# Euroopa Liidu L 99/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 99 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik10. aprill 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 99

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik10. aprill 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/563, 8. aprill 2019, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatuse liidu nimel allakirjutamise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/564, 28. märts 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2251, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012, kuupäeva osas, milleni vastaspooled võivad jätkata oma riskijuhtimismenetluste kohaldamist teatavate börsiväliste tuletislepingute suhtes, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/565, 28. märts 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2205, delegeeritud määrust (EL) 2016/592 ja delegeeritud määrust (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012, teatavate lepinguliikide suhtes kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva osas (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/566, 9. aprill 2019, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaa Föderatsioonist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes ja lõpetatakse uurimine seoses Türgi Vabariigist pärit sama toote impordiga | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/567, 9. aprill 2019, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga | 36 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2019/568, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Ühtse Kriisilahendusnõukogu liige | 38 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/569, 3. aprill 2019, mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2314 all) | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/570, 8. aprill 2019, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1313/2013/EL rakenduseeskirjad rescEU vahendite kohta ja muudetakse komisjoni rakendusotsust 2014/762/EL
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2644 all)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Ühtse kriisilahendusnõukogu otsus (EL) 2019/571, 28. märts 2019, ühtse kriisilahendusnõukogu 2017. majandusaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja raamatupidamiskontode sulgemise kohta (SRB/PS/2019/02) | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/563, 8. aprill 2019, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatuse liidu nimel allakirjutamise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/564, 28. märts 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2251, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012, kuupäeva osas, milleni vastaspooled võivad jätkata oma riskijuhtimismenetluste kohaldamist teatavate börsiväliste tuletislepingute suhtes, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/565, 28. märts 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2205, delegeeritud määrust (EL) 2016/592 ja delegeeritud määrust (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012, teatavate lepinguliikide suhtes kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva osas (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/566, 9. aprill 2019, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaa Föderatsioonist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes ja lõpetatakse uurimine seoses Türgi Vabariigist pärit sama toote impordiga

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/567, 9. aprill 2019, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

36

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2019/568, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Ühtse Kriisilahendusnõukogu liige

38

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/569, 3. aprill 2019, mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2314 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2314 all)

39

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/570, 8. aprill 2019, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1313/2013/EL rakenduseeskirjad rescEU vahendite kohta ja muudetakse komisjoni rakendusotsust 2014/762/EL
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2644 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2644 all)

1

41

*

Ühtse kriisilahendusnõukogu otsus (EL) 2019/571, 28. märts 2019, ühtse kriisilahendusnõukogu 2017. majandusaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja raamatupidamiskontode sulgemise kohta (SRB/PS/2019/02)

46

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu parandus ( ELT L 288, 22.10.2016 ) | 47 |

Parandused

*

Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu parandus ( ELT L 288, 22.10.2016 )

( ELT L 288, 22.10.2016 )

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/563,

8. aprill 2019,

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatuse liidu nimel allakirjutamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a ja artikli 218 lõikega 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu otsusele 2018/538 (2) kirjutati Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatus („koostöömemorandum NAT-I-9406“) liidu nimel alla 13. detsembril 2017, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu otsusele 2018/538 (2) kirjutati Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatus („koostöömemorandum NAT-I-9406“) liidu nimel alla 13. detsembril 2017, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (2) | Koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatusega laiendatakse lepinguosaliste koostööd kõigile lennuliikluse korraldamise süsteemide ajakohastamise etappidele, sh kasutuselevõtule, eesmärgiga tagada ülemaailmne koostalitlusvõime. Samuti muudetakse koostöömemorandumi NAT-I-9406 struktuuri ja haldamist, et optimeerida selle alusel tehtava koostöö elluviimist ja juhtimist. |
| --- | --- |

(2)

Koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatusega laiendatakse lepinguosaliste koostööd kõigile lennuliikluse korraldamise süsteemide ajakohastamise etappidele, sh kasutuselevõtule, eesmärgiga tagada ülemaailmne koostalitlusvõime. Samuti muudetakse koostöömemorandumi NAT-I-9406 struktuuri ja haldamist, et optimeerida selle alusel tehtava koostöö elluviimist ja juhtimist.

| (3) | On vaja kehtestada menetluskord liidu osalemiseks Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406A (mis käsitleb lennuliikluse korraldamise ajakohastamist, tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust ja ülemaailmset koostalitlusvõimet („koostöömemorandum NAT-I-9406A“)), mis on sätestatud 1. muudatuse addendum'is ja asendab koostöömemorandumi NAT-I-9406, administratiivses juhtimises. |
| --- | --- |

(3)

On vaja kehtestada menetluskord liidu osalemiseks Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406A (mis käsitleb lennuliikluse korraldamise ajakohastamist, tsiviillennundusalast teadus- ja arendustegevust ja ülemaailmset koostalitlusvõimet („koostöömemorandum NAT-I-9406A“)), mis on sätestatud 1. muudatuse addendum'is ja asendab koostöömemorandumi NAT-I-9406, administratiivses juhtimises.

| (4) | Seetõttu tuleks koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatus liidu nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatus liidu nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatus kiidetakse liidu nimel heaks (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatuse II.B artiklis ette nähtud teate, et väljendada liidu nõusolekut siduda end koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatusega (4).

Artikkel 3

Pärast nõukogu määratud erikomiteega konsulteerimist määrab komisjon kindlaks seisukoha, mille liit võtab koostöömemorandumi NAT-I-9406A III artiklis osutatud koostöömemorandumi NAT-I-9406A ja selle lisade administratiivses juhtimises seoses järgmiste dokumentidevastuvõtmisega:

| a) | koostöömemorandumi NAT-I-9406A uued lisad ja koostöömemorandumi NAT-I-9406A lisade liited ning |
| --- | --- |

a)

koostöömemorandumi NAT-I-9406A uued lisad ja koostöömemorandumi NAT-I-9406A lisade liited ning

| b) | koostöömemorandumi NAT-I-9406A lisade ja nende lisade liidete muudatused. |
| --- | --- |

b)

koostöömemorandumi NAT-I-9406A lisade ja nende lisade liidete muudatused.

Artikkel 4

Ilma et see piiraks käesoleva otsuse artikli 3 kohaldamist, võib komisjon võtta kõik asjakohased meetmed vastavalt koostöömemorandumi NAT-I-9406A III, IV, V, VII ja VIII artiklile.

Artikkel 5

Komisjon esindab liitu koostöömemorandumi NAT-I-9406A XI artikli kohastes konsultatsioonides.

Artikkel 6

Komisjon teavitab nõukogu koostöömemorandumi NAT-I-9406A rakendamisest vastavalt vajadusele ning vähemalt korra aastas.

Artikkel 7

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  12. septembri 2018. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 7. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2018/538 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatuse liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 90, 6.4.2018, lk 1).

2

(3)  Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatus on avaldatud koos selle allkirjastamise otsusega Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 90, 6.4.2018, lk 3).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab koostöömemorandumi NAT-I-9406 1. muudatuse jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

MÄÄRUSED

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/3

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/564,

28. märts 2019,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2251, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012, kuupäeva osas, milleni vastaspooled võivad jätkata oma riskijuhtimismenetluste kohaldamist teatavate börsiväliste tuletislepingute suhtes, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada. |
| --- | --- |

(1)

29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/397 (2) muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2016/2251 (3) kuupäeva osas, milleni vastaspooled võivad jätkata oma riskijuhtimismenetluste kohaldamist teatavate börsiväliste tuletislepingute suhtes, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu. Delegeeritud määruse (EL) 2019/397 artikli 2 kohaselt hakatakse kõnealust määrust kohaldama kuupäeval, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud väljaastumisleping või kui Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi on pikendatud, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/397 (2) muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2016/2251 (3) kuupäeva osas, milleni vastaspooled võivad jätkata oma riskijuhtimismenetluste kohaldamist teatavate börsiväliste tuletislepingute suhtes, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu. Delegeeritud määruse (EL) 2019/397 artikli 2 kohaselt hakatakse kõnealust määrust kohaldama kuupäeval, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud väljaastumisleping või kui Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi on pikendatud,

| (3) | 20. märtsi 2019. aasta kirjas esitas Ühendkuningriik taotluse pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega 30. juunini 2019, et viia lõpule väljaastumislepingu ratifitseerimine (4). 21. märtsil 2019 nõustus Euroopa Ülemkogu pikendama kõnealust tähtaega 22. maini 2019, tingimusel et alamkoda kiidab väljaastumislepingu heaks järgmisel nädalal. Vastasel korral nõustus Euroopa Ülemkogu pikendama kõnealust tähtaega 12. aprillini 2019. Sellest tulenevalt delegeeritud määrust (EL) 2019/397 ei kohaldata. |
| --- | --- |

(3)

20. märtsi 2019. aasta kirjas esitas Ühendkuningriik taotluse pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega 30. juunini 2019, et viia lõpule väljaastumislepingu ratifitseerimine (4). 21. märtsil 2019 nõustus Euroopa Ülemkogu pikendama kõnealust tähtaega 22. maini 2019, tingimusel et alamkoda kiidab väljaastumislepingu heaks järgmisel nädalal. Vastasel korral nõustus Euroopa Ülemkogu pikendama kõnealust tähtaega 12. aprillini 2019. Sellest tulenevalt delegeeritud määrust (EL) 2019/397 ei kohaldata.

| (4) | Hoolimata Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud perioodi mis tahes pikendamisest on delegeeritud määruse (EL) 2019/397 aluseks olevad põhjused jätkuvalt olemas. Eelkõige püsib pärast tähtaja pikendamist Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise korral oht turu sujuvale toimimisele ja liidus asutatud vastaspoolte võrdsetele tingimustele. See oht püsib eeldatavasti ka lähitulevikus. |
| --- | --- |

(4)

Hoolimata Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud perioodi mis tahes pikendamisest on delegeeritud määruse (EL) 2019/397 aluseks olevad põhjused jätkuvalt olemas. Eelkõige püsib pärast tähtaja pikendamist Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise korral oht turu sujuvale toimimisele ja liidus asutatud vastaspoolte võrdsetele tingimustele. See oht püsib eeldatavasti ka lähitulevikus.

| (5) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/2251 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/2251 vastavalt muuta.

| (6) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (7) | On vaja võimalikult kiiresti edendada tõhusate lahenduste rakendamist turuosaliste poolt. Seepärast on Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu, kuid ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 10 lõike 1 teise lõiguga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (6) artikli 10 lõike 1 teise lõiguga ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (7) artikli 10 lõike 1 teise lõiguga korraldanud avalikke konsultatsioone. Samal põhjusel peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval. |
| --- | --- |

(7)

On vaja võimalikult kiiresti edendada tõhusate lahenduste rakendamist turuosaliste poolt. Seepärast on Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu, kuid ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 10 lõike 1 teise lõiguga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (6) artikli 10 lõike 1 teise lõiguga ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (7) artikli 10 lõike 1 teise lõiguga korraldanud avalikke konsultatsioone. Samal põhjusel peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2016/2251 artikkel 35 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 35

Üleminekusätted

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikes 3 osutatud vastaspooled võivad jätkata käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval kehtinud riskijuhtimismenetluste kohaldamist 16. augustist 2012 kuni käesoleva määruse asjaomaste kohaldamiskuupäevadeni sõlmitud või uuendatud mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute suhtes.

2.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikes 3 osutatud vastaspooled võivad jätkata 14. märtsist 2019 kehtinud riskijuhtimismenetluste kohaldamist selliste mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud on sõlmitud või uuendatud enne üht käesoleva määruse asjaomast kohaldamiskuupäeva, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklites 36, 37 ja 38, või 11. aprilliks 2019 tekkinud, olenevalt sellest, milline kuupäev on varasem; |
| --- | --- |

a)

mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud on sõlmitud või uuendatud enne üht käesoleva määruse asjaomast kohaldamiskuupäeva, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklites 36, 37 ja 38, või 11. aprilliks 2019 tekkinud, olenevalt sellest, milline kuupäev on varasem;

| b) | mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute uuendamise ainus eesmärk on asendada Ühendkuningriigis asutatud vastaspool liikmesriigis asutatud vastaspoolega; |
| --- | --- |

b)

mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute uuendamise ainus eesmärk on asendada Ühendkuningriigis asutatud vastaspool liikmesriigis asutatud vastaspoolega;

| c) | mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud uuendatakse ajavahemikus kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, kuni järgmistest kuupäevadest hilisemani:






  i) | käesoleva määruse artiklites 36, 37 ja 38 sätestatud asjakohased kohaldamiskuupäevad või |
| --- | --- | --- |

c)

mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud uuendatakse ajavahemikus kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, kuni järgmistest kuupäevadest hilisemani:

i)

käesoleva määruse artiklites 36, 37 ja 38 sätestatud asjakohased kohaldamiskuupäevad või

| ii) | 12 kuud alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.“ |
| --- | --- |

ii)

12 kuud alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

Käesolevat määrust ei kohaldata siiski järgmistel juhtudel:

| a) | käesoleva artikli teises lõigus osutatud kuupäevaks on jõustunud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2 Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli teises lõigus osutatud kuupäevaks on jõustunud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2 Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping;

| b) | on tehtud otsus pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi nii, et see jätkub ka pärast 31. detsembrit 2019. |
| --- | --- |

b)

on tehtud otsus pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi nii, et see jätkub ka pärast 31. detsembrit 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/397, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2251, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012, kuupäeva osas, milleni vastaspooled võivad jätkata oma riskijuhtimismenetluste kohaldamist teatavate börsiväliste tuletislepingute suhtes, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (ELT L 71, 13.3.2019, lk 15).

2

(3)  Komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/2251, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (ELT L 340, 15.12.2016, lk 9).

3

(4)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT C 66 I, 19.2.2019, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

7

---

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/565,

28. märts 2019,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2205, delegeeritud määrust (EL) 2016/592 ja delegeeritud määrust (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012, teatavate lepinguliikide suhtes kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate EList väljaastumise kavatsuse kohta. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamist, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada. |
| --- | --- |

(1)

29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate EList väljaastumise kavatsuse kohta. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamist, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/396 (2) on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2205, (3) komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/592 (4) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1178 (5) muutmine seoses kliiringukohustuse jõustumise kuupäevaga teatavate lepinguliikide puhul. Vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/396 artiklile 4 hakatakse seda määrust kohaldama alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud väljaastumisleping või kui Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi on pikendatud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/396 (2) on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2205, (3) komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/592 (4) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1178 (5) muutmine seoses kliiringukohustuse jõustumise kuupäevaga teatavate lepinguliikide puhul. Vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/396 artiklile 4 hakatakse seda määrust kohaldama alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud väljaastumisleping või kui Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi on pikendatud.

| (3) | 20. märtsi 2019. aasta kirjas esitas Ühendkuningriik taotluse pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 sätestatud tähtaega kuni 30. juunini 2019, et viia lõpule väljaastumislepingu ratifitseerimine (6). 21. märtsil 2019 nõustus Euroopa Ülemkogu pikendama tähtaega 22. maini 2019, tingimusel et alamkoda kiidab väljaastumislepingu heaks järgmisel nädalal. Vastasel korral nõustus Euroopa Ülemkogu pikendama tähtaega 12. aprillini 2019. Sellest tulenevalt delegeeritud määrust (EL) 2019/396 ei kohaldata. |
| --- | --- |

(3)

20. märtsi 2019. aasta kirjas esitas Ühendkuningriik taotluse pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 sätestatud tähtaega kuni 30. juunini 2019, et viia lõpule väljaastumislepingu ratifitseerimine (6). 21. märtsil 2019 nõustus Euroopa Ülemkogu pikendama tähtaega 22. maini 2019, tingimusel et alamkoda kiidab väljaastumislepingu heaks järgmisel nädalal. Vastasel korral nõustus Euroopa Ülemkogu pikendama tähtaega 12. aprillini 2019. Sellest tulenevalt delegeeritud määrust (EL) 2019/396 ei kohaldata.

| (4) | Hoolimata Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud tähtaja mis tahes pikendamisest on delegeeritud määruse (EL) 2019/396 aluseks olevad põhjused jätkuvalt olemas. Eelkõige püsib pärast tähtaja pikendamist Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise korral oht turu sujuvale toimimisele ja liidus asutatud vastaspoolte võrdsetele tingimustele. See oht püsib eeldatavasti ka lähitulevikus. |
| --- | --- |

(4)

Hoolimata Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud tähtaja mis tahes pikendamisest on delegeeritud määruse (EL) 2019/396 aluseks olevad põhjused jätkuvalt olemas. Eelkõige püsib pärast tähtaja pikendamist Ühendkuningriigi liidust lepinguta väljaastumise korral oht turu sujuvale toimimisele ja liidus asutatud vastaspoolte võrdsetele tingimustele. See oht püsib eeldatavasti ka lähitulevikus.

| (5) | Delegeeritud määrust (EL) 2015/2205, delegeeritud määrust (EL) 2016/592 ja delegeeritud määrust (EL) 2016/1178 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud määrust (EL) 2015/2205, delegeeritud määrust (EL) 2016/592 ja delegeeritud määrust (EL) 2016/1178 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (6) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (7) | On vaja võimalikult kiiresti edendada tõhusate lahenduste rakendamist turuosaliste poolt. Seepärast on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu, kuid ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (7) artikli 10 lõike 1 teise lõiguga korraldanud avalikke konsultatsioone. Samal põhjusel peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval, |
| --- | --- |

(7)

On vaja võimalikult kiiresti edendada tõhusate lahenduste rakendamist turuosaliste poolt. Seepärast on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu, kuid ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (7) artikli 10 lõike 1 teise lõiguga korraldanud avalikke konsultatsioone. Samal põhjusel peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2205 muutmine

Delegeeritud määrust (EL) 2015/2205 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 jõustub lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kuuluvate lepingute puhul kliiringukohustus 12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | kliiringukohustust ei ole 11. aprilliks 2019 tekkinud; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 jõustub lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kuuluvate lepingute puhul kliiringukohustus 12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

kliiringukohustust ei ole 11. aprilliks 2019 tekkinud;

| b) | lepingute uuendamise ainus eesmärk on asendada Ühendkuningriigis asutatud vastaspool liikmesriigis asutatud vastaspoolega.“ |
| --- | --- |

b)

lepingute uuendamise ainus eesmärk on asendada Ühendkuningriigis asutatud vastaspool liikmesriigis asutatud vastaspoolega.“

| 2) | Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   3. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte ning käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud finantssektori vastaspoolte vaheliste tehingute puhul peab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud minimaalne järelejäänud tähtaeg olema kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga järgmine:






  a) | lisa tabelis 1 või 2 esitatud lepingute liikide korral 50 aastat; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   3. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte ning käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud finantssektori vastaspoolte vaheliste tehingute puhul peab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud minimaalne järelejäänud tähtaeg olema kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga järgmine:

a)

lisa tabelis 1 või 2 esitatud lepingute liikide korral 50 aastat;

| b) | lisa tabelis 3 või 4 esitatud lepingute liikide korral kolm aastat.“ |
| --- | --- |

b)

lisa tabelis 3 või 4 esitatud lepingute liikide korral kolm aastat.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) 2016/592 muutmine

Delegeeritud määrust (EL) 2016/592 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 jõustub lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kuuluvate lepingute puhul kliiringukohustus 12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | kliiringukohustust ei ole 11. aprilliks 2019 tekkinud; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 jõustub lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kuuluvate lepingute puhul kliiringukohustus 12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

kliiringukohustust ei ole 11. aprilliks 2019 tekkinud;

| b) | lepingute uuendamise ainus eesmärk on asendada Ühendkuningriigis asutatud vastaspool liikmesriigis asutatud vastaspoolega.“ |
| --- | --- |

b)

lepingute uuendamise ainus eesmärk on asendada Ühendkuningriigis asutatud vastaspool liikmesriigis asutatud vastaspoolega.“

| 2) | Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   3. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte ning käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud finantssektori vastaspoolte vaheliste tehingute puhul peab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud minimaalne järelejäänud tähtaeg olema kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga viis aastat ja kolm kuud.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   3. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte ning käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud finantssektori vastaspoolte vaheliste tehingute puhul peab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud minimaalne järelejäänud tähtaeg olema kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga viis aastat ja kolm kuud.“

Artikkel 3

Delegeeritud määruse (EL) 2016/1178 muutmine

Delegeeritud määrust (EL) 2016/1178 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 jõustub lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kuuluvate lepingute puhul kliiringukohustus 12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | kliiringukohustust ei ole 11. aprilliks 2019 tekkinud; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 jõustub lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liiki kuuluvate lepingute puhul kliiringukohustus 12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

kliiringukohustust ei ole 11. aprilliks 2019 tekkinud;

| b) | lepingute uuendamise ainus eesmärk on asendada Ühendkuningriigis asutatud vastaspool liikmesriigis asutatud vastaspoolega.“ |
| --- | --- |

b)

lepingute uuendamise ainus eesmärk on asendada Ühendkuningriigis asutatud vastaspool liikmesriigis asutatud vastaspoolega.“

| 2) | Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   3. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte ning käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud finantssektori vastaspoolte vaheliste tehingute puhul peab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud minimaalne järelejäänud tähtaeg olema kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga järgmine:






  a) | I lisa tabelis 1 esitatud lepingute liikide korral 15 aastat; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   3. kategooriasse kuuluvate finantssektori vastaspoolte ning käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud finantssektori vastaspoolte vaheliste tehingute puhul peab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud minimaalne järelejäänud tähtaeg olema kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva seisuga järgmine:

a)

I lisa tabelis 1 esitatud lepingute liikide korral 15 aastat;

| b) | I lisa tabelis 2 esitatud lepingute liikide korral kolm aastat.“ |
| --- | --- |

b)

I lisa tabelis 2 esitatud lepingute liikide korral kolm aastat.“

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

Käesolevat määrust ei kohaldata ühel järgmistest juhtudest:

| a) | Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõike 2 kohaselt Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping on käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kuupäevaks jõustunud; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõike 2 kohaselt Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping on käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kuupäevaks jõustunud;

| b) | on tehtud otsus pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi nii, et see jätkub pärast 31. detsembrit 2019. |
| --- | --- |

b)

on tehtud otsus pikendada Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi nii, et see jätkub pärast 31. detsembrit 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/396, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2205, delegeeritud määrust (EL) 2016/592 ja delegeeritud määrust (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012, teatavate lepinguliikide suhtes kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva osas (ELT L 71, 13.3.2019, lk 11).

2

(3)  Komisjoni 6. augusti 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2205, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 314, 1.12.2015, lk 13).

3

(4)  Komisjoni 1. märtsi 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/592, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 103, 19.4.2016, lk 5).

4

(5)  Komisjoni 10. juuni 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 195, 20.7.2016, lk 3).

