíjecí infrastrukturou.

(143)  Technické specifikace v příloze II směrnice 2014/94/EU, která obsahuje odkaz na normu EN 62196-2.

(144)  Přístupnost dobíjecích stanic pro osoby se zdravotním postižením by se měla zabývat těmito prvky: uživatelským rozhraním dobíjecí stanice, včetně platebního rozhraní, přístupností zásuvky a přípojek auta, a všemi uživatelskými informacemi nezbytnými pro použití samotné dobíjecí stanice (v souladu s prozatímní dohodou, které bylo dosaženo na základě interinstitucionálních jednáních dne 19. prosince 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb (COM(2015) 615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))), umístění dobíjecí stanice by mělo být přístupné (dostupné například pro osoby na invalidním vozíku), parkovací místo pro vozidla vyžadující přístupnou dobíjecí stanici, by rovněž mělo být přístupné, aby se zajistil dostatečný manévrovací prostor, minimální počet dobíjecích stanic by měl mít povahu „přístupných dobíjecích stanic“. Příslušné mandáty pro vypracování normy Evropského výboru pro normalizaci (CEN), Evropského výboru pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) a Evropského ústavu pro telekomunikační normy (ETSI) zahrnují: mandát M/420 za účelem podpory evropských požadavků na přístupnost pro zadávání veřejných zakázek v oblasti zastavěného prostředí a mandát M/473 s cílem začlenit koncept „design pro všechny“ do všech relevantních normalizačních iniciativ.

(145)  Ustanovení 28. bodu odůvodnění směrnice (EU) 2018/844.

(146)  Viz směrnice 2014/94/EU, čl. 4 odst. 7.

(147)  Ustanovení 22. bodu odůvodnění směrnice (EU) 2018/844 uvádí, že budovy mohou být využívány pro inteligentní nabíjení elektrických vozidel. Inteligentní nabíjení může vyžadovat schopnosti v oblasti přenosu dat. Řada členských států odkaz na inteligentní nabíjení do svých právních předpisech zahrnula. Viz například právní předpisy ve Spojeném království – zákon z roku 2018 o automatických a elektrických vozidlech (kapitola 15 části II)/http://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/18/section/15/enacted; Francie – Arrêté du 19 juillet 2018 relatif aux dispositifs permettant de piloter la recharge des véhicules électriques, a Finsko – https://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2017/20170478.

(148)  Ustanovení 22. bodu odůvodnění směrnice (EU) 2018/844 – podklad pro členské státy pro využívání autobaterií jako zdroje energie.

(149)  Viz směrnice 2014/94/EU, čl. 4 odst. 9 a čl. 4 odst. 10.

(150)  Viz směrnice 2014/94/EU, čl. 4 odst. 8.

(151)  Viz směrnice 2014/94/EU, čl. 4 odst. 12.

(152)  Těmito opatřeními by neměly být dotčeny zákony členského státu v oblasti majetkových a nájemních poměrů.

(153)  Ustanovení 23. bodu odůvodnění směrnice (EU) 2018/844 – Stavební předpisy lze účinně využít ke stanovení cílených požadavků na podporu zavádění infrastruktury pro dobíjení v parkovištích obytných i jiných než obytných budov. Členské státy by měly stanovit opatření v zájmu jednoduššího zavádění infrastruktury pro dobíjení, a to s cílem řešit překážky, jako je rozdílná motivace a administrativní komplikace, jimž jednotliví vlastníci čelí při snaze nainstalovat dobíjecí stanice na svých parkovacích místech.

(154)  http://www.eltis.org/mobility-plans

(155)  
  „Váhový faktor“ je pojem používaný v souhrnné normě Evropského výboru pro normalizaci jako odkaz na primární energetické faktory, má se tedy za to, že „primární energetické faktory“ a „váhové faktory“ mají stejný význam. Členské státy používají oba termíny.

(156)  Pokud jde o výchozí hodnotu primárních energetických faktorů (2.1) pro výrobu elektrické energie podle směrnice o energetické účinnosti, je třeba poznamenat, že v souvislosti se směrnicí o energetické náročnosti budov mohou členské státy svobodně uplatňovat své vlastní primární energetické faktory, i pro elektrickou energii ze sítě, a to i na nižší než celostátní úrovni.

(157)  Výpočty energetické náročnosti budov pro účely stanovení minimálních požadavků na energetickou náročnost se musí také řídit společným metodickým rámcem uvedeným v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 244/2012 ze dne 16. ledna 2012, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU o energetické náročnosti budov stanovením srovnávacího metodického rámce pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov a prvků budov (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 18).

(158)  Na podmínky komfortu odkazuje norma pro energetickou náročnost budov EN 16798-1 (přepracované znění normy EN 15251) „Vstupní parametry vnitřního prostředí pro návrh a posouzení energetické náročnosti budov s ohledem na kvalitu vnitřního vzduchu, tepelného prostředí, osvětlení a akustiky“. Příloha B.7 této normy uvádí zdravotní kritéria Světové zdravotnické organizace pro vnitřní vzduch a navrhuje doporučené hodnoty pro látky znečišťující vnitřní a venkovní vzduch.

(159)  Spolu s definicí venkovních podmínek (klimatu).

(160)  Doporučení Komise (EU) 2016/1318 ze dne 29. července 2016 o pokynech na podporu budov s téměř nulovou spotřebou energie a osvědčených postupů k zajištění, aby do roku 2020 byly všechny nové budovy budovami s téměř nulovou spotřebou energie (Úř. věst. L 208, 2.8.2016, s. 46).

(161)  Význam prvků obvodového pláště a jejich dopad na energetickou náročnost budov závisí rovněž na použitých způsobech výpočtů. Například přístup založený na energetické bilanci, který při výpočtu energetické náročnosti určité budovy či stavebních prvků obvodového pláště bere na zřetel jak energetické ztráty (souvisejícími se ztrátami tepelnými), tak zisky energie (z pasivního zachycování slunečního záření na budovách nebo na prvcích budov), je způsob používaný v některých členských státech za účelem zohlednění podmínek slunečního svitu (ve vztahu k bodu 4 přílohy I směrnice o energetické náročnosti budov).

(162)  Doporučení (EU) 2016/1318.

(163)  Podle normy EN ISO 52000 existují tři typy primárních energetických faktorů: neobnovitelné, obnovitelné a celkové.

(164)  Věc C-195/12: Industrie du bois de Vielsalm & Cie SA ('IBV') v. Région wallonne [2013], body 50–52, 62.

(165)  Evropský výbor pro normalizaci (https://www.cen.eu/Pages/default.aspx).

(166)  Mandát M/480 pro výbor CEN, výbor CENELEC a ústav ETSI pro vypracování a přijetí norem pro metodiku výpočtu integrované energetické náročnosti budov a na podporu energetické účinnosti budov v souladu s podmínkami stanovenými v přepracovaném znění směrnice o energetické náročnosti budov (směrnice 2010/31/EU).

---