5

(6)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT C 66 I, 19.2.2019, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

7

---

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/566,

9. aprill 2019,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaa Föderatsioonist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes ja lõpetatakse uurimine seoses Türgi Vabariigist pärit sama toote impordiga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

a)   
  Korea Vabariik ja Malaisia

Korea Vabariik ja Malaisia

| (1) | Pärast dumpinguvastast uurimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 778/2003 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Korea Vabariigist (edaspidi „Korea“) ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine“). Pärast dumpinguvastaste meetmete esimest aegumise läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 taaskehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EÜ) nr 1001/2008 (3) dumpinguvastased meetmed. Pärast dumpinguvastaste meetmete teist aegumise läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 taaskehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 1283/2014 (4) dumpinguvastased meetmed. Pärast osalist vahepealset läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3, mis piirdus Korea eksportiva tootjaga TK Corporation seotud dumpingu uurimisega, muutis komisjon rakendusmäärust (EL) nr 1283/2014 rakendusmäärusega (EL) 2016/306 (5). |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastast uurimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 778/2003 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Korea Vabariigist (edaspidi „Korea“) ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine“). Pärast dumpinguvastaste meetmete esimest aegumise läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 taaskehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EÜ) nr 1001/2008 (3) dumpinguvastased meetmed. Pärast dumpinguvastaste meetmete teist aegumise läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 taaskehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 1283/2014 (4) dumpinguvastased meetmed. Pärast osalist vahepealset läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3, mis piirdus Korea eksportiva tootjaga TK Corporation seotud dumpingu uurimisega, muutis komisjon rakendusmäärust (EL) nr 1283/2014 rakendusmäärusega (EL) 2016/306 (5).

2

3

4

5

| (2) | Dumpinguvastased meetmed, mis kehtivad praegu teatavate Korea Vabariigist pärit toruliitmike impordi suhtes, kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mis määrati eraldi nimetatud eksportijalt (TK Corporation) pärit impordi suhtes 32,4 % dumpingumarginaali tasemel, kahjumarginaali tasemel määrati jääktollimaksumäär 44,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastased meetmed, mis kehtivad praegu teatavate Korea Vabariigist pärit toruliitmike impordi suhtes, kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mis määrati eraldi nimetatud eksportijalt (TK Corporation) pärit impordi suhtes 32,4 % dumpingumarginaali tasemel, kahjumarginaali tasemel määrati jääktollimaksumäär 44,0 %.

| (3) | Dumpinguvastased meetmed, mis kehtivad praegu teatavate Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes, kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mis määrati eraldi nimetatud eksportijatelt pärit impordi suhtes 49,9 % ja 59,2 % dumpingumarginaali tasemel, jääktollimaksumäär on 75,0 %. |
| --- | --- |

(3)

Dumpinguvastased meetmed, mis kehtivad praegu teatavate Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes, kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mis määrati eraldi nimetatud eksportijatelt pärit impordi suhtes 49,9 % ja 59,2 % dumpingumarginaali tasemel, jääktollimaksumäär on 75,0 %.

b)   
  Türgi Vabariik ja Venemaa Föderatsioon

Türgi Vabariik ja Venemaa Föderatsioon

| (4) | Pärast dumpinguvastast uurimist kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 78/2013 (6) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Türgi Vabariigist (edaspidi „Türgi“) ja Venemaa Föderatsioonist (edaspidi „Venemaa“) pärit toruliitmike impordi suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Pärast dumpinguvastast uurimist kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 78/2013 (6) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Türgi Vabariigist (edaspidi „Türgi“) ja Venemaa Föderatsioonist (edaspidi „Venemaa“) pärit toruliitmike impordi suhtes.

6

| (5) | Venemaa suhtes praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati väärtuselise jääktollimaksuna, mis määrati 23,8 % dumpingumarginaali tasemel. Türgi suhtes kehtestati väärtuselise tollimaksu määrad 2,9 %, 9,6 % ja 12,1 % dumpingumarginaali tasemel eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, jääktollimaksumäär on 16,7 %. |
| --- | --- |

(5)

Venemaa suhtes praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati väärtuselise jääktollimaksuna, mis määrati 23,8 % dumpingumarginaali tasemel. Türgi suhtes kehtestati väärtuselise tollimaksu määrad 2,9 %, 9,6 % ja 12,1 % dumpingumarginaali tasemel eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, jääktollimaksumäär on 16,7 %.

c)   
  Muud kolmandad riigid, mida käesolev läbivaatamine ei hõlma

Muud kolmandad riigid, mida käesolev läbivaatamine ei hõlma

| (6) | Praegu kehtivad teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit toruliitmike impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, mille kohaldamisala on laiendatud ka Taiwanile, Indoneesiale, Sri Lankale ja Filipiinidele (7). |
| --- | --- |

(6)

Praegu kehtivad teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit toruliitmike impordi suhtes dumpinguvastased meetmed, mille kohaldamisala on laiendatud ka Taiwanile, Indoneesiale, Sri Lankale ja Filipiinidele (7).

7

1.2.   Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus

Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus

| (7) | Pärast seda, kui avaldati teade (8) teatavate Türgist, Venemaalt, Koreast ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta, esitati komisjonile alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamistaotlus. |
| --- | --- |

(7)

Pärast seda, kui avaldati teade (8) teatavate Türgist, Venemaalt, Koreast ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta, esitati komisjonile alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamistaotlus.

8

| (8) | Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab ligikaudu 51 % teatavate toruliitmike kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(8)

Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab ligikaudu 51 % teatavate toruliitmike kogutoodangust liidus.

| (9) | Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja/või kordumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise ja/või kordumise. |
| --- | --- |

(9)

Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja/või kordumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise ja/või kordumise.

1.3.   Algatamine

Algatamine

| (10) | Komisjon otsustas pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega konsulteerimist, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ja andis 27. jaanuaril 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (9) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon otsustas pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega konsulteerimist, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ja andis 27. jaanuaril 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (9) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2.

Euroopa Liidu Teatajas

9

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (11) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas 2017. aastat (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas 2017. aastat (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (12) | Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Lisaks andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning Türgi, Venemaa, Korea ja Malaisia ametiasutustele ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Lisaks andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning Türgi, Venemaa, Korea ja Malaisia ametiasutustele ning kutsus neid osalema.

| (13) | Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles avaldama oma seisukohti ning esitama teavet ja tõendeid algatamisteatises esitatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda kirjalikult komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(13)

Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles avaldama oma seisukohti ning esitama teavet ja tõendeid algatamisteatises esitatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda kirjalikult komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

1.5.1.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (14) | Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.5.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (15) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 lähtus komisjon valimi moodustamisel suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, võttes arvesse ka geograafilist asukohta. Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas ligikaudu 54 % liidu kogutoodangust. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Tähtaja jooksul märkusi ei esitatud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peeti liidu tootmisharule tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 lähtus komisjon valimi moodustamisel suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, võttes arvesse ka geograafilist asukohta. Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas ligikaudu 54 % liidu kogutoodangust. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Tähtaja jooksul märkusi ei esitatud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peeti liidu tootmisharule tüüpiliseks.

1.5.3.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (16) | Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, kutsuti uurimises osalema kõiki sõltumatuid importijaid/kasutajaid. Neil paluti endast teada anda, esitades komisjonile oma äriühingute kohta algatamisteate II lisas nõutud teabe. Endast andis teada kaks importijat. Neil paluti teha koostööd küsimustiku täitmisega. Kumbki neist ei vastanud. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, kutsuti uurimises osalema kõiki sõltumatuid importijaid/kasutajaid. Neil paluti endast teada anda, esitades komisjonile oma äriühingute kohta algatamisteate II lisas nõutud teabe. Endast andis teada kaks importijat. Neil paluti teha koostööd küsimustiku täitmisega. Kumbki neist ei vastanud.

1.5.4.   Eksportivate tootjate valimi moodustamine

Eksportivate tootjate valimi moodustamine

| (17) | Võttes arvesse käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud nelja riigi eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud nelja riigi eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine.

| (18) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil asjaomaste riikide teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates täpsustatud teave. Nõutud teave hõlmas müügimahtu ja -väärtust, tootmismahtu ja tootmisvõimsust. Lisaks palus komisjon asjaomaste riikide esindustel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil asjaomaste riikide teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates täpsustatud teave. Nõutud teave hõlmas müügimahtu ja -väärtust, tootmismahtu ja tootmisvõimsust. Lisaks palus komisjon asjaomaste riikide esindustel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (19) | Valimi moodustamiseks saadeti küsimustikud neljakümnele teadaolevale võimalikule eksportivale tootjale: üheteistkümnele Türgi tootjale, viiele Malaisia tootjale, kümnele Lõuna-Korea tootjale ja neljateistkümnele Venemaa tootjale. Valimi moodustamisega seotud küsimustikule vastas kolm Türgi äriühingut, kellest üks loobus hiljem koostööst. Valimi moodustamisega seotud küsimustikule vastas üks Venemaa äriühing, kes loobus hiljem koostööst. Ükski Malaisia ega Korea tootja, kellega ühendust võeti, ega ka ükski muu Malaisia/Korea tootja ei andnud endast teada ega esitanud nõutud teavet. |
| --- | --- |

(19)

Valimi moodustamiseks saadeti küsimustikud neljakümnele teadaolevale võimalikule eksportivale tootjale: üheteistkümnele Türgi tootjale, viiele Malaisia tootjale, kümnele Lõuna-Korea tootjale ja neljateistkümnele Venemaa tootjale. Valimi moodustamisega seotud küsimustikule vastas kolm Türgi äriühingut, kellest üks loobus hiljem koostööst. Valimi moodustamisega seotud küsimustikule vastas üks Venemaa äriühing, kes loobus hiljem koostööst. Ükski Malaisia ega Korea tootja, kellega ühendust võeti, ega ka ükski muu Malaisia/Korea tootja ei andnud endast teada ega esitanud nõutud teavet.

1.5.5.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (20) | Komisjon saatis küsimustikud neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, neljale põhjenduses 18 märgitud eksportivale tootjale ja kahele importijatele, kes endast pärast algatamist teada andsid. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon saatis küsimustikud neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, neljale põhjenduses 18 märgitud eksportivale tootjale ja kahele importijatele, kes endast pärast algatamist teada andsid.

| (21) | Vastused küsimustikule saadi neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kahelt Türgi eksportivalt tootjalt. Importijatelt ei saadud ühtegi vastust. |
| --- | --- |

(21)

Vastused küsimustikule saadi neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kahelt Türgi eksportivalt tootjalt. Importijatelt ei saadud ühtegi vastust.

| (22) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad:






  — | Erne Fittings GmbH Group, Austria; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad:

—

Erne Fittings GmbH Group, Austria;

| — | Lindemann, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Lindemann, Saksamaa;

| — | Vallourec Fittings S.A., Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Prantsusmaa;

| — | Virgilio CENA& Figli S.p.A., Itaalia; |
| --- | --- |

—

Virgilio CENA& Figli S.p.A., Itaalia;

| b) | eksportivad tootjad:






  — | Sardogan Industry and Trade – Mehmet Sardogan, Türgi; |
| --- | --- | --- |

b)

eksportivad tootjad:

—

Sardogan Industry and Trade – Mehmet Sardogan, Türgi;

| — | RSA Tesisat Malzemeleri San. Tic. A.S., Türgi. |
| --- | --- |

—

RSA Tesisat Malzemeleri San. Tic. A.S., Türgi.

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (23) | Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmikud (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla (edaspidi „toruliitmikud“ või „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(23)

Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmikud (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla (edaspidi „toruliitmikud“ või „uurimisalune toode“).

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (24) | Leiti, et neljas asjaomases riigis toodetaval ja liitu eksporditaval uurimisalusel tootel ning liidu tootmisharu toodetaval ja liidus müüdaval tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samasugune lõppkasutus. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(24)

Leiti, et neljas asjaomases riigis toodetaval ja liitu eksporditaval uurimisalusel tootel ning liidu tootmisharu toodetaval ja liidus müüdaval tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samasugune lõppkasutus. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (25) | Komisjon kontrollis kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada asjaomastest riikidest pärit dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon kontrollis kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada asjaomastest riikidest pärit dumpingu jätkumist või kordumist.

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (26) | Ükski Venemaa, Malaisia ega Korea tootja ei teinud uurimises koostööd. Lisaks moodustas kahe koostööd tegeva Türgi eksportiva tootja toodang ligikaudu 50 % kogu Türgi toruliitmike ekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nende toodang moodustas ligikaudu 40 % Türgi suhtes kindlaks tehtud kogutoodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seetõttu leiti, et Türgi koostöö määr oli madal. |
| --- | --- |

(26)

Ükski Venemaa, Malaisia ega Korea tootja ei teinud uurimises koostööd. Lisaks moodustas kahe koostööd tegeva Türgi eksportiva tootja toodang ligikaudu 50 % kogu Türgi toruliitmike ekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nende toodang moodustas ligikaudu 40 % Türgi suhtes kindlaks tehtud kogutoodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seetõttu leiti, et Türgi koostöö määr oli madal.

| (27) | Komisjon teavitas kõigi nelja asjaomase riigi ametiasutusi, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon Türgi, Venemaa, Malaisia ja Korea kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud kõnealuse nelja riigi ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon teavitas kõigi nelja asjaomase riigi ametiasutusi, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon Türgi, Venemaa, Malaisia ja Korea kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud kõnealuse nelja riigi ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

| (28) | Seepärast tugineti kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusega seonduvate järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele, eelkõige avalikult kättesaadavale teabele, nagu äriühingute ametlikud veebilehed, samuti läbivaatamistaotluses esitatud teabele ja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd tegevatelt isikutelt (täpsemalt taotluse esitajalt, valimisse kaasatud liidu tootjatelt ja kahelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt) saadud teabele. Komisjon kasutas ka mitmesugust impordistatistikat, sealhulgas alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud impordistatistikat (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“). Samuti kasutati andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) (10) ja Ameerika Ühendriikide impordi andmebaasi. |
| --- | --- |

(28)

Seepärast tugineti kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusega seonduvate järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele, eelkõige avalikult kättesaadavale teabele, nagu äriühingute ametlikud veebilehed, samuti läbivaatamistaotluses esitatud teabele ja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd tegevatelt isikutelt (täpsemalt taotluse esitajalt, valimisse kaasatud liidu tootjatelt ja kahelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt) saadud teabele. Komisjon kasutas ka mitmesugust impordistatistikat, sealhulgas alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud impordistatistikat (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“). Samuti kasutati andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) (10) ja Ameerika Ühendriikide impordi andmebaasi.

10

3.2.   Türgi

Türgi

3.2.1.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (29) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmetele tuginedes kõigepealt seda, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi toruliitmikke Türgist liitu dumpinguhinnaga. Täielikkuse huvides uuriti ka koostööst keeldunud eksportivate tootjate poolt teostatud dumpinguhinnaga müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, tuginedes kättesaadavatele faktidele, eelkõige artikli 14 lõike 6 kohasele andmebaasile, ja korrigeerides neid koostööd tegevate eksportivate tootjate vastuste põhjal kindlaks tehtud veo- ja kindlustuskulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(29)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmetele tuginedes kõigepealt seda, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi toruliitmikke Türgist liitu dumpinguhinnaga. Täielikkuse huvides uuriti ka koostööst keeldunud eksportivate tootjate poolt teostatud dumpinguhinnaga müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, tuginedes kättesaadavatele faktidele, eelkõige artikli 14 lõike 6 kohasele andmebaasile, ja korrigeerides neid koostööd tegevate eksportivate tootjate vastuste põhjal kindlaks tehtud veo- ja kindlustuskulude arvessevõtmiseks.

3.2.1.1.   Suunatud dumping

| (30) | Esialgses uurimises leidis komisjon, et mõned kõnealuses uurimises koostööd tegevad eksportivad tootjad tegelesid suunatud dumpinguga alusmääruse artikli 2 lõike 11 tähenduses. Kõnealuse läbivaatamisega seotud uurimise raames analüüsis komisjon liitu suunatud eksportmüüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, et selgitada välja, kas suunatud dumping jätkus kogu nimetatud perioodi vältel, st kas esines selget ekspordihindade mustrit, mis erines oluliselt eri ostjate, piirkondade ja ajavahemike kaupa. Aegumise läbivaatamise käigus ei leitud ühtegi viidet sellisele tegevusele. |
| --- | --- |

(30)

Esialgses uurimises leidis komisjon, et mõned kõnealuses uurimises koostööd tegevad eksportivad tootjad tegelesid suunatud dumpinguga alusmääruse artikli 2 lõike 11 tähenduses. Kõnealuse läbivaatamisega seotud uurimise raames analüüsis komisjon liitu suunatud eksportmüüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, et selgitada välja, kas suunatud dumping jätkus kogu nimetatud perioodi vältel, st kas esines selget ekspordihindade mustrit, mis erines oluliselt eri ostjate, piirkondade ja ajavahemike kaupa. Aegumise läbivaatamise käigus ei leitud ühtegi viidet sellisele tegevusele.

3.2.1.2.   Koostööd tegevad eksportivad tootjad

Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (31) | Kõigepealt uuris komisjon, kas kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(31)

Kõigepealt uuris komisjon, kas kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust.

| (32) | Seejärel tegi komisjon kindlaks siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega, ja uuris seejärel, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(32)

Seejärel tegi komisjon kindlaks siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega, ja uuris seejärel, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.

| (33) | Komisjon määras iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele klientidele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikke omamaiseid müügihindu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon määras iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele klientidele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikke omamaiseid müügihindu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

| (34) | Normaalväärtuse aluseks oli tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui:






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mille puhul netomüügihind on arvestuslike tootmiskuludega võrdne või neist suurem, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja |
| --- | --- | --- |

(34)

Normaalväärtuse aluseks oli tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui:

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mille puhul netomüügihind on arvestuslike tootmiskuludega võrdne või neist suurem, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (35) | Sellistel juhtudel määrati normaalväärtus kindlaks kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(35)

Sellistel juhtudel määrati normaalväärtus kindlaks kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (36) | Normaalväärtuse aluseks oli tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui:






  a) | tooteliigi kasumlik müük moodustab 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(36)

Normaalväärtuse aluseks oli tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui:

a)

tooteliigi kasumlik müük moodustab 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (37) | Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või see oli ebapiisav või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(37)

Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või see oli ebapiisav või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (38) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil






  a) | iga koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja |
| --- | --- | --- |

(38)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

a)

iga koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja

| b) | kaalutud keskmine kasum, mida iga koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmine kasum, mida iga koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Ekspordihind

Ekspordihind

| (39) | Kõigil juhtudel eksporditi uurimisalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(39)

Kõigil juhtudel eksporditi uurimisalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

Võrdlus

Võrdlus

| (40) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja eespool kirjeldatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja eespool kirjeldatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (41) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Normaalväärtust korrigeeriti veo- ja krediidikulude arvessevõtmiseks ning ekspordihinda korrigeeriti veo-, kindlustus- ja krediidikulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(41)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Normaalväärtust korrigeeriti veo- ja krediidikulude arvessevõtmiseks ning ekspordihinda korrigeeriti veo-, kindlustus- ja krediidikulude arvessevõtmiseks.

Koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpinguhinnaga müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpinguhinnaga müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (42) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(42)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (43) | Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ei ilmnenud. |
| --- | --- |

(43)

Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ei ilmnenud.

3.2.1.3.   Koostööst keeldunud eksportivad tootjad

| (44) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 uuris komisjon kättesaadavate faktide põhjal koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpinguhinnaga müüki. |
| --- | --- |

(44)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 uuris komisjon kättesaadavate faktide põhjal koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpinguhinnaga müüki.

Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (45) | Komisjon ei saanud kasutada koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust, kuna see on tükipõhine, samal ajal kui artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmed põhinevad toote kaalul tonnides. Seetõttu kasutas komisjon normaalväärtust, mille pakkus välja taotluse esitaja, kuna see on riigi kui terviku seisukohalt tüüpilisem. Igal juhul – ja nagu allpool märgitud – ei muudaks koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise normaalväärtuse kasutamine komisjoni järeldusi dumpingu puudumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon ei saanud kasutada koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust, kuna see on tükipõhine, samal ajal kui artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmed põhinevad toote kaalul tonnides. Seetõttu kasutas komisjon normaalväärtust, mille pakkus välja taotluse esitaja, kuna see on riigi kui terviku seisukohalt tüüpilisem. Igal juhul – ja nagu allpool märgitud – ei muudaks koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise normaalväärtuse kasutamine komisjoni järeldusi dumpingu puudumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Ekspordihind

Ekspordihind

| (46) | Selleks et määrata kindlaks koostööst keeldunud Türgi eksportivate tootjate keskmine ekspordihind, kasutas komisjon artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmeid, välja arvatud koostööd tegevate eksportivate tootjate andmed impordi kohta. |
| --- | --- |

(46)

Selleks et määrata kindlaks koostööst keeldunud Türgi eksportivate tootjate keskmine ekspordihind, kasutas komisjon artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmeid, välja arvatud koostööd tegevate eksportivate tootjate andmed impordi kohta.

Võrdlus

Võrdlus

| (47) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja eespool kirjeldatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja eespool kirjeldatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (48) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 kohandas komisjon normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Normaalväärtust ja ekspordihinda korrigeeriti koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal arvutatud veo-, kindlustus- ja krediidikulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(48)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 kohandas komisjon normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Normaalväärtust ja ekspordihinda korrigeeriti koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal arvutatud veo-, kindlustus- ja krediidikulude arvessevõtmiseks.

Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpinguhinnaga müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpinguhinnaga müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (49) | Komisjon ei tuvastanud dumpingut, sest ekspordihind oli normaalväärtusest oluliselt kõrgem. Lisaks sellele oli koostööst keeldunud eksportivate tootjate keskmine ekspordihind kõrgem kui koostööd tegevate eksportivate tootjate keskmine ekspordihind. Seega kui oleks kasutatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist normaalväärtust, ei oleks dumpingut samuti esinenud. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon ei tuvastanud dumpingut, sest ekspordihind oli normaalväärtusest oluliselt kõrgem. Lisaks sellele oli koostööst keeldunud eksportivate tootjate keskmine ekspordihind kõrgem kui koostööd tegevate eksportivate tootjate keskmine ekspordihind. Seega kui oleks kasutatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist normaalväärtust, ei oleks dumpingut samuti esinenud.

3.2.2.   Dumpingu kordumise tõenäosus

Dumpingu kordumise tõenäosus

| (50) | Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ei tuvastatud, analüüsis komisjon dumpingu kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel, mis on seotud toruliitmike impordiga Türgist, lastakse aeguda. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi hind, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Türgis ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(50)

Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ei tuvastatud, analüüsis komisjon dumpingu kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel, mis on seotud toruliitmike impordiga Türgist, lastakse aeguda. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi hind, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Türgis ning liidu turu atraktiivsus.

3.2.2.1.   Eksport muudesse kolmandatesse riikidesse

| (51) | Komisjon uuris Türgi eksportijate hinnakäitumist muude kolmandate riikide suhtes Türgi ekspordistatistika põhjal, mis on esitatud kaheksanumbrilise koodina (11). Komisjon kasutas kõnealust statistikat, sest kumbki koostööd tegev eksportiv tootja ei eksportinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon uuris Türgi eksportijate hinnakäitumist muude kolmandate riikide suhtes Türgi ekspordistatistika põhjal, mis on esitatud kaheksanumbrilise koodina (11). Komisjon kasutas kõnealust statistikat, sest kumbki koostööd tegev eksportiv tootja ei eksportinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolmandatesse riikidesse.

11

| (52) | Kuigi liit on Türgi tootjate jaoks kõige olulisem eksporditurg, moodustas see eksport GTA ekspordistatistika järgi vaid ligikaudu 13 % toruliitmike hinnangulisest tootmisest Türgis, nagu on kirjeldatud põhjenduses 53. Seepärast on Türgi omamaine turg Türgi toruliitmike tootjate hulgas endiselt peamine. Komisjoni analüüs Türgi ekspordistatistika kohta näitas ka, et eksport kolmandatesse riikidesse oli tähtsusetu (12) ning tooteliikide hinnaerinevused olid niivõrd märkimisväärsed, et mõjutasid kõnealuste kolmandate riikide keskmist ühikuhinda ja muutsid võrdluse liidu turu keskmise ühikuhinnaga ebatüüpiliseks ja mõttetuks. |
| --- | --- |

(52)

Kuigi liit on Türgi tootjate jaoks kõige olulisem eksporditurg, moodustas see eksport GTA ekspordistatistika järgi vaid ligikaudu 13 % toruliitmike hinnangulisest tootmisest Türgis, nagu on kirjeldatud põhjenduses 53. Seepärast on Türgi omamaine turg Türgi toruliitmike tootjate hulgas endiselt peamine. Komisjoni analüüs Türgi ekspordistatistika kohta näitas ka, et eksport kolmandatesse riikidesse oli tähtsusetu (12) ning tooteliikide hinnaerinevused olid niivõrd märkimisväärsed, et mõjutasid kõnealuste kolmandate riikide keskmist ühikuhinda ja muutsid võrdluse liidu turu keskmise ühikuhinnaga ebatüüpiliseks ja mõttetuks.

12

3.2.2.2.   Türgi tootmisvõimsus

| (53) | Taotluse, koostööd tegevatelt äriühingutelt küsimustikule saadud vastuste ja Türgi terasetoodete eksportijate ühenduse esildise alusel määras komisjon kindlaks, et Türgi tootmisvõimsus on ligikaudu 35 000 tonni. Samade andmete põhjal tegi komisjon kindlaks, et Türgi vaba tootmisvõimsus toruliitmike tootmiseks on ligikaudu 23 000 tonni. Kuigi see on endiselt peaaegu pool liidu toruliitmike tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (53 000 tonni), nagu on selgitatud põhjendustes 54 ja 55, on ebatõenäoline, et see vaba tootmisvõimsus suunataks meetmete aegumise korral suures mahus liidu turule. Samuti tuleb märkida, et vaba tootmisvõimsus on Türgis palju väiksem kui muudes asjaomastes riikides – Venemaa puhul on see hinnanguliselt 50 000 tonni, Korea puhul 112 000 tonni ja Malaisia puhul 44 000 tonni. |
| --- | --- |

(53)

Taotluse, koostööd tegevatelt äriühingutelt küsimustikule saadud vastuste ja Türgi terasetoodete eksportijate ühenduse esildise alusel määras komisjon kindlaks, et Türgi tootmisvõimsus on ligikaudu 35 000 tonni. Samade andmete põhjal tegi komisjon kindlaks, et Türgi vaba tootmisvõimsus toruliitmike tootmiseks on ligikaudu 23 000 tonni. Kuigi see on endiselt peaaegu pool liidu toruliitmike tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (53 000 tonni), nagu on selgitatud põhjendustes 54 ja 55, on ebatõenäoline, et see vaba tootmisvõimsus suunataks meetmete aegumise korral suures mahus liidu turule. Samuti tuleb märkida, et vaba tootmisvõimsus on Türgis palju väiksem kui muudes asjaomastes riikides – Venemaa puhul on see hinnanguliselt 50 000 tonni, Korea puhul 112 000 tonni ja Malaisia puhul 44 000 tonni.

3.2.2.3.   Liidu turu atraktiivsus

| (54) | Vaatamata sellele, et Türgi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks on võrreldes tollimaksuga, mis on kehtestatud uurimisaluse toote impordi suhtes teistest riikidest, mille puhul meetmeid kohaldatakse, (13) tunduvalt väiksem, ei kasutanud Türgi toruliitmike tootjad seda suhtelist eelist ära, mida kinnitab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud suhteliselt väike kogus. Seega, kuigi Türgi toruliitmike tootjad tegutsevad jätkuvalt liidu toruliitmike turul, on selle atraktiivsus olnud nende jaoks väike. |
| --- | --- |

(54)

Vaatamata sellele, et Türgi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks on võrreldes tollimaksuga, mis on kehtestatud uurimisaluse toote impordi suhtes teistest riikidest, mille puhul meetmeid kohaldatakse, (13) tunduvalt väiksem, ei kasutanud Türgi toruliitmike tootjad seda suhtelist eelist ära, mida kinnitab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud suhteliselt väike kogus. Seega, kuigi Türgi toruliitmike tootjad tegutsevad jätkuvalt liidu toruliitmike turul, on selle atraktiivsus olnud nende jaoks väike.

13

| (55) | Eespool nimetatud kaalutlusi näib kinnitavat ühe Türgi suurima toruliitmike tootja käitumine, mida peeti heaks näitajaks selle kohta, mis võib juhtuda, kui Türgi suhtes kohaldatavad meetmed kaotatakse. Äriühingule määrati madalaima määraga dumpinguvastane tollimaks (2,9 %). Hoolimata sellest tollimaksumäärast, mis eelkõige konkurentidega võrreldes oli suhteliselt madal, ei suurendanud Türgi liitu suunatud eksportmüüki, mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil isegi väiksem kui esialgsel uurimisperioodil. Samal ajal jäi selle omamaine müük enam-vähem samale tasemele kui enne lõplike meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(55)

Eespool nimetatud kaalutlusi näib kinnitavat ühe Türgi suurima toruliitmike tootja käitumine, mida peeti heaks näitajaks selle kohta, mis võib juhtuda, kui Türgi suhtes kohaldatavad meetmed kaotatakse. Äriühingule määrati madalaima määraga dumpinguvastane tollimaks (2,9 %). Hoolimata sellest tollimaksumäärast, mis eelkõige konkurentidega võrreldes oli suhteliselt madal, ei suurendanud Türgi liitu suunatud eksportmüüki, mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil isegi väiksem kui esialgsel uurimisperioodil. Samal ajal jäi selle omamaine müük enam-vähem samale tasemele kui enne lõplike meetmete kehtestamist.

3.2.2.4.   Järeldus dumpingu kordumise kohta

| (56) | Kuigi Türgis on vaba tootmisvõimsust toruliitmike tootmiseks, ei leidnud komisjon ühtegi viidet sellele, et vaba tootmisvõimsust kasutataks liitu suunatud ekspordiks märkimisväärses ulatuses, arvestades ka huvi puudumist liidu turu vastu, mida Türgi tootjad on üles näidanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, hoolimata oma suhtelisest eelisest liidu turule pääsemisel. Seda järeldust kinnitab ka asjaolu, et Türgi tootjad, kes saavad kasu liidu madalatest dumpinguvastase tollimaksu määradest, mis annab neile suhtelise eelise võrreldes teiste eksportivate tootjatega, ei kasutanud seda võimalust oma turuosa suurendamiseks. Eksportimine liitu ei toimu tõenäoliselt dumpinguhinnaga, sest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga eksporti ei toimunud. Komisjon ei leidnud ühtegi viidet selle kohta, et tulevikus võiks eksport toimuda dumpinguhinnaga. Selle põhjal eeldatakse, et isegi kui Türgi eksport võib meetmete kõrvaldamise korral suureneda, ei ole see kasv märkimisväärne ja igal juhul ei toimu see dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(56)

Kuigi Türgis on vaba tootmisvõimsust toruliitmike tootmiseks, ei leidnud komisjon ühtegi viidet sellele, et vaba tootmisvõimsust kasutataks liitu suunatud ekspordiks märkimisväärses ulatuses, arvestades ka huvi puudumist liidu turu vastu, mida Türgi tootjad on üles näidanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, hoolimata oma suhtelisest eelisest liidu turule pääsemisel. Seda järeldust kinnitab ka asjaolu, et Türgi tootjad, kes saavad kasu liidu madalatest dumpinguvastase tollimaksu määradest, mis annab neile suhtelise eelise võrreldes teiste eksportivate tootjatega, ei kasutanud seda võimalust oma turuosa suurendamiseks. Eksportimine liitu ei toimu tõenäoliselt dumpinguhinnaga, sest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga eksporti ei toimunud. Komisjon ei leidnud ühtegi viidet selle kohta, et tulevikus võiks eksport toimuda dumpinguhinnaga. Selle põhjal eeldatakse, et isegi kui Türgi eksport võib meetmete kõrvaldamise korral suureneda, ei ole see kasv märkimisväärne ja igal juhul ei toimu see dumpinguhinnaga.

| (57) | Komisjon järeldas eespool esitatu põhjal, et meetmete aegumise korral ei ole tõenäoline Türgist tuleneva dumpingu kordumine. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon järeldas eespool esitatu põhjal, et meetmete aegumise korral ei ole tõenäoline Türgist tuleneva dumpingu kordumine.

3.3.   Venemaa

Venemaa

| (58) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(58)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.

3.3.1.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.3.1.1.   Sissejuhatavad märkused

| (59) | Ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud uurimises koostööd. Seepärast kasutas komisjon dumpingu jätkumise või kordumise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sellega seoses kasutas komisjon statistilisi andmeid (st artikli 14 lõike 6 kohast andmebaasi ja GTA ekspordistatistikat) ning teavet, mille taotluse esitaja esitas läbivaatamistaotluses. |
| --- | --- |

(59)

Ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud uurimises koostööd. Seepärast kasutas komisjon dumpingu jätkumise või kordumise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sellega seoses kasutas komisjon statistilisi andmeid (st artikli 14 lõike 6 kohast andmebaasi ja GTA ekspordistatistikat) ning teavet, mille taotluse esitaja esitas läbivaatamistaotluses.

| (60) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Venemaa valitsus, et teave, mida komisjon kasutas dumpingumarginaali arvutamiseks, põhines üksnes läbivaatamistaotluses esitatud andmetel, seda ei olnud nõuetekohaselt kontrollitud ja see ei kajasta tegelikku olukorda Venemaa turul. Nagu põhjenduses 59 on märgitud, et teinud ükski Venemaa eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd, ehkki neil paluti seda teha. Samuti kasutas komisjon kättesaadavate faktide põhjal järeldusi tehes lisaks taotleja esitatud teabele ka sõltumatutest allikatest pärit muid statistilisi andmeid, erinevalt Venemaa valitsuse väitest. Seega lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(60)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Venemaa valitsus, et teave, mida komisjon kasutas dumpingumarginaali arvutamiseks, põhines üksnes läbivaatamistaotluses esitatud andmetel, seda ei olnud nõuetekohaselt kontrollitud ja see ei kajasta tegelikku olukorda Venemaa turul. Nagu põhjenduses 59 on märgitud, et teinud ükski Venemaa eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd, ehkki neil paluti seda teha. Samuti kasutas komisjon kättesaadavate faktide põhjal järeldusi tehes lisaks taotleja esitatud teabele ka sõltumatutest allikatest pärit muid statistilisi andmeid, erinevalt Venemaa valitsuse väitest. Seega lükatakse see väide tagasi.

3.3.1.2.   Liitu suunatud dumpinguhinnaga müügi jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (61) | Muu teabe puudumisel võeti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 normaalväärtuse aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmed. |
| --- | --- |

(61)

Muu teabe puudumisel võeti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 normaalväärtuse aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

Ekspordihind

Ekspordihind

| (62) | Koostööst keeldumise tõttu määrati liitu suunatud ekspordi keskmine hind kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal. Tooteliikide eristamiseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis puudus teave. Seepärast kasutati kõigi tooteliikide keskmist ekspordihinda. |
| --- | --- |

(62)

Koostööst keeldumise tõttu määrati liitu suunatud ekspordi keskmine hind kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal. Tooteliikide eristamiseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis puudus teave. Seepärast kasutati kõigi tooteliikide keskmist ekspordihinda.

| (63) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Venemaa valitsus, et ekspordihind arvutati valikuliselt vaid Venemaalt Tšehhi Vabariiki suunatud eksporti käsitlevate andmete põhjal. See ei vasta tõele. Ekspordihinna kindlaksmääramiseks võttis komisjon Tšehhi Vabariiki suunatud ekspordi kõrval arvesse ka uurimisaluse toote kõigisse teistesse liikmesriikidesse suunatud eksporti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kasutades artikli 14 lõike 6 kohast andmebaasi. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(63)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Venemaa valitsus, et ekspordihind arvutati valikuliselt vaid Venemaalt Tšehhi Vabariiki suunatud eksporti käsitlevate andmete põhjal. See ei vasta tõele. Ekspordihinna kindlaksmääramiseks võttis komisjon Tšehhi Vabariiki suunatud ekspordi kõrval arvesse ka uurimisaluse toote kõigisse teistesse liikmesriikidesse suunatud eksporti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kasutades artikli 14 lõike 6 kohast andmebaasi. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.

Võrdlus

Võrdlus

| (64) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(64)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (65) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Sellega seoses arvati ekspordihinnast maha transpordikulud ja kindlustus, mis määrati kindlaks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(65)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Sellega seoses arvati ekspordihinnast maha transpordikulud ja kindlustus, mis määrati kindlaks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal.

Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (66) | Võrreldes keskmist normaalväärtust ja eespool kirjeldatud tehasehindade tasandile kohandatud keskmist ekspordihinda, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril, saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 41,8 %. Seepärast oli komisjon seisukohal, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. Impordimaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski suhteliselt väike, moodustades artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi järgi 0,9 % liidu kogutarbimisest sel perioodil. Siiski leidis komisjon, et see on parim kättesaadav teave, mille põhjal järeldada, et dumping jätkus ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(66)

Võrreldes keskmist normaalväärtust ja eespool kirjeldatud tehasehindade tasandile kohandatud keskmist ekspordihinda, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril, saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 41,8 %. Seepärast oli komisjon seisukohal, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. Impordimaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski suhteliselt väike, moodustades artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi järgi 0,9 % liidu kogutarbimisest sel perioodil. Siiski leidis komisjon, et see on parim kättesaadav teave, mille põhjal järeldada, et dumping jätkus ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.3.2.   Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus Venemaalt pärit impordi suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (67) | Nagu eespool märgitud, leiti, et toruliitmikke imporditi Venemaalt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Lisaks uuris komisjon, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingu kordumine on tõenäoline, kui Venemaalt pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Täielikkuse huvides analüüsis komisjon ka seda, kas dumpingu kordumine on tõenäoline, kui Venemaalt pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi hind, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Venemaal ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(67)

Nagu eespool märgitud, leiti, et toruliitmikke imporditi Venemaalt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Lisaks uuris komisjon, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingu kordumine on tõenäoline, kui Venemaalt pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Täielikkuse huvides analüüsis komisjon ka seda, kas dumpingu kordumine on tõenäoline, kui Venemaalt pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi hind, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Venemaal ning liidu turu atraktiivsus.

3.3.2.1.   Eksport kolmandatesse riikidesse

| (68) | GTA ekspordistatistika kohaselt on Venemaa toruliitmike tootjate jaoks peale liidu turu (mis moodustab ligikaudu 12 % Venemaa ekspordist) olulised vaid kaks eksporditurgu. Need on Kasahstan (ligikaudu 46 % koguekspordist) ja Valgevene (ligikaudu 26 % koguekspordist). Kuid teave nende riikide eksportmüügi kohta on kättesaadav ainult kuuenumbrilise koodi tasemel ning hõlmab seega ka muid tooteid peale uurimisaluse toote. Seepärast võib GTA ekspordistatistikal põhinevaid järeldusi muude kolmandate riikide ekspordi mahu kohta pidada üksnes indikatiivseks. Samuti hõlmavad selle alusel kindlaks määratud keskmised hinnad lisaks uurimisalusele tootele ka muid tooteid, millel võivad olla erinevad ühikuväärtused, ja nende põhjal tehtud järeldusi tuleks samuti pidada indikatiivseks. |
| --- | --- |

(68)

GTA ekspordistatistika kohaselt on Venemaa toruliitmike tootjate jaoks peale liidu turu (mis moodustab ligikaudu 12 % Venemaa ekspordist) olulised vaid kaks eksporditurgu. Need on Kasahstan (ligikaudu 46 % koguekspordist) ja Valgevene (ligikaudu 26 % koguekspordist). Kuid teave nende riikide eksportmüügi kohta on kättesaadav ainult kuuenumbrilise koodi tasemel ning hõlmab seega ka muid tooteid peale uurimisaluse toote. Seepärast võib GTA ekspordistatistikal põhinevaid järeldusi muude kolmandate riikide ekspordi mahu kohta pidada üksnes indikatiivseks. Samuti hõlmavad selle alusel kindlaks määratud keskmised hinnad lisaks uurimisalusele tootele ka muid tooteid, millel võivad olla erinevad ühikuväärtused, ja nende põhjal tehtud järeldusi tuleks samuti pidada indikatiivseks.

| (69) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkuses väitis Venemaa valitsus, et dumpingut ei oleks esinenud, kui komisjon oleks selle kindlakstegemisel lähtunud Venemaa toruliitmike tootjate müügist kolmandatesse riikidesse, mitte Venemaa ekspordist liitu, kasutades artikli 14 lõike 6 kohast andmebaasi. Eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik kasutada kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi tegelikke näitajaid. Peale selle põhinevad näitajad, millega Venemaa valitsus oma väidet toetab, kuuenumbrilisel koodil (mis hõlmab lisaks uurimisalusele tootele ka muid tooteid, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 68). Komisjoni analüüs, millele on osutatud põhjenduses 66, põhineb artikli 14 lõike 6 kohasel andmebaasil, mis ei võimalda küll eristada tooteliike, kuid sisaldab täpseid andmeid uurimisaluse toote impordi kohta. Seega lükatakse asjaomane väide tagasi. |
| --- | --- |

(69)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkuses väitis Venemaa valitsus, et dumpingut ei oleks esinenud, kui komisjon oleks selle kindlakstegemisel lähtunud Venemaa toruliitmike tootjate müügist kolmandatesse riikidesse, mitte Venemaa ekspordist liitu, kasutades artikli 14 lõike 6 kohast andmebaasi. Eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik kasutada kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi tegelikke näitajaid. Peale selle põhinevad näitajad, millega Venemaa valitsus oma väidet toetab, kuuenumbrilisel koodil (mis hõlmab lisaks uurimisalusele tootele ka muid tooteid, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 68). Komisjoni analüüs, millele on osutatud põhjenduses 66, põhineb artikli 14 lõike 6 kohasel andmebaasil, mis ei võimalda küll eristada tooteliike, kuid sisaldab täpseid andmeid uurimisaluse toote impordi kohta. Seega lükatakse asjaomane väide tagasi.

3.3.2.2.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (70) | Läbivaatamistaotluses esitatud faktide kohaselt on Venemaa tootmisvõimsus hinnanguliselt 90 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 50 000 tonni. Venemaa vaba tootmisvõimsus on seega lähedane kogu liidu toruliitmike tarbimisele. |
| --- | --- |

(70)

Läbivaatamistaotluses esitatud faktide kohaselt on Venemaa tootmisvõimsus hinnanguliselt 90 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 50 000 tonni. Venemaa vaba tootmisvõimsus on seega lähedane kogu liidu toruliitmike tarbimisele.

3.3.2.3.   Liidu turu atraktiivsus

| (71) | Toruliitmikke kasutatakse peamiselt nafta- ja gaasitööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusrajatistes. Mitte ükski kättesaadavatest faktidest ei viita nende sektorite olulisele kasvule või kahanemisele Venemaal ning seepärast leitakse, et Venemaa toruliitmike siseturg püsib järgmistel aastatel üsna stabiilsena ega paku tõenäoliselt Venemaa toruliitmike tootjatele olulisi laienemisvõimalusi. Peale Venemaa on nende tööstusharude peamised eksporditurud liit, Kasahstan ja Valgevene. Ükski kättesaadav asjaolu ei viita sellele, et nõudlus mõnel neist turgudest tulevastel aastatel olulisel määral väheneks või suureneks. Taotluse esitaja esitatud teabe kohaselt esineb toruliitmike tootmises ülemaailmne ülevõimsus ning kuna liidu turg on üks maailma suurimaid turge, on see atraktiivne ekspordisihtkoht. |
| --- | --- |

(71)

Toruliitmikke kasutatakse peamiselt nafta- ja gaasitööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusrajatistes. Mitte ükski kättesaadavatest faktidest ei viita nende sektorite olulisele kasvule või kahanemisele Venemaal ning seepärast leitakse, et Venemaa toruliitmike siseturg püsib järgmistel aastatel üsna stabiilsena ega paku tõenäoliselt Venemaa toruliitmike tootjatele olulisi laienemisvõimalusi. Peale Venemaa on nende tööstusharude peamised eksporditurud liit, Kasahstan ja Valgevene. Ükski kättesaadav asjaolu ei viita sellele, et nõudlus mõnel neist turgudest tulevastel aastatel olulisel määral väheneks või suureneks. Taotluse esitaja esitatud teabe kohaselt esineb toruliitmike tootmises ülemaailmne ülevõimsus ning kuna liidu turg on üks maailma suurimaid turge, on see atraktiivne ekspordisihtkoht.

| (72) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Venemaa valitsus, et Venemaa omamaine tarbimine ja prognoositav nõudlus toruliitmike järele on mõõdukalt kasvanud (vastavalt 2 % ja 2,4–2,8 %). Tuleb märkida, et Venemaa valitsus ei esitanud kontrollitavat andmekogumit nende näitajate kinnitamiseks. Igal juhul on need näitajad kooskõlas komisjoni järeldusega, et uurimisaluse toote olukord Venemaa turul on üsna stabiilne ja seetõttu ei ole kuigi tõenäoline, et omamaine turg pakuks Venemaa toruliitmikesektorile olulisi laienemisvõimalusi. Seetõttu lükatakse väide tagasi. |
| --- | --- |

(72)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Venemaa valitsus, et Venemaa omamaine tarbimine ja prognoositav nõudlus toruliitmike järele on mõõdukalt kasvanud (vastavalt 2 % ja 2,4–2,8 %). Tuleb märkida, et Venemaa valitsus ei esitanud kontrollitavat andmekogumit nende näitajate kinnitamiseks. Igal juhul on need näitajad kooskõlas komisjoni järeldusega, et uurimisaluse toote olukord Venemaa turul on üsna stabiilne ja seetõttu ei ole kuigi tõenäoline, et omamaine turg pakuks Venemaa toruliitmikesektorile olulisi laienemisvõimalusi. Seetõttu lükatakse väide tagasi.

| (73) | Venemaa eksportivad toruliitmike tootjad ei teinud kõnealuses uurimises koostööd. Samuti puudub tõendatud statistiline teave Venemaa toruliitmike müügihindade kohta kolmandate riikide turgudel või Venemaa siseturul. Seetõttu ei saanud nende turgude hinnatasemeid uurimise käigus kindlaks teha. |
| --- | --- |

(73)

Venemaa eksportivad toruliitmike tootjad ei teinud kõnealuses uurimises koostööd. Samuti puudub tõendatud statistiline teave Venemaa toruliitmike müügihindade kohta kolmandate riikide turgudel või Venemaa siseturul. Seetõttu ei saanud nende turgude hinnatasemeid uurimise käigus kindlaks teha.

| (74) | Arvestades kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude taset, olid Venemaa tootjad peaaegu lõpetanud eksportimise liitu. Uurimine näitas, et 2014. ja 2015. aastal ei imporditud Venemaa tooteid liidu turule peaaegu üldse. Venemaa jätkas liitu eksportimist (mida tehti pealegi dumpinguhinnaga vaatamata kehtestatud kõrgetele tollimaksudele) alles 2016. aastal ja suurendas seda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(74)

Arvestades kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude taset, olid Venemaa tootjad peaaegu lõpetanud eksportimise liitu. Uurimine näitas, et 2014. ja 2015. aastal ei imporditud Venemaa tooteid liidu turule peaaegu üldse. Venemaa jätkas liitu eksportimist (mida tehti pealegi dumpinguhinnaga vaatamata kehtestatud kõrgetele tollimaksudele) alles 2016. aastal ja suurendas seda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (75) | Kui tollimaksumeetmetel lastakse aeguda, on Venemaa ekspordil võimalik pääseda liidu turule ilma takistusteta. Arvestades Venemaa suurt vaba tootmisvõimsust ja ülemaailmset ülevõimsust, on komisjon seisukohal, et ei saa välistada, et meetmete aegumine põhjustab Venemaa liitu suunatud ekspordi märkimisväärset kasvu, mis on tingitud ka sellest, et oma läheduse tõttu on liidu turg Venemaa jaoks oluline potentsiaalne eksporditurg. Peale selle eksporditakse Venemaalt liitu tõenäoliselt dumpinguhinnaga, nagu on kindlaks määratud põhjenduses 66. |
| --- | --- |

(75)

Kui tollimaksumeetmetel lastakse aeguda, on Venemaa ekspordil võimalik pääseda liidu turule ilma takistusteta. Arvestades Venemaa suurt vaba tootmisvõimsust ja ülemaailmset ülevõimsust, on komisjon seisukohal, et ei saa välistada, et meetmete aegumine põhjustab Venemaa liitu suunatud ekspordi märkimisväärset kasvu, mis on tingitud ka sellest, et oma läheduse tõttu on liidu turg Venemaa jaoks oluline potentsiaalne eksporditurg. Peale selle eksporditakse Venemaalt liitu tõenäoliselt dumpinguhinnaga, nagu on kindlaks määratud põhjenduses 66.

3.3.2.4.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (76) | Komisjon järeldas eespool esitatu põhjal, et meetmete aegumise korral jätkuks dumping tõenäoliselt ka tulevikus. Lisaks järeldas komisjon, et ka dumpingu kordumine on tõenäoline. Koostöö puudumise tõttu sai komisjon analüüsida kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi andmeid vaid kuuenumbrilise koodi tasemel. Seda analüüsi ei saanud lugeda veenvaks põhjenduses 68 selgitatud põhjustel. Võttes arvesse Venemaa suurt vaba tootmisvõimsust, liidu turule suunatud toruliitmike dumpinguhindade taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning liidu turu kui Venemaa ühe suurima potentsiaalse ekspordituru atraktiivsust Venemaa toruliitmike tootjate jaoks, järeldas komisjon ka seda, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb tõenäoliselt liidu turule märkimisväärne kogus Venemaalt pärit dumpinguhinnaga toruliitmikke. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon järeldas eespool esitatu põhjal, et meetmete aegumise korral jätkuks dumping tõenäoliselt ka tulevikus. Lisaks järeldas komisjon, et ka dumpingu kordumine on tõenäoline. Koostöö puudumise tõttu sai komisjon analüüsida kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi andmeid vaid kuuenumbrilise koodi tasemel. Seda analüüsi ei saanud lugeda veenvaks põhjenduses 68 selgitatud põhjustel. Võttes arvesse Venemaa suurt vaba tootmisvõimsust, liidu turule suunatud toruliitmike dumpinguhindade taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning liidu turu kui Venemaa ühe suurima potentsiaalse ekspordituru atraktiivsust Venemaa toruliitmike tootjate jaoks, järeldas komisjon ka seda, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb tõenäoliselt liidu turule märkimisväärne kogus Venemaalt pärit dumpinguhinnaga toruliitmikke.

| (77) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõudis komisjon kättesaadavate faktide põhjal järeldusele, et Venemaa toruliitmike suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumine tähendaks tõenäoliselt dumpingu jätkumist ja igal juhul selle kordumist. |
| --- | --- |

(77)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõudis komisjon kättesaadavate faktide põhjal järeldusele, et Venemaa toruliitmike suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumine tähendaks tõenäoliselt dumpingu jätkumist ja igal juhul selle kordumist.

3.4.   Korea

Korea

| (78) | Ükski Korea tootja uurimises koostööd ei teinud. Seetõttu põhines dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine kättesaadavatel faktidel kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sellega seoses kasutas komisjon taotlust, GTA ekspordistatistikat ja USA impordistatistikat. |
| --- | --- |

(78)

Ükski Korea tootja uurimises koostööd ei teinud. Seetõttu põhines dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine kättesaadavatel faktidel kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sellega seoses kasutas komisjon taotlust, GTA ekspordistatistikat ja USA impordistatistikat.

3.4.1.   Dumpingu jätkumine liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpingu jätkumine liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (79) | Koreast pärit eksport oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väike (alla 40 tonni) ja seetõttu ei peetud seda tüüpiliseks. Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 lähtuti Koreast pärit dumpingu kordumise analüüsimisel kättesaadavatest faktidest. |
| --- | --- |

(79)

Koreast pärit eksport oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väike (alla 40 tonni) ja seetõttu ei peetud seda tüüpiliseks. Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 lähtuti Koreast pärit dumpingu kordumise analüüsimisel kättesaadavatest faktidest.

3.4.2.   Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (80) | Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, kui meetmed aeguvad. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: Korea muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi hinnad, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Koreas ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, kui meetmed aeguvad. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: Korea muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi hinnad, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Koreas ning liidu turu atraktiivsus.

3.4.2.1.   Eksport kolmandatesse riikidesse

| (81) | Selleks et uurida Korea toruliitmike tootjate tõenäolist käitumist liidu turu suhtes meetmete aegumise korral, keskendus komisjon Korea ekspordikäitumisele USA turul. Komisjon valis USA, sest erinevalt teistest Korea ekspordisihtkohtadest on see turg sama suur kui liidu turg ja seal on palju omamaiseid tootjaid, aga ka impordi suur osakaal ja madalad imporditariifide määrad, mis muudab selle väga konkurentsivõimeliseks turuks. Peale selle on USA Korea tähtsaim ekspordisihtkoht, kuhu suunatud eksport moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Korea toruliitmike ekspordist ligikaudu 27 % (14) ja mille kohta on olemas võrdlemisi üksikasjalik statistika (15). Kõnealune käsitlus on sama, mida Korea suhtes kohaldati juba põhjenduses 1 märgitud varasema aegumise läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

(81)

Selleks et uurida Korea toruliitmike tootjate tõenäolist käitumist liidu turu suhtes meetmete aegumise korral, keskendus komisjon Korea ekspordikäitumisele USA turul. Komisjon valis USA, sest erinevalt teistest Korea ekspordisihtkohtadest on see turg sama suur kui liidu turg ja seal on palju omamaiseid tootjaid, aga ka impordi suur osakaal ja madalad imporditariifide määrad, mis muudab selle väga konkurentsivõimeliseks turuks. Peale selle on USA Korea tähtsaim ekspordisihtkoht, kuhu suunatud eksport moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Korea toruliitmike ekspordist ligikaudu 27 % (14) ja mille kohta on olemas võrdlemisi üksikasjalik statistika (15). Kõnealune käsitlus on sama, mida Korea suhtes kohaldati juba põhjenduses 1 märgitud varasema aegumise läbivaatamise käigus.

14

15

Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (82) | Muu teabe puudumisel võeti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 normaalväärtuse aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmed. |
| --- | --- |

(82)

Muu teabe puudumisel võeti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 normaalväärtuse aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

| (83) | Täielikkuse huvides kasutas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks alternatiivse meetodina ka omamaiste hindade loendit, mille taotluse esitaja esitas läbivaatamistaotluses. Siiski olid komisjoni järeldused dumpingu kohta mõlema normaalväärtuse korral positiivsed. Omamaiste hindade loendit kasutades olid dumpingumarginaalid isegi suuremad. |
| --- | --- |

(83)

Täielikkuse huvides kasutas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks alternatiivse meetodina ka omamaiste hindade loendit, mille taotluse esitaja esitas läbivaatamistaotluses. Siiski olid komisjoni järeldused dumpingu kohta mõlema normaalväärtuse korral positiivsed. Omamaiste hindade loendit kasutades olid dumpingumarginaalid isegi suuremad.

Ekspordihind

Ekspordihind

| (84) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordihinnad määrati kindlaks avalikult kättesaadavate andmete, st USA tollistatistika põhjal. Võttes aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses välja töötatud metoodika, kohandas komisjon parema võrreldavuse tagamiseks statistikat, et jätta välja tooteliigid, mida ei olnud arvestatud eespool kirjeldatud arvestuslikus normaalväärtuses. |
| --- | --- |

(84)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordihinnad määrati kindlaks avalikult kättesaadavate andmete, st USA tollistatistika põhjal. Võttes aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses välja töötatud metoodika, kohandas komisjon parema võrreldavuse tagamiseks statistikat, et jätta välja tooteliigid, mida ei olnud arvestatud eespool kirjeldatud arvestuslikus normaalväärtuses.

Võrdlus

Võrdlus

| (85) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 11 eespool kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad arvutati tehasehindade tasandil. |
| --- | --- |

(85)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 11 eespool kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad arvutati tehasehindade tasandil.

| (86) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Seepärast korrigeeriti ekspordihinda taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses prognoositud transpordi-, kindlustus- ja pakendamiskulude arvessevõtmiseks, et esitada USA impordistatistikast saadud CIF-hindade põhised väärtused tehasehindade tasandi väärtusena. |
| --- | --- |

(86)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Seepärast korrigeeriti ekspordihinda taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses prognoositud transpordi-, kindlustus- ja pakendamiskulude arvessevõtmiseks, et esitada USA impordistatistikast saadud CIF-hindade põhised väärtused tehasehindade tasandi väärtusena.

Dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (87) | Võrreldes keskmist normaalväärtust ja eespool kirjeldatud tehasehindade tasandile kohandatud keskmist ekspordihinda, mida väljendati protsendina CIF-hinnast USA piiril, saadi arvestusliku normaalväärtuse dumpingumarginaaliks 7,2 %, riigisiseste hindade loendit kasutades aga 9,1 %. Peale selle – nagu on täiendavalt selgitatud allpool põhjenduses 90 – leiti hiljuti, et Korea teatavad toruliitmike (süsinikterasest põkk-keevitusliitmike) tootjad müüvad Jaapanis oma tooteid dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(87)

Võrreldes keskmist normaalväärtust ja eespool kirjeldatud tehasehindade tasandile kohandatud keskmist ekspordihinda, mida väljendati protsendina CIF-hinnast USA piiril, saadi arvestusliku normaalväärtuse dumpingumarginaaliks 7,2 %, riigisiseste hindade loendit kasutades aga 9,1 %. Peale selle – nagu on täiendavalt selgitatud allpool põhjenduses 90 – leiti hiljuti, et Korea teatavad toruliitmike (süsinikterasest põkk-keevitusliitmike) tootjad müüvad Jaapanis oma tooteid dumpinguhinnaga.

3.4.2.2.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (88) | Läbivaatamistaotluses esitatud faktide kohaselt on Korea tootmisvõimsus 160 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus 112 000 tonni. Vaba tootmisvõimsus on kaks korda suurem kui kogu liidu tarbimine. Taotluse kohaselt on Korea tootmisvõimsus toruliitmike tootmiseks alates lõplike tollimaksude kehtestamisest 2002. aastal oluliselt suurenenud – hinnanguliselt 10 000 tonnilt hinnanguliselt 160 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(88)

Läbivaatamistaotluses esitatud faktide kohaselt on Korea tootmisvõimsus 160 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus 112 000 tonni. Vaba tootmisvõimsus on kaks korda suurem kui kogu liidu tarbimine. Taotluse kohaselt on Korea tootmisvõimsus toruliitmike tootmiseks alates lõplike tollimaksude kehtestamisest 2002. aastal oluliselt suurenenud – hinnanguliselt 10 000 tonnilt hinnanguliselt 160 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.4.2.3.   Liidu turu atraktiivsus

| (89) | Kättesaadavad faktid ei osuta Koreas toruliitmikke kasutavate sektorite olulisele kasvule või kahanemisele ning seepärast leitakse, et Korea toruliitmike siseturg püsib järgmistel aastatel üsna stabiilsena ega paku niisiis Korea toruliitmike tootjatele olulist laienemisvõimalust. Peale USA on Korea toruliitmike tootjate peamisteks eksporditurgudeks Lähis-Ida ja Kagu-Aasia. Uurimise ajal kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et kõnealuste turgude nõudlus järgmistel aastatel olulisel määral ei kasva. |
| --- | --- |

(89)

Kättesaadavad faktid ei osuta Koreas toruliitmikke kasutavate sektorite olulisele kasvule või kahanemisele ning seepärast leitakse, et Korea toruliitmike siseturg püsib järgmistel aastatel üsna stabiilsena ega paku niisiis Korea toruliitmike tootjatele olulist laienemisvõimalust. Peale USA on Korea toruliitmike tootjate peamisteks eksporditurgudeks Lähis-Ida ja Kagu-Aasia. Uurimise ajal kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et kõnealuste turgude nõudlus järgmistel aastatel olulisel määral ei kasva.

| (90) | Lisaks kehtestas Jaapan 31. märtsil 2018 Koreast pärit süsinikterasest põkk-keevitusliitmike impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mille määr on 41,8–63,2 %. Liidu avatud turg oleks suurepärane koht selle ekspordi ümbersuunamiseks. |
| --- | --- |

(90)

Lisaks kehtestas Jaapan 31. märtsil 2018 Koreast pärit süsinikterasest põkk-keevitusliitmike impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mille määr on 41,8–63,2 %. Liidu avatud turg oleks suurepärane koht selle ekspordi ümbersuunamiseks.

| (91) | Uurimine näitas, et liidu toruliitmike turg on Korea eksportijate jaoks atraktiivne, kuna nad ei ole seda kehtivate kõrgete tollimaksude tõttu (ühe tootja puhul 32,4 % ja teiste tootjate puhul 44 %) veel täielikult ära kasutanud. Kuigi nende eksport seiskus pärast meetmete kehtestamist 2002. aastal, sõltub Korea toruliitmike tööstus endiselt suurel määral ekspordist. Kuna Kagu-Aasias on ülevõimsus, Jaapan on kehtestanud dumpinguvastased meetmed ja eksport USAsse on juba praegu märkimisväärne, kujutaks liidu turg meetmete aegumise korral Korea ülevõimsuse jaoks endast veel üht olulist potentsiaalset eksporditurgu. |
| --- | --- |

(91)

Uurimine näitas, et liidu toruliitmike turg on Korea eksportijate jaoks atraktiivne, kuna nad ei ole seda kehtivate kõrgete tollimaksude tõttu (ühe tootja puhul 32,4 % ja teiste tootjate puhul 44 %) veel täielikult ära kasutanud. Kuigi nende eksport seiskus pärast meetmete kehtestamist 2002. aastal, sõltub Korea toruliitmike tööstus endiselt suurel määral ekspordist. Kuna Kagu-Aasias on ülevõimsus, Jaapan on kehtestanud dumpinguvastased meetmed ja eksport USAsse on juba praegu märkimisväärne, kujutaks liidu turg meetmete aegumise korral Korea ülevõimsuse jaoks endast veel üht olulist potentsiaalset eksporditurgu.

3.4.2.4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (92) | Võttes arvesse tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Korea tootjate hinnakujundust USA turul ja liidu turu atraktiivsust Korea toruliitmike tootjate jaoks, on väga tõenäoline, et meetmete aegumise korral ekspordiksid Korea toruliitmike tootjad liitu märkimisväärses koguses toruliitmikke dumpinguhinnaga. Võttes arvesse tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse suurenemist pärast esialgsete meetmete kehtestamist, võib dumpinguhinnaga import olla palju suurem kui enne lõplike meetmete kehtestamist. Seepärast järeldas komisjon, et meetmete aegumise korral on dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(92)

Võttes arvesse tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Korea tootjate hinnakujundust USA turul ja liidu turu atraktiivsust Korea toruliitmike tootjate jaoks, on väga tõenäoline, et meetmete aegumise korral ekspordiksid Korea toruliitmike tootjad liitu märkimisväärses koguses toruliitmikke dumpinguhinnaga. Võttes arvesse tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse suurenemist pärast esialgsete meetmete kehtestamist, võib dumpinguhinnaga import olla palju suurem kui enne lõplike meetmete kehtestamist. Seepärast järeldas komisjon, et meetmete aegumise korral on dumpingu kordumine tõenäoline.

3.5.   Malaisia

Malaisia

| (93) | Ükski Malaisia tootja ei teinud uurimises koostööd. Seetõttu põhines dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine kättesaadavatel faktidel kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks kasutas komisjon taotlust, GTA ekspordistatistikat ja USA impordistatistikat. |
| --- | --- |

(93)

Ükski Malaisia tootja ei teinud uurimises koostööd. Seetõttu põhines dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine kättesaadavatel faktidel kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks kasutas komisjon taotlust, GTA ekspordistatistikat ja USA impordistatistikat.

3.5.1.   Dumpingu jätkumine liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpingu jätkumine liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (94) | Artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi järgi oli Malaisiast pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väike (alla kümne tonni) ning seetõttu ei peetud seda tüüpiliseks. Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 lähtuti Malaisiast pärit dumpingu kordumise analüüsimisel kättesaadavatest faktidest. |
| --- | --- |

(94)

Artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi järgi oli Malaisiast pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väike (alla kümne tonni) ning seetõttu ei peetud seda tüüpiliseks. Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 lähtuti Malaisiast pärit dumpingu kordumise analüüsimisel kättesaadavatest faktidest.

3.5.2.   Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (95) | Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, kui meetmed aeguvad. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: Malaisia muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi hinnad, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Malaisias ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, kui meetmed aeguvad. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: Malaisia muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi hinnad, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Malaisias ning liidu turu atraktiivsus.

3.5.2.1.   Eksport kolmandatesse riikidesse

| (96) | Selleks et uurida Malaisia toruliitmike tootjate tõenäolist käitumist, uuris komisjon Malaisia USAsse suunatud eksporti. Kõnealune käsitlus on sama, mida Malaisia suhtes kohaldati juba põhjenduses 1 nimetatud varasema aegumise läbivaatamise käigus. Komisjon valis USA, sest USA turg on sama suur kui liidu turg ja seal on palju omamaiseid tootjaid, aga ka impordi suur osakaal ja madalad imporditariifide määrad, mis muudab selle väga konkurentsivõimeliseks turuks. Lisaks on USA turg Malaisiale kahtlemata kõige olulisem eksporditurg. GTA ekspordistatistika kohaselt oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USAsse suunatud ekspordi maht peaaegu 19 000 tonni, mis moodustab ligikaudu 90 % Malaisia toruliitmike koguekspordist kõnealusel ajavahemikul. USAsse suunatud ekspordi maht on ka suurem kui Malaisia hinnanguline kogutoodang (16). Malaisia toruliitmike tootjate teised peamised eksporditurud on Mehhiko, Türgi ja Kanada, kuhu suunatud eksport moodustab vastavalt 4 %, 3 % ja 1 % nende toruliitmike ekspordist. |
| --- | --- |

(96)

Selleks et uurida Malaisia toruliitmike tootjate tõenäolist käitumist, uuris komisjon Malaisia USAsse suunatud eksporti. Kõnealune käsitlus on sama, mida Malaisia suhtes kohaldati juba põhjenduses 1 nimetatud varasema aegumise läbivaatamise käigus. Komisjon valis USA, sest USA turg on sama suur kui liidu turg ja seal on palju omamaiseid tootjaid, aga ka impordi suur osakaal ja madalad imporditariifide määrad, mis muudab selle väga konkurentsivõimeliseks turuks. Lisaks on USA turg Malaisiale kahtlemata kõige olulisem eksporditurg. GTA ekspordistatistika kohaselt oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USAsse suunatud ekspordi maht peaaegu 19 000 tonni, mis moodustab ligikaudu 90 % Malaisia toruliitmike koguekspordist kõnealusel ajavahemikul. USAsse suunatud ekspordi maht on ka suurem kui Malaisia hinnanguline kogutoodang (16). Malaisia toruliitmike tootjate teised peamised eksporditurud on Mehhiko, Türgi ja Kanada, kuhu suunatud eksport moodustab vastavalt 4 %, 3 % ja 1 % nende toruliitmike ekspordist.

16

Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (97) | Muu teabe puudumisel võeti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 normaalväärtuse aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmed. |
| --- | --- |

(97)

Muu teabe puudumisel võeti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 normaalväärtuse aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

Ekspordihind

Ekspordihind

| (98) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordihinnad määrati kindlaks avalikult kättesaadavate andmete, st USA tollistatistika põhjal. Võttes aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses välja töötatud metoodika, kohandas komisjon parema võrreldavuse tagamiseks statistikat, et jätta välja tooteliigid, mida ei olnud arvestatud eespool kirjeldatud arvestuslikus normaalväärtuses. |
| --- | --- |

(98)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordihinnad määrati kindlaks avalikult kättesaadavate andmete, st USA tollistatistika põhjal. Võttes aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses välja töötatud metoodika, kohandas komisjon parema võrreldavuse tagamiseks statistikat, et jätta välja tooteliigid, mida ei olnud arvestatud eespool kirjeldatud arvestuslikus normaalväärtuses.

Võrdlus

Võrdlus

| (99) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad arvutati tehasehindade tasandil. |
| --- | --- |

(99)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad arvutati tehasehindade tasandil.

| (100) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Seepärast korrigeeriti ekspordihinda taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses prognoositud transpordi-, kindlustus- ja pakendamiskulude arvessevõtmiseks, et esitada USA impordistatistikast saadud CIF-hindade põhised väärtused tehasehindade tasandi väärtusena. |
| --- | --- |

(100)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Seepärast korrigeeriti ekspordihinda taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses prognoositud transpordi-, kindlustus- ja pakendamiskulude arvessevõtmiseks, et esitada USA impordistatistikast saadud CIF-hindade põhised väärtused tehasehindade tasandi väärtusena.

Dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (101) | Võrreldes keskmist normaalväärtust ja eespool kirjeldatud tehasehindade tasandile kohandatud keskmist ekspordihinda, mida väljendati protsendina CIF-hinnast USA piiril, saadi kõigil juhtudel dumpingumarginaaliks üle 86,7 %. Nagu selgitatud allpool põhjenduses 105, leidsid USA ametiasutused, et Malaisiat kasutati Hiina toruliitmike tootjatele kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehoidmiseks. Tollimaksu kohaldamisala laiendati ka Malaisia toruliitmike eksportijatele. |
| --- | --- |

(101)

Võrreldes keskmist normaalväärtust ja eespool kirjeldatud tehasehindade tasandile kohandatud keskmist ekspordihinda, mida väljendati protsendina CIF-hinnast USA piiril, saadi kõigil juhtudel dumpingumarginaaliks üle 86,7 %. Nagu selgitatud allpool põhjenduses 105, leidsid USA ametiasutused, et Malaisiat kasutati Hiina toruliitmike tootjatele kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehoidmiseks. Tollimaksu kohaldamisala laiendati ka Malaisia toruliitmike eksportijatele.

3.5.2.2.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (102) | Taotluse kohaselt on Malaisia tootmisvõimsus 59 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus 44 000 tonni, mis on lähedal liidu toruliitmike kogutarbimisele. Läbivaatamistaotluses on lisatud, et pärast lõplike meetmete kehtestamist 2002. aastal on Malaisia tootmisvõimsus toruliitmike tootmiseks oluliselt suurenenud: hinnanguliselt 10 000 tonnilt hinnanguliselt 59 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(102)

Taotluse kohaselt on Malaisia tootmisvõimsus 59 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus 44 000 tonni, mis on lähedal liidu toruliitmike kogutarbimisele. Läbivaatamistaotluses on lisatud, et pärast lõplike meetmete kehtestamist 2002. aastal on Malaisia tootmisvõimsus toruliitmike tootmiseks oluliselt suurenenud: hinnanguliselt 10 000 tonnilt hinnanguliselt 59 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.5.2.3.   Liidu turu atraktiivsus

| (103) | Kättesaadavad faktid ei osuta Malaisias toruliitmikke kasutavate sektorite olulisele kasvule või kahanemisele ning seepärast leitakse, et Malaisia toruliitmike siseturg püsib järgmistel aastatel üsna stabiilsena ega paku Malaisia toruliitmike tootjatele olulist laienemisvõimalust. |
| --- | --- |

(103)

Kättesaadavad faktid ei osuta Malaisias toruliitmikke kasutavate sektorite olulisele kasvule või kahanemisele ning seepärast leitakse, et Malaisia toruliitmike siseturg püsib järgmistel aastatel üsna stabiilsena ega paku Malaisia toruliitmike tootjatele olulist laienemisvõimalust.

| (104) | Uurimine näitas, et liidu toruliitmike turg on Malaisia ekspordi jaoks atraktiivne. Selle peamiseks põhjuseks on Malaisia toruliitmike tootjatele pakutavad võimalused, mida nad ei realiseeri praegu kõrgete dumpinguvastaste tollimaksude tõttu. Kuigi Malaisia toruliitmike tootjate eksport pärast lõplike meetmete kehtestamist 2002. aastal peaaegu peatus, sõltub kõnealune tööstusharu eelkõige ekspordist ja selle peamine eksporditurg on USA. |
| --- | --- |

(104)

Uurimine näitas, et liidu toruliitmike turg on Malaisia ekspordi jaoks atraktiivne. Selle peamiseks põhjuseks on Malaisia toruliitmike tootjatele pakutavad võimalused, mida nad ei realiseeri praegu kõrgete dumpinguvastaste tollimaksude tõttu. Kuigi Malaisia toruliitmike tootjate eksport pärast lõplike meetmete kehtestamist 2002. aastal peaaegu peatus, sõltub kõnealune tööstusharu eelkõige ekspordist ja selle peamine eksporditurg on USA.

| (105) | USA ametiasutused laiendasid 25. juulil 2018 Hiina Rahvavabariigist pärit süsinikterasest põkk-keevitusliitmike impordi suhtes kehtestatud 182,9 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala ajutiselt ka Malaisiast pärit kõnealuse toote impordi suhtes, kuna leiti, et Malaisiat kasutati kõnealustest meetmetest kõrvalehoidmiseks. Ehkki Malaisia tegelikud toruliitmike tootjad võidakse sellest tollimaksust vabastada, muudaks sertifitseerimiskohustus toodete müümise USAs nende jaoks tülikaks ja seega vähem atraktiivseks. |
| --- | --- |

(105)

USA ametiasutused laiendasid 25. juulil 2018 Hiina Rahvavabariigist pärit süsinikterasest põkk-keevitusliitmike impordi suhtes kehtestatud 182,9 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala ajutiselt ka Malaisiast pärit kõnealuse toote impordi suhtes, kuna leiti, et Malaisiat kasutati kõnealustest meetmetest kõrvalehoidmiseks. Ehkki Malaisia tegelikud toruliitmike tootjad võidakse sellest tollimaksust vabastada, muudaks sertifitseerimiskohustus toodete müümise USAs nende jaoks tülikaks ja seega vähem atraktiivseks.

| (106) | Arvestades eespool kirjeldatut ja põhjenduses 91 märgitud ülevõimsust Kagu-Aasias, muutub liidu turg meetmete aegumise korral Malaisia ülevõimsuse ja varem USAs müüdud toodete sihtturuks. |
| --- | --- |

(106)

Arvestades eespool kirjeldatut ja põhjenduses 91 märgitud ülevõimsust Kagu-Aasias, muutub liidu turg meetmete aegumise korral Malaisia ülevõimsuse ja varem USAs müüdud toodete sihtturuks.

3.5.2.4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (107) | Arvestades vaba tootmisvõimsust, hinnakujundust USAs, kõnealusel turul Malaisiale kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse ja liidu turu atraktiivsust Malaisia toruliitmike tootjate jaoks, on väga tõenäoline, et Malaisia toruliitmike tootjad ekspordiksid meetmete aegumise korral liitu märkimisväärses koguses toruliitmikke dumpinguhinnaga. Arvestades tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse suurenemist pärast lõplike meetmete kehtestamist 2002. aastal, võib dumpinguhinnaga import olla palju suurem kui enne lõplike meetmete kehtestamist. Seepärast järeldas komisjon, et meetmete aegumise korral on dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(107)

Arvestades vaba tootmisvõimsust, hinnakujundust USAs, kõnealusel turul Malaisiale kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse ja liidu turu atraktiivsust Malaisia toruliitmike tootjate jaoks, on väga tõenäoline, et Malaisia toruliitmike tootjad ekspordiksid meetmete aegumise korral liitu märkimisväärses koguses toruliitmikke dumpinguhinnaga. Arvestades tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse suurenemist pärast lõplike meetmete kehtestamist 2002. aastal, võib dumpinguhinnaga import olla palju suurem kui enne lõplike meetmete kehtestamist. Seepärast järeldas komisjon, et meetmete aegumise korral on dumpingu kordumine tõenäoline.

3.6.   Järeldus

Järeldus

3.6.1.   Türgi

Türgi

| (108) | Nagu on järeldatud põhjendustes 43 ja 49, ei tehtud uurimise käigus ühegi Türgi eksportiva tootja puhul kindlaks dumpinguhinnaga müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ega dumpingu esinemise tõenäosust meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(108)

Nagu on järeldatud põhjendustes 43 ja 49, ei tehtud uurimise käigus ühegi Türgi eksportiva tootja puhul kindlaks dumpinguhinnaga müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ega dumpingu esinemise tõenäosust meetmete aegumise korral.

| (109) | Seepärast tuleks Türgi suhtes algatatud uurimine lõpetada ja Türgile kehtestatud meetmed kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(109)

Seepärast tuleks Türgi suhtes algatatud uurimine lõpetada ja Türgile kehtestatud meetmed kehtetuks tunnistada.

3.6.2.   Venemaa, Korea ja Malaisia

Venemaa, Korea ja Malaisia

| (110) | Venemaa puhul järeldas komisjon kättesaadava teabe põhjal, et sealt pärit dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võttes arvesse ka Venemaa suurt vaba tootmisvõimsust, kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu, liidu turule suunatud toruliitmike dumpinguhindade taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning liidu turu kui Venemaa ühe suurima potentsiaalse ekspordituru atraktiivsust Venemaa toruliitmike tootjate jaoks, järeldas komisjon ka seda, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb tõenäoliselt liidu turule märkimisväärne kogus Venemaalt pärit dumpinguhinnaga toruliitmikke. Seetõttu järeldas komisjon, et on olemas tõendid ka dumpingu kordumise kohta. |
| --- | --- |

(110)

Venemaa puhul järeldas komisjon kättesaadava teabe põhjal, et sealt pärit dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võttes arvesse ka Venemaa suurt vaba tootmisvõimsust, kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu, liidu turule suunatud toruliitmike dumpinguhindade taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning liidu turu kui Venemaa ühe suurima potentsiaalse ekspordituru atraktiivsust Venemaa toruliitmike tootjate jaoks, järeldas komisjon ka seda, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb tõenäoliselt liidu turule märkimisväärne kogus Venemaalt pärit dumpinguhinnaga toruliitmikke. Seetõttu järeldas komisjon, et on olemas tõendid ka dumpingu kordumise kohta.

| (111) | Malaisia ja Korea puhul jõuti nende suurt ülevõimsust, siseturu piiratud kasvupotentsiaali ning liidu turu atraktiivsust kõnealuste riikide toruliitmike tootjate jaoks arvesse võttes järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suureneks uurimisaluse toote import nendest riikidest liitu märkimisväärselt. Komisjon on ka seisukohal, et kõnealune import toimuks tõenäoliselt dumpinguhindadega. Seetõttu järeldas komisjon, et toruliitmike suhtes kehtestatud meetmete aegumine tooks Korea ja Malaisia puhul tõenäoliselt kaasa dumpingu kordumise. |
| --- | --- |

(111)

Malaisia ja Korea puhul jõuti nende suurt ülevõimsust, siseturu piiratud kasvupotentsiaali ning liidu turu atraktiivsust kõnealuste riikide toruliitmike tootjate jaoks arvesse võttes järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suureneks uurimisaluse toote import nendest riikidest liitu märkimisväärselt. Komisjon on ka seisukohal, et kõnealune import toimuks tõenäoliselt dumpinguhindadega. Seetõttu järeldas komisjon, et toruliitmike suhtes kehtestatud meetmete aegumine tooks Korea ja Malaisia puhul tõenäoliselt kaasa dumpingu kordumise.

4.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

| (112) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet 21 liidu tootjat. Taotluse esitaja esindas neist kolme. Need 21 liidu tootjat moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neli liidu tootjat kaasati valimisse, nagu on kirjeldatud põhjendustes 14 ja 15. Nagu on märgitud põhjenduses 15, moodustab valimisse kaasatud tootjate toodang üle 54 % kogu liidu toodangust ja müügimahust. |
| --- | --- |

(112)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet 21 liidu tootjat. Taotluse esitaja esindas neist kolme. Need 21 liidu tootjat moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neli liidu tootjat kaasati valimisse, nagu on kirjeldatud põhjendustes 14 ja 15. Nagu on märgitud põhjenduses 15, moodustab valimisse kaasatud tootjate toodang üle 54 % kogu liidu toodangust ja müügimahust.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (113) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites






  i) | valimisse kaasatud liidu tootjate müügi, mis saadi pärast küsimustikule antud vastuste kontrollimist; |
| --- | --- | --- |

(113)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites

i)

valimisse kaasatud liidu tootjate müügi, mis saadi pärast küsimustikule antud vastuste kontrollimist;

| ii) | valimisse kaasamata koostööd tegevate liidu tootjate müügi, võttes aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses ja hiljem esitatud teabe, |
| --- | --- |

ii)

valimisse kaasamata koostööd tegevate liidu tootjate müügi, võttes aluseks taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses ja hiljem esitatud teabe,

| iii) | impordi asjaomastest riikidest ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, võttes aluseks Eurostati andmed (TARICi koodide tasandil). |
| --- | --- |

iii)

impordi asjaomastest riikidest ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, võttes aluseks Eurostati andmed (TARICi koodide tasandil).

| (114) | Nende andmete põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnid) | 59 864 | 51 151 | 56 722 | 52 535 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 85 | 95 | 88 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule, läbivaatamistaotlus, taotluse esitaja esitatud teave, Eurostat (TARICi koodide tasandil). |

(114)

Nende andmete põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tarbimine (tonnid)

59 864

51 151

56 722

52 535

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

85

85

95

95

88

88

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule, läbivaatamistaotlus, taotluse esitaja esitatud teave, Eurostat (TARICi koodide tasandil).

Allikas:

| (115) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Täpsemalt vähenes liidu tarbimine 2015. aastal 15 %, taastus 2015.–2016. aastal ning vähenes seejärel taas 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(115)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Täpsemalt vähenes liidu tarbimine 2015. aastal 15 %, taastus 2015.–2016. aastal ning vähenes seejärel taas 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.

4.3.   Import asjaomastest riikidest

Import asjaomastest riikidest

4.3.1.   Sissejuhatav märkus

Sissejuhatav märkus

| (116) | Nagu on märgitud põhjendustes 43, 49 ja 57, ei tuvastatud Türgist pärit uurimisaluse toote impordi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ega dumpingu kordumise tõenäosust. Seepärast tuleks meetmete kohaldamine Türgi suhtes lõpetada. Sellest tulenevalt uurib komisjon kahju jätkumise või kordumise uurimise eesmärgil Türgist pärit importi koos kolmandatest riikidest pärit impordiga. Täielikkuse huvides esitatakse Türgit käsitlevad andmed eraldi punktis 4.3.5. |
| --- | --- |

(116)

Nagu on märgitud põhjendustes 43, 49 ja 57, ei tuvastatud Türgist pärit uurimisaluse toote impordi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ega dumpingu kordumise tõenäosust. Seepärast tuleks meetmete kohaldamine Türgi suhtes lõpetada. Sellest tulenevalt uurib komisjon kahju jätkumise või kordumise uurimise eesmärgil Türgist pärit importi koos kolmandatest riikidest pärit impordiga. Täielikkuse huvides esitatakse Türgit käsitlevad andmed eraldi punktis 4.3.5.

4.3.2.   Malaisiast pärit import

Malaisiast pärit import

| (117) | Malaisiast pärit impordi maht põhines Eurostati (TARICi koodide tasandil) statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 113 esitatud liidu tarbimise alusel. |
| --- | --- |

(117)

Malaisiast pärit impordi maht põhines Eurostati (TARICi koodide tasandil) statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 113 esitatud liidu tarbimise alusel.

a)   
  Maht ja turuosa

Maht ja turuosa

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

| | | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaisia | Impordi maht (tonnid) | 0,1 | 0,6 | 0,4 | 1,3 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 600 | 400 | 1 300 |
| Turuosa (%) | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil). |

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Malaisia

Impordi maht (tonnid)

0,1

0,6

0,4

1,3

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

600

600

400

400

1 300

1 300

Turuosa (%)

0,0

0,0

0,0

0,0

Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil).

Allikas:

| (118) | Malaisiast pärit impordi maht oli kogu vaatlusalusel perioodil nullilähedane ning see on jäänud alates lõplike meetmete kehtestamisest 2002. aastal samale tasemele. Turuosad olid kogu vaatlusalusel perioodil tähtsusetud. |
| --- | --- |

(118)

Malaisiast pärit impordi maht oli kogu vaatlusalusel perioodil nullilähedane ning see on jäänud alates lõplike meetmete kehtestamisest 2002. aastal samale tasemele. Turuosad olid kogu vaatlusalusel perioodil tähtsusetud.

b)   
  Hinnad ja hinna allalöömine

Hinnad ja hinna allalöömine

| (119) | Arvestades Malaisiast pärit impordi väga väikest mahtu ja uurimisaluse toote liikide mitmekesisust (mis hõlmab erinevaid näitajaid, nagu erinõuded, materjaliklass, põhitooraine, toote liik (põlv, torukolmik või siirdemuhv), väline diameeter ja seina paksus), ei saanud selle impordi hindu sisuliselt analüüsida. |
| --- | --- |

(119)

Arvestades Malaisiast pärit impordi väga väikest mahtu ja uurimisaluse toote liikide mitmekesisust (mis hõlmab erinevaid näitajaid, nagu erinõuded, materjaliklass, põhitooraine, toote liik (põlv, torukolmik või siirdemuhv), väline diameeter ja seina paksus), ei saanud selle impordi hindu sisuliselt analüüsida.

4.3.3.   Koreast pärit import

Koreast pärit import

| (120) | Koreast pärit impordi maht põhines Eurostati (TARICi koodide tasandil) statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 113 esitatud liidu tarbimise alusel. |
| --- | --- |

(120)

Koreast pärit impordi maht põhines Eurostati (TARICi koodide tasandil) statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 113 esitatud liidu tarbimise alusel.

a)   
  Maht ja turuosa

Maht ja turuosa

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

| | | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea | Impordi maht (tonnid) | 405 | 89 | 346 | 36 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 22 | 85 | 9 |
| Turuosa (%) | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 0,1 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 26 | 90 | 10 |
| Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil). |

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Korea

Impordi maht (tonnid)

405

89

346

36

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

22

22

85

85

9

9

Turuosa (%)

0,7

0,2

0,6

0,1

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

26

26

90

90

10

10

Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil).

Allikas:

| (121) | Koreast pärit impordi maht oli kogu vaatlusalusel perioodil väga väike ning vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,1 %-le turuosast. Alates lõplike meetmete kehtestamist 2002. aastal püsis see samal tasemel. Turuosa vähenes 0,7 %-lt 2014. aastal 0,1 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(121)

Koreast pärit impordi maht oli kogu vaatlusalusel perioodil väga väike ning vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,1 %-le turuosast. Alates lõplike meetmete kehtestamist 2002. aastal püsis see samal tasemel. Turuosa vähenes 0,7 %-lt 2014. aastal 0,1 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

b)   
  Hinnad ja hinna allalöömine

Hinnad ja hinna allalöömine

| (122) | Arvestades Koreast pärit impordi väga väikest mahtu ja uurimisaluse toote liikide mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu sisuliselt analüüsida. |
| --- | --- |

(122)

Arvestades Koreast pärit impordi väga väikest mahtu ja uurimisaluse toote liikide mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu sisuliselt analüüsida.

4.3.4.   Venemaalt pärit import

Venemaalt pärit import

| (123) | Venemaalt pärit impordi maht ja keskmine impordihind põhinesid Eurostati (TARICi koodide tasandil) statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 113 esitatud liidu tarbimise alusel. |
| --- | --- |

(123)

Venemaalt pärit impordi maht ja keskmine impordihind põhinesid Eurostati (TARICi koodide tasandil) statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 113 esitatud liidu tarbimise alusel.

a)   
  Maht ja turuosa

Maht ja turuosa

Tabel 4

Tabel 4

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

| | | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | Impordi maht (tonnid) | 18 | 21 | 431 | 468 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 119 | 2 448 | 2 657 |
| Turuosa (%) | 0,0 | 0,0 | 0,8 | 0,9 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 139 | 2 584 | 3 027 |
| Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil). |

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Venemaa

Impordi maht (tonnid)

18

21

431

468

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

119

119

2 448

2 448

2 657

2 657

Turuosa (%)

0,0

0,0

0,8

0,9

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

139

139

2 584

2 584

3 027

3 027

Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil).

Allikas:

| (124) | Venemaalt pärit impordi maht oli kogu vaatlusalusel perioodil väike. See suurenes 18 tonnist 2014. ja 2015. aastal 431 tonnini 2016. aastal ning 468 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis vastas turuosa suurenemisele 0 %-lt 2014.–2015. aastal 0,9 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(124)

Venemaalt pärit impordi maht oli kogu vaatlusalusel perioodil väike. See suurenes 18 tonnist 2014. ja 2015. aastal 431 tonnini 2016. aastal ning 468 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis vastas turuosa suurenemisele 0 %-lt 2014.–2015. aastal 0,9 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

b)   
  Hinnad ja hinna allalöömine

Hinnad ja hinna allalöömine

| (125) | Venemaalt liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 5


  Impordihind | | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | Impordihinnad (eurot/tonn) | 9 706 | 7 088 | 1 126 | 980 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 73 | 12 | 10 |
| Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil). |

(125)

Venemaalt liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Impordihind

Impordihind

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Venemaa

Impordihinnad (eurot/tonn)

9 706

7 088

1 126

980

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

73

73

12

12

10

10

Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil).

Allikas:

| (126) | Venemaalt pärit impordi keskmine hind oli 2014. ja 2015. aastal väga kõrge, kuid langes aastatel 2015–2016 ligikaudu 84 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 13 %. Kokkuvõttes langesid impordihinnad vaatlusalusel perioodil 90 %. |
| --- | --- |

(126)

Venemaalt pärit impordi keskmine hind oli 2014. ja 2015. aastal väga kõrge, kuid langes aastatel 2015–2016 ligikaudu 84 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 13 %. Kokkuvõttes langesid impordihinnad vaatlusalusel perioodil 90 %.

| (127) | Nagu on märgitud põhjenduses 124, leiti, et ehkki impordi mahud on liiga väikesed selleks, et neid saaks pidada tüüpiliseks, võib selle impordi hindu siiski pidada meetmete aegumise korral tulevase hinnakäitumise asjakohaseks näitajaks. |
| --- | --- |

(127)

Nagu on märgitud põhjenduses 124, leiti, et ehkki impordi mahud on liiga väikesed selleks, et neid saaks pidada tüüpiliseks, võib selle impordi hindu siiski pidada meetmete aegumise korral tulevase hinnakäitumise asjakohaseks näitajaks.

| (128) | Kuna Venemaa eksportijad/tootjad ei teinud koostööd, nagu on märgitud põhjenduses 58, pidi komisjon tuginema kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele, et määrata kindlaks hinna allalöömise määr. Komisjon tegi Venemaalt pärit impordi hinna allalöömise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks, võrreldes i) valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasandile kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatute klientide jaoks ja ii) Venemaalt pärit impordi keskmist hinda esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati Eurostati andmete kohase CIF-hinna alusel ja mida korrigeeriti impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. Muu teabe puudumise tõttu prognoositi, et need kulud on 1 % CIF-hinnast. |
| --- | --- |

(128)

Kuna Venemaa eksportijad/tootjad ei teinud koostööd, nagu on märgitud põhjenduses 58, pidi komisjon tuginema kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele, et määrata kindlaks hinna allalöömise määr. Komisjon tegi Venemaalt pärit impordi hinna allalöömise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks, võrreldes i) valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasandile kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatute klientide jaoks ja ii) Venemaalt pärit impordi keskmist hinda esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati Eurostati andmete kohase CIF-hinna alusel ja mida korrigeeriti impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. Muu teabe puudumise tõttu prognoositi, et need kulud on 1 % CIF-hinnast.

| (129) | Koostööst keeldumise tõttu ei olnud võimalik kindlaks teha Venemaalt eksporditavate toodete liike. Seetõttu ei saanud hindu võrrelda tooteliikide kaupa. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(129)

Koostööst keeldumise tõttu ei olnud võimalik kindlaks teha Venemaalt eksporditavate toodete liike. Seetõttu ei saanud hindu võrrelda tooteliikide kaupa. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (130) | Võrdlusest selgus, et Venemaa kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 49,8 %. |
| --- | --- |

(130)

Võrdlusest selgus, et Venemaa kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 49,8 %.

4.3.5.   Muudest kolmandatest riikidest pärit import

Muudest kolmandatest riikidest pärit import

| (131) | Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja keskmine impordihind põhinesid Eurostati (TARICi koodide tasandil) statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 113 esitatud liidu tarbimise alusel.

  Tabel 6


  Impordi maht ja turuosa











  Riik | | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik muud kolmandad riigid | Import (tonnid) | 21 906 | 17 812 | 23 062 | 20 865 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 81 | 105 | 95 |
| Turuosa (%) | 36,6 | 34,8 | 40,7 | 39,7 |
| Hind (eurot/tonn) | 1 879 | 2 202 | 1 907 | 1 686 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 117 | 102 | 90 |
| Hiina | Import (tonnid) | 8 915 | 7 239 | 10 054 | 8 086 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 81 | 113 | 91 |
| Turuosa (%) | 14,9 | 14,2 | 17,7 | 15,4 |
| Hind (eurot/tonn) | 1 232 | 1 474 | 1 285 | 1 233 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 120 | 104 | 100 |
| Kambodža | Import (tonnid) | 1 151 | 1 137 | 2 899 | 3 403 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 99 | 252 | 296 |
| Turuosa (%) | 1,9 | 2,2 | 5,1 | 6,5 |
| Hind (eurot/tonn) | 1 301 | 1 486 | 1 280 | 1 322 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 114 | 98 | 102 |
| Vietnam | Import (tonnid) | 2 954 | 2 377 | 2 348 | 2 803 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 80 | 79 | 95 |
| Turuosa (%) | 4,9 | 4,6 | 4,1 | 5,3 |
| Hind (eurot/tonn) | 1 696 | 1 883 | 1 473 | 1 501 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 111 | 87 | 88 |
| Türgi | Impordi maht (tonnid) | 1 147 | 1 316 | 1 745 | 1 509 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 115 | 152 | 132 |
| Turuosa (%) | 1,9 | 2,6 | 3,1 | 2,9 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 134 | 161 | 150 |
| Impordihinnad (eurot/tonn) | 1 924 | 1 915 | 1 824 | 1 782 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 95 | 93 |
| Muud kolmandad riigid | Import (tonnid) | 7 739 | 5 743 | 6 016 | 5 065 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 74 | 78 | 65 |
| Turuosa (%) | 12,9 | 11,2 | 10,6 | 9,6 |
| Hind (eurot/tonn) | 2 773 | 3 460 | 3 443 | 2 729 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 125 | 124 | 98 |
| Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil). |

(131)

Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja keskmine impordihind põhinesid Eurostati (TARICi koodide tasandil) statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 113 esitatud liidu tarbimise alusel.

Tabel 6

Tabel 6

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

Riik

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kõik muud kolmandad riigid

Import (tonnid)

21 906

17 812

23 062

20 865

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

81

81

105

105

95

95

Turuosa (%)

36,6

34,8

40,7

39,7

Hind (eurot/tonn)

1 879

2 202

1 907

1 686

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

117

117

102

102

90

90

Hiina

Import (tonnid)

8 915

7 239

10 054

8 086

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

81

81

113

113

91

91

Turuosa (%)

14,9

14,2

17,7

15,4

Hind (eurot/tonn)

1 232

1 474

1 285

1 233

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

120

120

104

104

100

100

Kambodža

Import (tonnid)

1 151

1 137

2 899

3 403

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

99

99

252

252

296

296

Turuosa (%)

1,9

2,2

5,1

6,5

Hind (eurot/tonn)

1 301

1 486

1 280

1 322

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

114

114

98

98

102

102

Vietnam

Import (tonnid)

2 954

2 377

2 348

2 803

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

80

80

79

79

95

95

Turuosa (%)

4,9

4,6

4,1

5,3

Hind (eurot/tonn)

1 696

1 883

1 473

1 501

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

111

111

87

87

88

88

Türgi

Impordi maht (tonnid)

1 147

1 316

1 745

1 509

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

115

115

152

152

132

132

Turuosa (%)

1,9

2,6

3,1

2,9

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

134

134

161

161

150

150

Impordihinnad (eurot/tonn)

1 924

1 915

1 824

1 782

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

95

95

93

93

Muud kolmandad riigid

Import (tonnid)

7 739

5 743

6 016

5 065

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

74

74

78

78

65

65

Turuosa (%)

12,9

11,2

10,6

9,6

Hind (eurot/tonn)

2 773

3 460

3 443

2 729

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

125

125

124

124

98

98

Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil).

Allikas:

| (132) | Kooskõlas tarbimise vähenemisega vähenes kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 5 %. Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil 34,8–40,7 %. Suurem osa impordist oli pärit Hiinast, Kambodžast ja Vietnamist, mis olid ainsad riigid, mille igaühe turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 5 %. |
| --- | --- |

(132)

Kooskõlas tarbimise vähenemisega vähenes kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 5 %. Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil 34,8–40,7 %. Suurem osa impordist oli pärit Hiinast, Kambodžast ja Vietnamist, mis olid ainsad riigid, mille igaühe turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 5 %.

| (133) | Nagu on märgitud põhjenduses 6, kehtivad praegu Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes dumpinguvastased meetmed. Hoolimata kahanevast impordimahust (9 % vaatlusalusel perioodil) ja liidu tarbimise vähenemisest, Hiinast pärit impordi turuosa samal perioodil suurenes veidi (0,5 %). Turuosa oli vaatlusalusel perioodil 14,2–17,7 %. Hiinast pärit impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil stabiilsed. Need olid keskmiselt madalamad kui liidu tootjate hinnad ja madalamad kui teistest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(133)

Nagu on märgitud põhjenduses 6, kehtivad praegu Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes dumpinguvastased meetmed. Hoolimata kahanevast impordimahust (9 % vaatlusalusel perioodil) ja liidu tarbimise vähenemisest, Hiinast pärit impordi turuosa samal perioodil suurenes veidi (0,5 %). Turuosa oli vaatlusalusel perioodil 14,2–17,7 %. Hiinast pärit impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil stabiilsed. Need olid keskmiselt madalamad kui liidu tootjate hinnad ja madalamad kui teistest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad.

| (134) | Kambodžast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil absoluutarvudes, turuosa aga 4,6 protsendipunkti võrra, s.o 1,9 %-lt 2014. aastal 6,5 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vietnamist pärit impordi maht vähenes (5 %), kuid turuosa suurenes nagu ka Hiina puhul liidu tarbimise vähenemise tagajärjel (0,4 protsendipunkti). Vietnami turuosa suurenes seepärast 4,9 %-lt 2014. aastal 5,3 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vietnamist ja Kambodžast pärit impordi hinnad olid keskmiselt madalamad kui liidu tootjate hinnad ja madalamad kui teistest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(134)

Kambodžast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil absoluutarvudes, turuosa aga 4,6 protsendipunkti võrra, s.o 1,9 %-lt 2014. aastal 6,5 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vietnamist pärit impordi maht vähenes (5 %), kuid turuosa suurenes nagu ka Hiina puhul liidu tarbimise vähenemise tagajärjel (0,4 protsendipunkti). Vietnami turuosa suurenes seepärast 4,9 %-lt 2014. aastal 5,3 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vietnamist ja Kambodžast pärit impordi hinnad olid keskmiselt madalamad kui liidu tootjate hinnad ja madalamad kui teistest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad.

| (135) | Lisaks sellele vähenes eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit impordi maht 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel märkimisväärselt – 35 %. Nende turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 3,3 protsendipunkti – 12,9 %-lt 2014. aastal 9,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi hinnad olid keskmiselt oluliselt kõrgemad kui liidu tootjate hinnad. Samuti olid need märkimisväärselt kõrgemad Hiinast, Kambodžast ja Vietnamist pärit impordi hindadest. |
| --- | --- |

(135)

Lisaks sellele vähenes eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit impordi maht 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel märkimisväärselt – 35 %. Nende turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 3,3 protsendipunkti – 12,9 %-lt 2014. aastal 9,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi hinnad olid keskmiselt oluliselt kõrgemad kui liidu tootjate hinnad. Samuti olid need märkimisväärselt kõrgemad Hiinast, Kambodžast ja Vietnamist pärit impordi hindadest.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised tähelepanekud

Üldised tähelepanekud

| (136) | Komisjon uuris alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt vaatlusalusel perioodil kõiki liidu tootmisharu olukorda mõjutanud asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon uuris alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt vaatlusalusel perioodil kõiki liidu tootmisharu olukorda mõjutanud asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

| (137) | Nagu on märgitud põhjenduses 15, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(137)

Nagu on märgitud põhjenduses 15, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (138) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas kogu liidu tootmisharu makromajanduslikke näitajaid taotluse esitajalt saadud andmete põhjal ning võrdles neid teabega, mille mitu liidu tootjat esitasid enne menetluse algatamist, ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustega. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustikule antud vastustes ja mida ka kontrolliti. Mõlemaid andmeid peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamiseks tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(138)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas kogu liidu tootmisharu makromajanduslikke näitajaid taotluse esitajalt saadud andmete põhjal ning võrdles neid teabega, mille mitu liidu tootjat esitasid enne menetluse algatamist, ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustega. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustikule antud vastustes ja mida ka kontrolliti. Mõlemaid andmeid peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamiseks tüüpiliseks.

| (139) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(139)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (140) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(140)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

c)   
  Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (141) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnid) | 48 385 | 44 428 | 40 008 | 41 350 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 92 | 83 | 85 |
| Tootmisvõimsus (tonnid) | 165 181 | 165 181 | 164 003 | 150 202 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 99 | 91 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 29,3 | 26,9 | 24,4 | 27,5 |
| Allikas: läbivaatamistaotlus, taotluse esitaja esitatud teave, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(141)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnid)

48 385

44 428

40 008

41 350

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

92

92

83

83

85

85

Tootmisvõimsus (tonnid)

165 181

165 181

164 003

150 202

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

99

99

91

91

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

29,3

26,9

24,4

27,5

Allikas: läbivaatamistaotlus, taotluse esitaja esitatud teave, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (142) | Tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Täpsemalt öeldes hakkas see vähenema 2015. aastal ja vähenes 2016. aastal veelgi, kuid suurenes veidi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(142)

Tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Täpsemalt öeldes hakkas see vähenema 2015. aastal ja vähenes 2016. aastal veelgi, kuid suurenes veidi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (143) | Tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. Siinkohal märgitakse, et ühe liidu tootja tootmisüksus lõpetas tegevuse ning see suleti 2017. aasta augustis, st läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(143)

Tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. Siinkohal märgitakse, et ühe liidu tootja tootmisüksus lõpetas tegevuse ning see suleti 2017. aasta augustis, st läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (144) | Kuna tootmismaht vähenes rohkem kui tootmisvõimsus, siis tootmisvõimsuse rakendamine vähenes vaatlusalusel perioodil 1,8 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(144)

Kuna tootmismaht vähenes rohkem kui tootmisvõimsus, siis tootmisvõimsuse rakendamine vähenes vaatlusalusel perioodil 1,8 protsendipunkti võrra.

d)   
  Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (145) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Liidu tootjate müügimaht ja turuosa | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnid) | 37 535 | 33 228 | 32 882 | 31 165 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 83 |
| Turuosa (%) | 62,7 | 65,0 | 58,0 | 59,3 |
| Allikas: läbivaatamistaotlus, taotluse esitaja esitatud teave, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(145)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnid)

37 535

33 228

32 882

31 165

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

83

83

Turuosa (%)

62,7

65,0

58,0

59,3

Allikas: läbivaatamistaotlus, taotluse esitaja esitatud teave, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (146) | Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 17 %, st veidi kiiremini kui tarbimine samal perioodil (–12 %). Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 3,4 protsendipunkti. Aastate arvestuses vähenes liidu tootmisharu müügimaht peamiselt 2014.–2015. aastal (11 %), oli 2016. aastal suhteliselt stabiilne ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 6 %. Sellest tulenevalt oli turuosa vaatlusalusel perioodil kõikuv – suurenes 2015. aastal 2,3 protsendipunkti, seejärel vähenes 2016. aastal 7 protsendipunkti ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,3 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(146)

Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 17 %, st veidi kiiremini kui tarbimine samal perioodil (–12 %). Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 3,4 protsendipunkti. Aastate arvestuses vähenes liidu tootmisharu müügimaht peamiselt 2014.–2015. aastal (11 %), oli 2016. aastal suhteliselt stabiilne ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 6 %. Sellest tulenevalt oli turuosa vaatlusalusel perioodil kõikuv – suurenes 2015. aastal 2,3 protsendipunkti, seejärel vähenes 2016. aastal 7 protsendipunkti ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,3 protsendipunkti.

e)   
  Kasv

Kasv

| (147) | 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 12 %. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes 17 %, mis tähendas turuosa vähenemist 3,4 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(147)

2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 12 %. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes 17 %, mis tähendas turuosa vähenemist 3,4 protsendipunkti võrra.

f)   
  Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (148) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Liidu tootjate tööhõive ja tootlikkus | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 312 | 1 314 | 1 250 | 924 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 95 | 70 |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 37 | 34 | 32 | 45 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 92 | 87 | 121 |
| Allikas: läbivaatamistaotlus, taotluse esitaja esitatud teave, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(148)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Liidu tootjate tööhõive ja tootlikkus

Liidu tootjate tööhõive ja tootlikkus

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

1 312

1 314

1 250

924

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

95

95

70

70

Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

37

34

32

45

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

92

92

87

87

121

121

Allikas: läbivaatamistaotlus, taotluse esitaja esitatud teave, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (149) | Liidu tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 30 %. 2017. aastal toimus järsk langus, mis oli osaliselt põhjustatud ühe liidu tootja tootmisüksuse sulgemisest. |
| --- | --- |

(149)

Liidu tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 30 %. 2017. aastal toimus järsk langus, mis oli osaliselt põhjustatud ühe liidu tootja tootmisüksuse sulgemisest.

| (150) | Kuna tootmine vähenes ja tööhõive vähenes veelgi rohkem (vaatlusalusel perioodil vastavalt 14 % ja 30 %), suurenes tootlikkus samal perioodil 21 %. |
| --- | --- |

(150)

Kuna tootmine vähenes ja tööhõive vähenes veelgi rohkem (vaatlusalusel perioodil vastavalt 14 % ja 30 %), suurenes tootlikkus samal perioodil 21 %.

g)   
  Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (151) | Dumpingumarginaal, mis määrati kindlaks Venemaalt liitu imporditud toruliitmike puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, oli miinimumtasemest oluliselt kõrgem. Samal ajal oli Venemaalt pärit impordi tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga madal, moodustades vaid 0,9 % liidu tarbimisest. Seepärast oli Venemaalt tuleneva dumpingu tegelike marginaalide mõju liidu tootmisharule üsna piiratud. |
| --- | --- |

(151)

Dumpingumarginaal, mis määrati kindlaks Venemaalt liitu imporditud toruliitmike puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, oli miinimumtasemest oluliselt kõrgem. Samal ajal oli Venemaalt pärit impordi tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga madal, moodustades vaid 0,9 % liidu tarbimisest. Seepärast oli Venemaalt tuleneva dumpingu tegelike marginaalide mõju liidu tootmisharule üsna piiratud.

| (152) | Nagu on selgitatud põhjendustes 118 ja 121, oli Malaisiast ja Koreast pärit import vaatlusalusel perioodil väga väike. Seetõttu ei olnud nende kahe riigi puhul võimalik kinnitada dumpingu esinemist. Sellest tulenevalt keskendus uurimine dumpingu kordumise tõenäosusele dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral. |
| --- | --- |

(152)

Nagu on selgitatud põhjendustes 118 ja 121, oli Malaisiast ja Koreast pärit import vaatlusalusel perioodil väga väike. Seetõttu ei olnud nende kahe riigi puhul võimalik kinnitada dumpingu esinemist. Sellest tulenevalt keskendus uurimine dumpingu kordumise tõenäosusele dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

a)   
  Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (153) | Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmised müügihinnad liidus ja ühikuhind | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn) | 2 784 | 2 865 | 2 628 | 2 552 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 103 | 94 | 92 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn) | 3 175 | 3 303 | 3 185 | 2 999 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 104 | 100 | 94 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(153)

Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmised müügihinnad liidus ja ühikuhind

Keskmised müügihinnad liidus ja ühikuhind

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)

2 784

2 865

2 628

2 552

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

103

103

94

94

92

92

Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

3 175

3 303

3 185

2 999

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

104

104

100

100

94

94

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (154) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes 8 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 553 euroni tonni kohta. Liidu tootmisharu pidi oma hindu vähendama, et võtta arvesse müügihindade üldist langust toruliitmike turul nõudluse vähenemise tagajärjel. |
| --- | --- |

(154)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes 8 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 553 euroni tonni kohta. Liidu tootmisharu pidi oma hindu vähendama, et võtta arvesse müügihindade üldist langust toruliitmike turul nõudluse vähenemise tagajärjel.

| (155) | Liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu kahanes vaatlusalusel perioodil vähem – 6 %. Peamine ühiku tootmiskulude kahanemist mõjutanud tegur oli tooraine hinna langus. |
| --- | --- |

(155)

Liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu kahanes vaatlusalusel perioodil vähem – 6 %. Peamine ühiku tootmiskulude kahanemist mõjutanud tegur oli tooraine hinna langus.

b)   
  Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (156) | Keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 55 163 | 54 443 | 53 850 | 54 988 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 99 | 98 | 100 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(156)

Keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

55 163

54 443

53 850

54 988

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

99

99

98

98

100

100

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (157) | Keskmine tööjõukulu töötaja kohta oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. |
| --- | --- |

(157)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.

c)   
  Laovarud

Laovarud

| (158) | Varude tase muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Laovarud | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud | 5 857 | 6 213 | 7 495 | 7 098 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 106 | 128 | 121 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | 23 | 28 | 38 | 32 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(158)

Varude tase muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Laovarud

Laovarud

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud

5 857

6 213

7 495

7 098

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

106

106

128

128

121

121

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

23

28

38

32

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (159) | Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude tase tõusis vaatlusalusel perioodil 21 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas varude tase ligikaudu 32 % toodangust. |
| --- | --- |

(159)

Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude tase tõusis vaatlusalusel perioodil 21 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas varude tase ligikaudu 32 % toodangust.

d)   
  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (160) | Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest) | – 12,3 | – 13,3 | – 17,5 | – 14,9 |
| Rahavoog (eurodes) | – 3 572 396 | – 3 040 537 | – 2 134 815 | 1 100 439 |
| Indeks (2014 = 100) | – 100 | – 85 | – 60 | 31 |
| Investeeringud (eurodes) | 2 606 076 | 1 644 753 | 1 691 602 | 3 550 772 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 63 | 65 | 136 |
| Investeeringutasuvus (%) | – 20,0 | – 20,3 | – 25,7 | – 18,5 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(160)

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

– 12,3

– 13,3

– 17,5

– 14,9

Rahavoog (eurodes)

– 3 572 396

– 3 040 537

– 2 134 815

1 100 439

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

– 85

– 85

– 60

– 60

31

31

Investeeringud (eurodes)

2 606 076

1 644 753

1 691 602

3 550 772

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

63

63

65

65

136

136

Investeeringutasuvus (%)

– 20,0

– 20,3

– 25,7

– 18,5

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (161) | Selleks et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kahjum suurenes – 12,3 %-lt 2014. aastal – 14,9 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 2,6 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(161)

Selleks et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kahjum suurenes – 12,3 %-lt 2014. aastal – 14,9 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 2,6 protsendipunkti võrra.

| (162) | Netorahavoog näitab liidu tootja suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vaatlusalusel perioodil suurenes ja muutus positiivseks. Seda mõjutas peamiselt eksportmüügist saadud kasum. Eksportmüük moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 32 % valimisse kaasatud tootjate kogumüügist sõltumatutele klientidele ning võimaldas valimisse kaasatud liidu tootjatel jõuda vaatlusalusel perioodil säästuläve lähedale. |
| --- | --- |

(162)

Netorahavoog näitab liidu tootja suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vaatlusalusel perioodil suurenes ja muutus positiivseks. Seda mõjutas peamiselt eksportmüügist saadud kasum. Eksportmüük moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 32 % valimisse kaasatud tootjate kogumüügist sõltumatutele klientidele ning võimaldas valimisse kaasatud liidu tootjatel jõuda vaatlusalusel perioodil säästuläve lähedale.

| (163) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid uurimisalusesse tootesse tehtud liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud 2,6 miljonilt eurolt 2014. aastal 3,6 miljonile eurole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Investeeringud olid liidu tootjatele vajalikud liidu toodangu säilitamiseks, peamiselt investeeriti vanade masinate hooldamisse ja väljavahetamisse ning seda tuleks käsitada liidu tootmisharu käimasoleva ümberkorraldusprotsessi osana. |
| --- | --- |

(163)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid uurimisalusesse tootesse tehtud liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud 2,6 miljonilt eurolt 2014. aastal 3,6 miljonile eurole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Investeeringud olid liidu tootjatele vajalikud liidu toodangu säilitamiseks, peamiselt investeeriti vanade masinate hooldamisse ja väljavahetamisse ning seda tuleks käsitada liidu tootmisharu käimasoleva ümberkorraldusprotsessi osana.

| (164) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus kõikus ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – 18,5 %ni. |
| --- | --- |

(164)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus kõikus ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – 18,5 %ni.

4.4.4.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (165) | Uurimine näitas, et hoolimata kehtivatest meetmetest oli enamiku kahjunäitajate arengusuundumus negatiivne ning liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord halvenes vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(165)

Uurimine näitas, et hoolimata kehtivatest meetmetest oli enamiku kahjunäitajate arengusuundumus negatiivne ning liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord halvenes vaatlusalusel perioodil.

| (166) | Eespool kirjeldatud arengusuundumusi arvesse võttes võib järeldada, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(166)

Eespool kirjeldatud arengusuundumusi arvesse võttes võib järeldada, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.

| (167) | Liidu tootmisharu negatiivse arengusuundumuse peamised põhjused on tarbimise vähenemine (vaatlusalusel perioodil 12 %) ning import muudest kolmandatest riikidest, peamiselt Hiinast, Kambodžast ja Vietnamist, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 67 % kogu liitu suunatud impordist. Arvestades, et importijad/kasutajad koostööd ei teinud ning et Eurostatis kättesaadavates andmetes ei eristata eri tooteliike, ei olnud võimalik teha sisulist hinnavõrdlust tooteliikide kaupa ega selgelt kindlaks määrata nendest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju. |
| --- | --- |

(167)

Liidu tootmisharu negatiivse arengusuundumuse peamised põhjused on tarbimise vähenemine (vaatlusalusel perioodil 12 %) ning import muudest kolmandatest riikidest, peamiselt Hiinast, Kambodžast ja Vietnamist, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 67 % kogu liitu suunatud impordist. Arvestades, et importijad/kasutajad koostööd ei teinud ning et Eurostatis kättesaadavates andmetes ei eristata eri tooteliike, ei olnud võimalik teha sisulist hinnavõrdlust tooteliikide kaupa ega selgelt kindlaks määrata nendest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju.

4.4.5.   Järeldus

Järeldus

| (168) | Komisjon järeldas põhjenduses 166, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Samuti järeldas komisjon põhjenduses 167, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharule tekitatud kahju ei saanud põhjustada Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit import, kuna selle maht oli väga väike. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon järeldas põhjenduses 166, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Samuti järeldas komisjon põhjenduses 167, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharule tekitatud kahju ei saanud põhjustada Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit import, kuna selle maht oli väga väike.

| (169) | Seoses sellega uuris komisjon ka Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. |
| --- | --- |

(169)

Seoses sellega uuris komisjon ka Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

4.5.   Kahju kordumise tõenäosus

Kahju kordumise tõenäosus

4.5.1.   Sissejuhatav märkus

Sissejuhatav märkus

| (170) | Selleks et teha kindlaks kahju kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsiti järgmist: a) Malaisia, Korea ja Venemaa tootmisvõimsust ning vaba tootmisvõimsust; b) nendest riikidest pärit impordi võimalikku hinnataset, juhul kui meetmetel lastakse aeguda, ning selle mõju liidu tootmisharu olukorrale; c) kaubandust piiravate meetmete olemasolu muudes kolmandates riikides seoses toruliitmike ekspordiga Malaisiast, Koreast ja Venemaalt. |
| --- | --- |

(170)

Selleks et teha kindlaks kahju kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsiti järgmist: a) Malaisia, Korea ja Venemaa tootmisvõimsust ning vaba tootmisvõimsust; b) nendest riikidest pärit impordi võimalikku hinnataset, juhul kui meetmetel lastakse aeguda, ning selle mõju liidu tootmisharu olukorrale; c) kaubandust piiravate meetmete olemasolu muudes kolmandates riikides seoses toruliitmike ekspordiga Malaisiast, Koreast ja Venemaalt.

| (171) | Arvestades asjaolu, et eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugineti järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sellega seoses kasutati läbivaatamistaotluses, Eurostatis (TARICi koodide tasandil) ja USA kaubandusstatistikas esitatud teavet. |
| --- | --- |

(171)

Arvestades asjaolu, et eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugineti järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sellega seoses kasutati läbivaatamistaotluses, Eurostatis (TARICi koodide tasandil) ja USA kaubandusstatistikas esitatud teavet.

a)   
  Malaisia, Korea ja Venemaa tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Malaisia, Korea ja Venemaa tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (172) | Nagu nähtub põhjendustest 70, 88 ja 102, oli Venemaa, Malaisia ja Korea vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 251 000 tonni, mida on üle nelja korra rohkem kui oli liidu tarbimine samal perioodil. |
| --- | --- |

(172)

Nagu nähtub põhjendustest 70, 88 ja 102, oli Venemaa, Malaisia ja Korea vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 251 000 tonni, mida on üle nelja korra rohkem kui oli liidu tarbimine samal perioodil.

| (173) | Lisaks ei leitud tõendeid, mis võiksid viidata sellele, et Malaisia, Korea või Venemaa või mis tahes muu kolmanda riigi turul suureneb lähitulevikus märkimisväärselt sisenõudlus toruliitmike järele. Arvestades toruliitmike tarbimise vähenemist liidus vaatlusalusel perioodil, järeldas komisjon, et sisenõudlus Malaisia, Korea või Venemaa või muude kolmandate riikide turgudel ei suuda vaba tootmisvõimsust ära kasutada. |
| --- | --- |

(173)

Lisaks ei leitud tõendeid, mis võiksid viidata sellele, et Malaisia, Korea või Venemaa või mis tahes muu kolmanda riigi turul suureneb lähitulevikus märkimisväärselt sisenõudlus toruliitmike järele. Arvestades toruliitmike tarbimise vähenemist liidus vaatlusalusel perioodil, järeldas komisjon, et sisenõudlus Malaisia, Korea või Venemaa või muude kolmandate riikide turgudel ei suuda vaba tootmisvõimsust ära kasutada.

b)   
  Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit impordi võimalikud hinnatasemed

Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit impordi võimalikud hinnatasemed

| (174) | Malaisia, Korea ja Venemaa eksportivad tootjad koostööd ei teinud. Lisaks sellele ei olnud Malaisiast ja Koreast liitu imporditud väga väikeseid koguseid silmas pidades võimalik nende riikide puhul kindlaks määrata usaldusväärseid impordihindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(174)

Malaisia, Korea ja Venemaa eksportivad tootjad koostööd ei teinud. Lisaks sellele ei olnud Malaisiast ja Koreast liitu imporditud väga väikeseid koguseid silmas pidades võimalik nende riikide puhul kindlaks määrata usaldusväärseid impordihindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (175) | Sellises olukorras ja kooskõlas meetoditega, mida kasutati Malaisiast ja Koreast pärit impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete viimases aegumise läbivaatamises, kasutati Koreast ja Malaisiast USAsse suunatud ekspordi hindu selleks, et teha kindlaks Malaisiast ja Koreast pärit impordi tõenäoline hinnatase meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Sellega seoses tuleks märkida, et Koreast ja Malaisiast USAsse suunatud impordi maht moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 63 % liidu tarbimisest. Nagu on märgitud põhjenduses 96, leiti, et USA turg on võrreldav liidu turuga. Selle põhjal arvutas komisjon välja hinna allalöömise marginaalid, millest arvati maha kõnealuse USAsse suunatud impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud. Arvutused näitasid, et Malaisiast ja Koreast pärit impordi hinnad lööksid liidu müügihinnad tõenäoliselt alla vastavalt 53 % ja 20 %. |
| --- | --- |

(175)

Sellises olukorras ja kooskõlas meetoditega, mida kasutati Malaisiast ja Koreast pärit impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete viimases aegumise läbivaatamises, kasutati Koreast ja Malaisiast USAsse suunatud ekspordi hindu selleks, et teha kindlaks Malaisiast ja Koreast pärit impordi tõenäoline hinnatase meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Sellega seoses tuleks märkida, et Koreast ja Malaisiast USAsse suunatud impordi maht moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 63 % liidu tarbimisest. Nagu on märgitud põhjenduses 96, leiti, et USA turg on võrreldav liidu turuga. Selle põhjal arvutas komisjon välja hinna allalöömise marginaalid, millest arvati maha kõnealuse USAsse suunatud impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud. Arvutused näitasid, et Malaisiast ja Koreast pärit impordi hinnad lööksid liidu müügihinnad tõenäoliselt alla vastavalt 53 % ja 20 %.

| (176) | Venemaalt liitu suunatud impordi maht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil küll väike, kuid seda peeti piisavaks, et saada asjakohane ettekujutus tulevasest hinnakäitumisest juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Sellest lähtuvalt näitasid arvutused, milles ei arvestatud dumpinguvastaseid tollimakse, et Venemaalt pärit impordi hinnad lööksid liidu müügihinnad tõenäoliselt alla 59 %. |
| --- | --- |

(176)

Venemaalt liitu suunatud impordi maht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil küll väike, kuid seda peeti piisavaks, et saada asjakohane ettekujutus tulevasest hinnakäitumisest juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Sellest lähtuvalt näitasid arvutused, milles ei arvestatud dumpinguvastaseid tollimakse, et Venemaalt pärit impordi hinnad lööksid liidu müügihinnad tõenäoliselt alla 59 %.

| (177) | Seetõttu kannataks liidu tootmisharu meetmete kehtetuks tunnistamise korral Malaisiast, Koreast ja Venemaalt tuleneva märkimisväärse hinnasurve tõttu, mis halvendaks veelgi tema majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(177)

Seetõttu kannataks liidu tootmisharu meetmete kehtetuks tunnistamise korral Malaisiast, Koreast ja Venemaalt tuleneva märkimisväärse hinnasurve tõttu, mis halvendaks veelgi tema majanduslikku olukorda.

c)   
  Kaubandust piiravad meetmed Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit ekspordi suhtes ning liidu turu atraktiivsus

Kaubandust piiravad meetmed Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit ekspordi suhtes ning liidu turu atraktiivsus

| (178) | Nagu on märgitud põhjenduses 90, kehtestas Jaapan 2018. aasta märtsis lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Koreast pärit toruliitmike impordi suhtes. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 98, laiendati USAsse suunatud toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala alates 2018. aasta juulist ka Malaisiale. See tähendab, et Korea ja Malaisia eksportivate tootjate pääs suurtele kolmandatele eksporditurgudele on piiratud, ning võttes arvesse liidu turu atraktiivsust Korea ja Malaisia eksportijate jaoks, mida on kirjeldatud punktides 3.4.2.3 ja 3.5.2.3, ning liidu turu lähedust Venemaa eksportijatele, mida on kirjeldatud punktis 3.3.2.3, on väga tõenäoline, et need eksportivad tootjad suunavad oma uurimisaluse toote impordi (ümber) liidu turule. |
| --- | --- |

(178)

Nagu on märgitud põhjenduses 90, kehtestas Jaapan 2018. aasta märtsis lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Koreast pärit toruliitmike impordi suhtes. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 98, laiendati USAsse suunatud toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala alates 2018. aasta juulist ka Malaisiale. See tähendab, et Korea ja Malaisia eksportivate tootjate pääs suurtele kolmandatele eksporditurgudele on piiratud, ning võttes arvesse liidu turu atraktiivsust Korea ja Malaisia eksportijate jaoks, mida on kirjeldatud punktides 3.4.2.3 ja 3.5.2.3, ning liidu turu lähedust Venemaa eksportijatele, mida on kirjeldatud punktis 3.3.2.3, on väga tõenäoline, et need eksportivad tootjad suunavad oma uurimisaluse toote impordi (ümber) liidu turule.

4.5.2.   Mõju liidu tootmisharule

Mõju liidu tootmisharule

| (179) | Võib õigustatult eeldada, et seoses liidu turu atraktiivsusega, mida on kirjeldatud punktides 3.3.2.3, 3.4.2.3 ja 3.5.2.3, suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamise korral vähemalt osa vabast tootmisvõimsusest suure tõenäosusega (ümber) liidu turule. |
| --- | --- |

(179)

Võib õigustatult eeldada, et seoses liidu turu atraktiivsusega, mida on kirjeldatud punktides 3.3.2.3, 3.4.2.3 ja 3.5.2.3, suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamise korral vähemalt osa vabast tootmisvõimsusest suure tõenäosusega (ümber) liidu turule.

| (180) | Põhjendustes 76, 92 ja 107 järeldati, et tõenäoliselt hakkavad Malaisia, Korea ja Venemaa eksportivad tootjad meetmete aeguda laskmise korral liitu eksportima märkimisväärses koguses uurimisalust toodet, ning et seda tehakse tõenäoliselt dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(180)

Põhjendustes 76, 92 ja 107 järeldati, et tõenäoliselt hakkavad Malaisia, Korea ja Venemaa eksportivad tootjad meetmete aeguda laskmise korral liitu eksportima märkimisväärses koguses uurimisalust toodet, ning et seda tehakse tõenäoliselt dumpinguhindadega.

| (181) | Mahtude puhul on märkimisväärset vaba tootmisvõimsust arvestades väga tõenäoline, et Malaisia, Korea ja Venemaa eksportivad tootjad jätkavad eksportimist liitu ja omandavad turuosa liidu turul. Võttes arvesse praegust tarbimise vähenemise suundumust, on turuosa kasv tõenäoliselt veelgi suurem. Selle stsenaariumi kohaselt väheneks liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa viivitamata. See tooks kaasa juba niigi väga madalal tasemel oleva tootmisvõimsuse rakendusastme edasise languse ja suurendaks kahjumit veelgi. |
| --- | --- |

(181)

Mahtude puhul on märkimisväärset vaba tootmisvõimsust arvestades väga tõenäoline, et Malaisia, Korea ja Venemaa eksportivad tootjad jätkavad eksportimist liitu ja omandavad turuosa liidu turul. Võttes arvesse praegust tarbimise vähenemise suundumust, on turuosa kasv tõenäoliselt veelgi suurem. Selle stsenaariumi kohaselt väheneks liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa viivitamata. See tooks kaasa juba niigi väga madalal tasemel oleva tootmisvõimsuse rakendusastme edasise languse ja suurendaks kahjumit veelgi.

| (182) | Lisaks ei ole ettevõtjatel liidu tootmisharu juba niigi negatiivset kasumimarginaali arvesse võttes võimalik hindu veelgi alandada, et püüda viia need vastavusse impordihindadega ja säilitada liidus müügimaht. Hinnataseme alandamine halvendaks järsult liidu tootmisharu olukorda, mis kandis juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, ning seaks suure tõenäosusega liidu tootmisharu tervikuna ohtu, tuues kaasa tootmisüksuste vähenemise või isegi sulgemise. |
| --- | --- |

(182)

Lisaks ei ole ettevõtjatel liidu tootmisharu juba niigi negatiivset kasumimarginaali arvesse võttes võimalik hindu veelgi alandada, et püüda viia need vastavusse impordihindadega ja säilitada liidus müügimaht. Hinnataseme alandamine halvendaks järsult liidu tootmisharu olukorda, mis kandis juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, ning seaks suure tõenäosusega liidu tootmisharu tervikuna ohtu, tuues kaasa tootmisüksuste vähenemise või isegi sulgemise.

| (183) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit impordi tekitatud kahju kordumine väga tõenäoline. |
| --- | --- |

(183)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit impordi tekitatud kahju kordumine väga tõenäoline.

| (184) | Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Venemaa valitsus, et Venemaa impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel ei olnud põhjuslikku seost. Selle väite puhul ei võeta arvesse põhjendustes 170–183 loetletud elemente ja järeldusi, mis viitavad sellele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on väga tõenäoline, et Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit impordi tekitatud kahju kordub, ning seetõttu tuli asjaomane väide tagasi lükata. Seega jäävad põhjenduses 183 esitatud järeldused kehtima. |
| --- | --- |

(184)

Lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes väitis Venemaa valitsus, et Venemaa impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel ei olnud põhjuslikku seost. Selle väite puhul ei võeta arvesse põhjendustes 170–183 loetletud elemente ja järeldusi, mis viitavad sellele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on väga tõenäoline, et Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit impordi tekitatud kahju kordub, ning seetõttu tuli asjaomane väide tagasi lükata. Seega jäävad põhjenduses 183 esitatud järeldused kehtima.

5.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (185) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(185)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

| (186) | Siinkohal tuletatakse meelde, et esialgses uurimises oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(186)

Siinkohal tuletatakse meelde, et esialgses uurimises oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus.

| (187) | Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(187)

Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (188) | Sellele tuginedes uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(188)

Sellele tuginedes uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

5.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (189) | Nagu on järeldatud põhjenduses 166, kandis liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, mida kinnitasid enamiku kahjunäitajate negatiivsed suundumused. Samal ajal on põhjenduses 183 jõutud järeldusele, et kui Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(189)

Nagu on järeldatud põhjenduses 166, kandis liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, mida kinnitasid enamiku kahjunäitajate negatiivsed suundumused. Samal ajal on põhjenduses 183 jõutud järeldusele, et kui Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord halveneb veelgi.

| (190) | Üldiselt leidis komisjon, et hoolimata liidu tootmisharu kahjustatud olukorrast liidu turul on tootmisharu endiselt elujõuline. See järeldus põhineb asjaolul, et nagu on märgitud põhjenduses 162, moodustab liidu tootmisharu eksportmüük märkimisväärse osa müügimahust ja see võimaldas liidu tootmisharul jõuda vaatlusalusel perioodil säästuläve lähedale. Ometi on liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste endiselt väga madal ja liidu tootjad ei püüa piisavalt parandada oma majanduslikku olukorda pidevate investeeringute abil, mis võimaldaks neil oma ümberkorraldusprotsess ellu viia. |
| --- | --- |

(190)

Üldiselt leidis komisjon, et hoolimata liidu tootmisharu kahjustatud olukorrast liidu turul on tootmisharu endiselt elujõuline. See järeldus põhineb asjaolul, et nagu on märgitud põhjenduses 162, moodustab liidu tootmisharu eksportmüük märkimisväärse osa müügimahust ja see võimaldas liidu tootmisharul jõuda vaatlusalusel perioodil säästuläve lähedale. Ometi on liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste endiselt väga madal ja liidu tootjad ei püüa piisavalt parandada oma majanduslikku olukorda pidevate investeeringute abil, mis võimaldaks neil oma ümberkorraldusprotsess ellu viia.

| (191) | Edasine halvenemine mõjutaks selle üldist olukorda, kuna tekib liidu tootmisüksuste vähenemise või isegi lõpliku sulgemise oht. Seepärast võib järeldada, et Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kehtestatud meetmete jätkuv kohaldamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(191)

Edasine halvenemine mõjutaks selle üldist olukorda, kuna tekib liidu tootmisüksuste vähenemise või isegi lõpliku sulgemise oht. Seepärast võib järeldada, et Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kehtestatud meetmete jätkuv kohaldamine oleks liidu tootmisharu huvides.

5.2.   Importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

Importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

| (192) | Käesoleva uurimise algatamisel võeti ühendust 61 importija ja kasutajaga ning neid kutsuti üles tegema koostööd. Kuid käesolevas uurimises ei teinud ükski neist koostööd. Siinjuures tuletatakse meelde, et eelmistes toruliitmikke käsitlevates uurimistes leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine tõsist negatiivset mõju liidu importijate ja kasutajate olukorrale. |
| --- | --- |

(192)

Käesoleva uurimise algatamisel võeti ühendust 61 importija ja kasutajaga ning neid kutsuti üles tegema koostööd. Kuid käesolevas uurimises ei teinud ükski neist koostööd. Siinjuures tuletatakse meelde, et eelmistes toruliitmikke käsitlevates uurimistes leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine tõsist negatiivset mõju liidu importijate ja kasutajate olukorrale.

| (193) | Kasutajad ei esitanud mingit teavet, mis oleks viidanud muude allikate leidmisel esinenud raskustele, ja sellist teavet ei avastatud ka uurimise käigus. |
| --- | --- |

(193)

Kasutajad ei esitanud mingit teavet, mis oleks viidanud muude allikate leidmisel esinenud raskustele, ja sellist teavet ei avastatud ka uurimise käigus.

| (194) | Eelmiste uurimiste käigus ei näidanud liidu huvide analüüs, et meetmed avaldaksid negatiivset mõju importijatele ja kasutajatele, kes said hinnatõusu üle kanda. Käesolevas aegumise läbivaatamises ei ole leitud asjaolusid, mis oleksid selle järeldusega vastuolus. Toruliitmike kasutajad tegutsevad peamiselt naftakeemiatööstuses ning ehitussektori tööstusharudes. Uurimisalust toodet kasutatakse torude ühendamiseks. Kui torude maksumus moodustab märkimisväärsema osa projektide kogukuludest, siis toruliitmike maksumus moodustab neist üldjuhul vaid väikese osa. |
| --- | --- |

(194)

Eelmiste uurimiste käigus ei näidanud liidu huvide analüüs, et meetmed avaldaksid negatiivset mõju importijatele ja kasutajatele, kes said hinnatõusu üle kanda. Käesolevas aegumise läbivaatamises ei ole leitud asjaolusid, mis oleksid selle järeldusega vastuolus. Toruliitmike kasutajad tegutsevad peamiselt naftakeemiatööstuses ning ehitussektori tööstusharudes. Uurimisalust toodet kasutatakse torude ühendamiseks. Kui torude maksumus moodustab märkimisväärsema osa projektide kogukuludest, siis toruliitmike maksumus moodustab neist üldjuhul vaid väikese osa.

| (195) | Võttes arvesse ka meetmete kohaldamise lõpetamist Türgi suhtes, saaks ligikaudu 60 % toruliitmike impordist toimuda liidus ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta ja nii jääks alles mõistlik valik tarnijaid. |
| --- | --- |

(195)

Võttes arvesse ka meetmete kohaldamise lõpetamist Türgi suhtes, saaks ligikaudu 60 % toruliitmike impordist toimuda liidus ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta ja nii jääks alles mõistlik valik tarnijaid.

| (196) | Selle põhjal ja kooskõlas eelmiste uurimiste käigus tehtud järeldustega võib eeldada, et meetmete jätkuv kohaldamine ei avalda kasutajatele märkimisväärset kahjulikku mõju ja ning seetõttu ei ole kaalukaid põhjusi, mille alusel järeldada, et Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kohaldatavate meetmete kehtivuse pikendamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(196)

Selle põhjal ja kooskõlas eelmiste uurimiste käigus tehtud järeldustega võib eeldada, et meetmete jätkuv kohaldamine ei avalda kasutajatele märkimisväärset kahjulikku mõju ja ning seetõttu ei ole kaalukaid põhjusi, mille alusel järeldada, et Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kohaldatavate meetmete kehtivuse pikendamine ei ole liidu huvides.

5.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (197) | Eespool öeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad liidu huvidega seotud kaalukad põhjused, mis räägiksid Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise vastu. |
| --- | --- |

(197)

Eespool öeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad liidu huvidega seotud kaalukad põhjused, mis räägiksid Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise vastu.

6.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (198) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti säilitada Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed ning tunnistada kehtetuks Türgist pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(198)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti säilitada Malaisia, Korea ja Venemaa suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed ning tunnistada kehtetuks Türgist pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

| (199) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 78/2013 ja rakendusmäärusega (EL) nr 1283/2014, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/306, säilitada ning Türgist pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel tuleks lasta aeguda. |
| --- | --- |

(199)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks Malaisiast, Koreast ja Venemaalt pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 78/2013 ja rakendusmäärusega (EL) nr 1283/2014, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/306, säilitada ning Türgist pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel tuleks lasta aeguda.

| (200) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud uurimisaluse toote impordi suhtes. Sellise uurimisaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(200)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud uurimisaluse toote impordi suhtes. Sellise uurimisaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (201) | Taotlus individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse loomist) tuleb esitada komisjonile (17) viivitamata koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuse kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks eespool osutatud nimemuutusega või uue tootmis- või müügiüksuse loomisega. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksu määrasid. |
| --- | --- |

(201)

Taotlus individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse loomist) tuleb esitada komisjonile (17) viivitamata koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuse kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks eespool osutatud nimemuutusega või uue tootmis- või müügiüksuse loomisega. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksu määrasid.

17

| (202) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (18) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel või tulenevalt vaidluse kokkuleppelisest lahendamisest, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(202)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (18) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel või tulenevalt vaidluse kokkuleppelisest lahendamisest, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

18

Euroopa Liidu Teataja

| (203) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(203)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Malaisiast, Venemaa Föderatsioonist ja Korea Vabariigist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised.

| Riik | Äriühing | Tollimaksu määr | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaisia | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 % | A324 |
| Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 % | A961 |
| Kõik muud äriühingud | 75,0 % | A999 |
| Venemaa Föderatsioon | Kõik äriühingud | 23,8 % | — |
| Korea Vabariik | TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan | 32,4 % | C066 |
| Kõik muud äriühingud | 44,0 % | C999 |

Riik

Äriühing

Tollimaksu määr

TARICi lisakood

Malaisia

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

59,2 %

A324

Pantech Steel Industries Sdn Bhd

49,9 %

A961

Kõik muud äriühingud

75,0 %

A999

Venemaa Föderatsioon

Kõik äriühingud

23,8 %

—

Korea Vabariik

TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

32,4 %

C066

Kõik muud äriühingud

44,0 %

C999

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on kehtestatud selliste Türgi Vabariigist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla, ja lõpetatakse seda importi käsitlev menetlus.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 9. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 6. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 778/2003, millega muudetakse komisjoni otsust nr 283/2000/ESTÜ ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 584/96, (EÜ) nr 763/2000 ja (EÜ) nr 1514/2002 teatud kuumvaltsitud poolide ja teatud raud- ja terastoruliitmike suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kohta (ELT L 114, 8.5.2003, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1001/2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 275, 16.10.2008, lk 18).

3

(4)  Komisjoni 2. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1283/2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 347, 3.12.2014, lk 17).

4

(5)  Komisjoni 3. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/306, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1283/2014, millega pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 58, 4.3.2016, lk 38).

5

(6)  Nõukogu 17. jaanuari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 78/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 27, 29.1.2013, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 27. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1934, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 282, 28.10.2015, lk 14).

7

(8)  
  ELT C 214, 4.7.2017, lk 8 ja ELT C 146, 11.5.2017, lk 9.

8

(9)  Teade Türgist, Venemaalt, Koreast ja Malaisiast pärit teatavate toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 31, 27.1.2018, lk 16).

9

(10)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

10

(11)  Kaheksanumbriline kood võimaldab kohaldada kaubandusstatistikat uurimisalusele tootele täpsemalt kui kuuenumbriline kood. Kaheksanumbrilistel koodidel põhinevad arvud on seetõttu uurimisaluse toote kaubanduse väärtuse ja mahu suhtes täpsemad.

11

(12)  Neist kolm suurimat on Türkmenistan, Gruusia ja Aserbaidžaan, kuhu suunatud eksport moodustas vastavalt ligikaudu 0,7 %, 0,5 % ja 0,3 % kogu Türgi toruliitmike hinnangulisest tootmisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

12

(13)  Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määr on 58,6 % (mida laiendati Taiwanile, Indoneesiale, Sri Lankale ja Filipiinidele), samal ajal kui Lõuna-Koreast, Malaisiast ja Venemaalt pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud on 23,8–75 %. Türgist pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määrad on aga 2,9–16,7 %.

13

(14)  Teised peamised sihtkohad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid ja Hiina, mille turule suunatud eksport moodustas Korea toruliitmike ekspordist vastavalt 16 %, 5 % ja 4 %.

14

(15)  USA impordistatistika põhineb kaheksanumbrilisel koodil, mis võimaldab kohaldada kaubandusstatistikat uurimisalusele tootele täpsemalt kui kuuenumbriline kood. Kaheksanumbrilistel koodidel põhinevad arvud on seetõttu uurimisaluse toote kaubanduse väärtuse ja mahu suhtes täpsemad.

15

(16)  USA ametiasutused laiendasid oma 25. juuli 2018. aasta otsusega Hiina Rahvavabariigist pärit süsinikterasest põkk-keevitusliitmikele kehtestatud 182,9 % suuruse tollimaksu kohaldamisala ajutiselt ka Malaisiale tollimaksust kõrvalehoidmise tõttu (83 FR 35205–35208).

16

(17)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu eelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

18

---

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/36 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/567,

9. aprill 2019,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96, (1) eriti selle artikli 11 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisas on loetletud Iraagi eelmise valitsuse avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted, füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kelle suhtes rakendatakse kõnealuse määruse alusel 22. mail 2003 väljaspool Iraaki asunud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisas on loetletud Iraagi eelmise valitsuse avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted, füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kelle suhtes rakendatakse kõnealuse määruse alusel 22. mail 2003 väljaspool Iraaki asunud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (2) | 4. aprillil 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada üheksa kannet nende isikute või üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

4. aprillil 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada üheksa kannet nende isikute või üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse juhataja

---

(1)  
  ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisast kustutatakse järgmised kanded:

| „48. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR THARTHAR PROJECT. Aadress: P.O. Box 21, Fallouja, Iraq.“ |
| --- | --- |

„48.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR THARTHAR PROJECT. Aadress: P.O. Box 21, Fallouja, Iraq.“

| „58. | IRAQI BROADCASTING AND TELEVISION ESTABLISHMENT. Aadress: Broadcasting & TV Building, Salihiya, Karkh, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„58.

IRAQI BROADCASTING AND TELEVISION ESTABLISHMENT. Aadress: Broadcasting & TV Building, Salihiya, Karkh, Baghdad, Iraq.“

| „64. | IRAQI NEWS AGENCY. Aadress: 28 Nissan Complex, Al Salihiya, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„64.

IRAQI NEWS AGENCY. Aadress: 28 Nissan Complex, Al Salihiya, Baghdad, Iraq.“

| „81. | MINISTRY OF YOUTH, DIRECTORATE GENERAL OF PLANNING AND FOLLOW UP, IMPORT SECTION. Aadress: P.O. Box 19055, Palestine Street, near Al-Shaab Stadium, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„81.

MINISTRY OF YOUTH, DIRECTORATE GENERAL OF PLANNING AND FOLLOW UP, IMPORT SECTION. Aadress: P.O. Box 19055, Palestine Street, near Al-Shaab Stadium, Baghdad, Iraq.“

| „140. | STATE ENTERPRISE FOR IRRIGATION PROJECTS. Aadress: Karantina, near Sarafiya Bridge, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„140.

STATE ENTERPRISE FOR IRRIGATION PROJECTS. Aadress: Karantina, near Sarafiya Bridge, Baghdad, Iraq.“

| „164. | STATE ESTABLISHMENT OF HADITHA DAM. Aadress: Haklanya, Haditha, Iraq.“ |
| --- | --- |

„164.

STATE ESTABLISHMENT OF HADITHA DAM. Aadress: Haklanya, Haditha, Iraq.“

| „165. | STATE ESTABLISHMENT OF HEMREEN DAM. Aadress: 6 Mukdadiya, Mukdadiya, Iraq.“ |
| --- | --- |

„165.

STATE ESTABLISHMENT OF HEMREEN DAM. Aadress: 6 Mukdadiya, Mukdadiya, Iraq.“

| „169. | STATE ESTABLISHMENT OF MOSUL DAM. Aadress: Ninewa Governorate, Mosul, Iraq.“ |
| --- | --- |

„169.

STATE ESTABLISHMENT OF MOSUL DAM. Aadress: Ninewa Governorate, Mosul, Iraq.“

| „170. | STATE ESTABLISHMENT OF SMALL DAMS AND REGULATORS. Aadress: Sinak, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„170.

STATE ESTABLISHMENT OF SMALL DAMS AND REGULATORS. Aadress: Sinak, Baghdad, Iraq.“

---

OTSUSED

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/38

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/568,

8. aprill 2019,

millega nimetatakse ametisse Ühtse Kriisilahendusnõukogu liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, (1) eriti selle artikli 56 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Ühtse Kriisilahendusnõukogu täiskogu ärakuulamist võttis komisjon 5. detsembril 2018 vastu Ühtse Kriisilahendusnõukogu liikme ametikohale esitatavate kandidaatide nimekirja ja esitas selle Euroopa Parlamendile. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Ühtse Kriisilahendusnõukogu täiskogu ärakuulamist võttis komisjon 5. detsembril 2018 vastu Ühtse Kriisilahendusnõukogu liikme ametikohale esitatavate kandidaatide nimekirja ja esitas selle Euroopa Parlamendile.

| (2) | Nõukogu teavitati nimekirjast samal päeval. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu teavitati nimekirjast samal päeval.

| (3) | Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 56 lõike 5 kohaselt on Ühtse Kriisilahendusnõukogu täiskohaga liikmete ametiaja pikkus viis aastat. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 56 lõike 5 kohaselt on Ühtse Kriisilahendusnõukogu täiskohaga liikmete ametiaja pikkus viis aastat.

| (4) | Komisjon võttis 30. jaanuaril 2019 vastu ettepaneku nimetada Sebastiano LAVIOLA Ühtse Kriisilahendusnõukogu liikmeks ja esitas selle Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 30. jaanuaril 2019 vastu ettepaneku nimetada Sebastiano LAVIOLA Ühtse Kriisilahendusnõukogu liikmeks ja esitas selle Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks.

| (5) | Euroopa Parlament kiitis ettepaneku heaks 14. märtsil 2019, |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament kiitis ettepaneku heaks 14. märtsil 2019,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sebastiano LAVIOLA nimetatakse Ühtse Kriisilahendusnõukogu täiskohaga liikmeks viieaastaseks ametiajaks alates 1. maist 2019.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 8. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

1

---

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/39

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/569,

3. aprill 2019,

mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2314 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 (1) kodanikualgatuse kohta, eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kavandatud kodanikualgatuse „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“ teema on sõnastatud järgmiselt: „Objektiivse ja erapooletu hindamismehhanismi loomine, et kontrollida, kas kõik liikmesriigid austavad Euroopa Liidu väärtusi.“ |
| --- | --- |

(1)

Kavandatud kodanikualgatuse „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“ teema on sõnastatud järgmiselt: „Objektiivse ja erapooletu hindamismehhanismi loomine, et kontrollida, kas kõik liikmesriigid austavad Euroopa Liidu väärtusi.“

| (2) | Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „a) võtta vastu Euroopa Liidu üldised õigusaktid, mis võimaldavad objektiivselt kontrollida õigusriigi põhimõtet käsitlevate siseriiklike õigusnormide praktilist kohaldamist, et tugevdada liikmesriikide omavahelist usaldust ja hõlbustada nende Euroopa Liidu lepingu artikli 7 sätete rakendamist, milles käsitletakse liidu väärtuste võimalikke rikkumisi; b) hõlbustada Euroopa õiguse (nt Euroopa vahistamismäärus) jõustamist kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.“ |
| --- | --- |

(2)

Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „a) võtta vastu Euroopa Liidu üldised õigusaktid, mis võimaldavad objektiivselt kontrollida õigusriigi põhimõtet käsitlevate siseriiklike õigusnormide praktilist kohaldamist, et tugevdada liikmesriikide omavahelist usaldust ja hõlbustada nende Euroopa Liidu lepingu artikli 7 sätete rakendamist, milles käsitletakse liidu väärtuste võimalikke rikkumisi; b) hõlbustada Euroopa õiguse (nt Euroopa vahistamismäärus) jõustamist kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.“

| (3) | Kavandatud kodanikualgatuse lisas käsitletakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti rolli tugevdamist; ametiga võiks konsulteerida (sealhulgas politsei- ja julgeolekukoostöö valdkonnas), et tagada, et liidu institutsioonide otsused oleksid võimalikult objektiivsed. |
| --- | --- |

(3)

Kavandatud kodanikualgatuse lisas käsitletakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti rolli tugevdamist; ametiga võiks konsulteerida (sealhulgas politsei- ja julgeolekukoostöö valdkonnas), et tagada, et liidu institutsioonide otsused oleksid võimalikult objektiivsed.

| (4) | Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) on tugevdatud liidu kodakondsust ja täiustatud liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) on tugevdatud liidu kodakondsust ja täiustatud liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu.

| (5) | Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks.

| (6) | Aluslepingute rakendamiseks võib võtta vastu liidu õigusakte:






  — | et kehtestada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 alusel eelkõige vastastikuse tunnustamise põhimõtte täieliku kohaldamise hõlbustamiseks kord, mille alusel liikmesriigid hindavad koostöös komisjoniga objektiivselt ja erapooletult, kuidas liikmesriikide asutused on rakendanud liidu poliitikat vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

(6)

Aluslepingute rakendamiseks võib võtta vastu liidu õigusakte:

—

et kehtestada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 alusel eelkõige vastastikuse tunnustamise põhimõtte täieliku kohaldamise hõlbustamiseks kord, mille alusel liikmesriigid hindavad koostöös komisjoniga objektiivselt ja erapooletult, kuidas liikmesriikide asutused on rakendanud liidu poliitikat vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas;

| — | et muuta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 352 alusel komisjoni määrust (EÜ) nr 168/2007 (2). |
| --- | --- |

—

et muuta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 352 alusel komisjoni määrust (EÜ) nr 168/2007 (2).

| (7) | Seevastu ei või aluslepingute rakendamiseks võtta vastu liidu õigusakte, mille eesmärk on muuta ELi lepingu artiklis 7 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

(7)

Seevastu ei või aluslepingute rakendamiseks võtta vastu liidu õigusakte, mille eesmärk on muuta ELi lepingu artiklis 7 sätestatud menetlust.

| (8) | Selles osas, mis käsitleb komisjoni ettepanekuid võtta vastu liidu õigusaktid, millega kehtestatakse kord, mille alusel hinnata objektiivselt ja erapooletult, kuidas liikmesriikide asutused on rakendanud liidu poliitikat vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, ning millega muudetakse nõukogu määrust Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti loomise kohta, ei jää kavandatud kodanikualgatus ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjon on pädev esitama liidu õigusakti ettepaneku aluslepingute rakendamiseks vastavalt määruse artikli 4 lõike 2 punktile b. |
| --- | --- |

(8)

Selles osas, mis käsitleb komisjoni ettepanekuid võtta vastu liidu õigusaktid, millega kehtestatakse kord, mille alusel hinnata objektiivselt ja erapooletult, kuidas liikmesriikide asutused on rakendanud liidu poliitikat vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, ning millega muudetakse nõukogu määrust Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti loomise kohta, ei jää kavandatud kodanikualgatus ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjon on pädev esitama liidu õigusakti ettepaneku aluslepingute rakendamiseks vastavalt määruse artikli 4 lõike 2 punktile b.

| (9) | Lisaks on moodustatud kodanike komitee ja määratud kontaktisikud, nagu on ette nähtud eespool nimetatud määruse artikli 3 lõikega 2, ning kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks on moodustatud kodanike komitee ja määratud kontaktisikud, nagu on ette nähtud eespool nimetatud määruse artikli 3 lõikega 2, ning kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2.

| (10) | Kavandatud kodanikualgatus „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“ tuleks seega registreerida, |
| --- | --- |

(10)

Kavandatud kodanikualgatus „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“ tuleks seega registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kavandatud kodanikualgatus „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“ registreeritakse.

2.   Toetusavaldusi kavandatud kodanikualgatusele võib koguda, lähtudes arusaamast, et selle eesmärk on, et komisjon esitaks õigusaktide ettepanekud, millega

| — | kehtestatakse kord, et hinnata objektiivselt ja erapooletult, kuidas liikmesriikide asutused on rakendanud liidu poliitikat vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas; |
| --- | --- |

—

kehtestatakse kord, et hinnata objektiivselt ja erapooletult, kuidas liikmesriikide asutused on rakendanud liidu poliitikat vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas;

| — | muudetakse nõukogu määrust Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti loomise kohta. |
| --- | --- |

—

muudetakse nõukogu määrust Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti loomise kohta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 8. aprillil 2019.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud kavandatud kodanikualgatuse „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“ korraldajatele (kodanike komitee liikmetele), keda esindavad kontaktisikutena Pier Virgilio DASTOLI ja Marco CAPPATO.

Brüssel, 3. aprill 2019

Komisjoni nimel

esimene asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 22.2.2007, lk 1).

2

---

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/41

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/570,

8. aprill 2019,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1313/2013/EL rakenduseeskirjad rescEU vahendite kohta ja muudetakse komisjoni rakendusotsust 2014/762/EL

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2644 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta, (1) eriti selle artikli 32 lõike 1 punkti g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega nr 1313/2013/EL sätestatud liidu elanikkonnakaitse mehhanism (termin on muutunud, „kodanikukaitse mehhanism“ on asendatud terminiga „elanikkonnakaitse mehhanism“; edaspidi „liidu mehhanism“) tugevdab koostööd liidu ja liikmesriikide vahel ning hõlbustab koordineerimist elanikkonnakaitse valdkonnas, et parandada liidu reageerimist loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud õnnetustele. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega nr 1313/2013/EL sätestatud liidu elanikkonnakaitse mehhanism (termin on muutunud, „kodanikukaitse mehhanism“ on asendatud terminiga „elanikkonnakaitse mehhanism“; edaspidi „liidu mehhanism“) tugevdab koostööd liidu ja liikmesriikide vahel ning hõlbustab koordineerimist elanikkonnakaitse valdkonnas, et parandada liidu reageerimist loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud õnnetustele.

| (2) | Otsuses nr 1313/2013/EL on määratletud rescEU õiguslik raamistik. rescEU eesmärk on pakkuda abi äärmuslikes olukordades, kus üldine olemasolev suutlikkus riigi tasandil ja liikmesriikide poolt Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursile eraldatud vahendid ei suuda tagada tõhusat reageerimist. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses nr 1313/2013/EL on määratletud rescEU õiguslik raamistik. rescEU eesmärk on pakkuda abi äärmuslikes olukordades, kus üldine olemasolev suutlikkus riigi tasandil ja liikmesriikide poolt Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursile eraldatud vahendid ei suuda tagada tõhusat reageerimist.

| (3) | Viimastel aastatel on järsult suurenenud selliste äärmuslike metsatulekahjude arv Euroopas, millel on tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ning keskkonnamõju. Eelkõige näitas 2017. ja 2018. aasta metsapõlengute hooaeg, et on vaja olla valmis õnnetusteks, mis mõjutavad tõsiselt ja samaaegselt mitut liikmesriiki. |
| --- | --- |

(3)

Viimastel aastatel on järsult suurenenud selliste äärmuslike metsatulekahjude arv Euroopas, millel on tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ning keskkonnamõju. Eelkõige näitas 2017. ja 2018. aasta metsapõlengute hooaeg, et on vaja olla valmis õnnetusteks, mis mõjutavad tõsiselt ja samaaegselt mitut liikmesriiki.

| (4) | Metsatulekahjude ohu muutliku olemuse tulemusena on avastatud tõendatud puudujäägid liidu tasandi reageerimissuutlikkuses. Need puudujäägid olid eriti märgatavad 2017. aasta metsatulekahjude kustutamisel, kui liidu mehhanismi kaudu kättesaadavaks tehtud vahenditest ei piisanud abi taotlevate riikide vajadustele vastamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Metsatulekahjude ohu muutliku olemuse tulemusena on avastatud tõendatud puudujäägid liidu tasandi reageerimissuutlikkuses. Need puudujäägid olid eriti märgatavad 2017. aasta metsatulekahjude kustutamisel, kui liidu mehhanismi kaudu kättesaadavaks tehtud vahenditest ei piisanud abi taotlevate riikide vajadustele vastamiseks.

| (5) | Seepärast tuleks rescEU vahendite algne koosseis kooskõlas otsuse nr 1313/2013/EL artikli 12 lõikega 2 kindlaks määrata võimalikult kiiresti ning esimene rakendusotsus peaks hõlmama metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkust, et reageerida metsa- või maastikupõlengutele. Otsuse nr 1313/2013/EL artikli 35 kohase üleminekuperioodi jooksul vajaliku paindlikkuse huvides tuleks rescEU vahendite esialgne arv määrata kindlaks järgnevate rakendusotsustega. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rescEU vahendite algne koosseis kooskõlas otsuse nr 1313/2013/EL artikli 12 lõikega 2 kindlaks määrata võimalikult kiiresti ning esimene rakendusotsus peaks hõlmama metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkust, et reageerida metsa- või maastikupõlengutele. Otsuse nr 1313/2013/EL artikli 35 kohase üleminekuperioodi jooksul vajaliku paindlikkuse huvides tuleks rescEU vahendite esialgne arv määrata kindlaks järgnevate rakendusotsustega.

| (6) | Vastavalt otsuse nr 1313/2013/EL artikli 12 lõikele 4 tuleks rescEU raames ette nähtud metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkuse kvaliteedinõuded kehtestada pärast liikmesriikidega konsulteerimist ja need peaksid põhinema kehtivatel rahvusvahelistel standarditel, kui sellised standardid on olemas. Kuna metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkust käsitlevad kehtivad rahvusvahelised standardid puuduvad, peaksid metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkuse kvaliteedinõuded põhinema Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursi moodulite olemasolevatel üldnõuetel ja liidu mehhanismi parimatel tavadel. Kõnealused kvaliteedinõuded tuleks sätestada käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt otsuse nr 1313/2013/EL artikli 12 lõikele 4 tuleks rescEU raames ette nähtud metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkuse kvaliteedinõuded kehtestada pärast liikmesriikidega konsulteerimist ja need peaksid põhinema kehtivatel rahvusvahelistel standarditel, kui sellised standardid on olemas. Kuna metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkust käsitlevad kehtivad rahvusvahelised standardid puuduvad, peaksid metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkuse kvaliteedinõuded põhinema Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursi moodulite olemasolevatel üldnõuetel ja liidu mehhanismi parimatel tavadel. Kõnealused kvaliteedinõuded tuleks sätestada käesoleva otsuse lisas.

| (7) | Eelarveliste piirangute tõttu on vaja käesolevas otsuses sätestada kulud, mis on seotud rescEU raames antava liidu rahalise toetusega üleminekuperioodil. |
| --- | --- |

(7)

Eelarveliste piirangute tõttu on vaja käesolevas otsuses sätestada kulud, mis on seotud rescEU raames antava liidu rahalise toetusega üleminekuperioodil.

| (8) | Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides tuleks anda üleminekuperioodil rescEU vahenditele otsetoetusi iga-aastase tööprogrammi alusel. |
| --- | --- |

(8)

Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides tuleks anda üleminekuperioodil rescEU vahenditele otsetoetusi iga-aastase tööprogrammi alusel.

| (9) | Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (EL) 2019/420 (2) jõustumist 21. märtsil 2019 aeguvad komisjoni rakendusotsuses 2014/762/EL (3) kehtestatud eeskirjad ajutiste puudujääkide kõrvaldamiseks erakorraliste katastroofide korral. Järjepidevuse huvides tuleks rakendusotsuse 2014/762/EL 7. peatükk välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (EL) 2019/420 (2) jõustumist 21. märtsil 2019 aeguvad komisjoni rakendusotsuses 2014/762/EL (3) kehtestatud eeskirjad ajutiste puudujääkide kõrvaldamiseks erakorraliste katastroofide korral. Järjepidevuse huvides tuleks rakendusotsuse 2014/762/EL 7. peatükk välja jätta.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsuse nr 1313/2013/EL artikli 33 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsuse nr 1313/2013/EL artikli 33 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse otsuse nr 1313/2013/EL rakenduseeskirjad seoses järgnevaga:

| a) | rescEU vahendite algne koosseis, selle suutlikkus ja sellele esitatavad kvaliteedinõuded; |
| --- | --- |

a)

rescEU vahendite algne koosseis, selle suutlikkus ja sellele esitatavad kvaliteedinõuded;

| b) | suutlikkuse rahastamine otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 35 osutatud üleminekuperioodil. |
| --- | --- |

b)

suutlikkuse rahastamine otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 35 osutatud üleminekuperioodil.

Artikkel 2

rescEU vahendite algne koosseis

1.   rescEU on metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkus.

2.   Lõikes 1 osutatud metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkus hõlmab järgmist:

| a) | metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkus lennukitega; |
| --- | --- |

a)

metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkus lennukitega;

| b) | metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkus helikopteritega. |
| --- | --- |

b)

metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkus helikopteritega.

3.   Lõikes 2 osutatud suutlikkuse kvaliteedinõuded on sätestatud lisas.

Artikkel 3

rescEU vahendite rahastamiskord, mis on ette nähtud otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 35

1.   Komisjon määratleb iga-aastases tööprogrammis otsetoetuste andmise kriteeriumid, et katta otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 35 osutatud kulud, mis on vajalikud kiire juurdepääsu tagamiseks artiklis 2 osutatud vahenditele.

2.   Otsuse nr 1313/2013/EL artiklis 35 osutatud kulud hõlmavad reservi kulusid, mis sisaldavad vajaduse korral hoolduse, personali ja koolitusega seotud kulusid, sealhulgas meeskonna ja tehnilise personali koolitust; ladustamise ja kindlustusega seotud kulusid ning muid kulusid, mis on vajalikud sellise suutlikkuse tõhusa kättesaadavuse tagamiseks.

Artikkel 4

Rakendusotsuse 2014/762/EL muutmine

Rakendusotsuse 2014/762/EL artikkel 7 jäetakse välja.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. aprill 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Christos STYLIANIDES

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 924.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/420, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta (ELT L 77 I, 20.3.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 16. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/762/EL, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1313/2013/EL (liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta) rakenduseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsused 2004/277/EÜ, Euratom ja 2007/606/EÜ, Euratom (ELT L 320, 6.11.2014, lk 1).

3

---

LISA

RESCEU VAHENDITELE ESITATAVAD KVALITEEDINÕUDED

1.   Metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkus lennukitega

| Ülesanded | — | Aidata kaasa ulatuslike metsa- ja maastikutulekahjude kustutamisele, tõrjudes neid õhust. |
| --- | --- | --- |

Ülesanded

—

Aidata kaasa ulatuslike metsa- ja maastikutulekahjude kustutamisele, tõrjudes neid õhust.

Võimekus

| — | Kaks lennukit, mille kummagi kandevõime on vähemalt 3 000 liitrit, või üks lennuk, mille kandevõime on vähemalt 8 000 liitrit (1). |
| --- | --- |

—

Kaks lennukit, mille kummagi kandevõime on vähemalt 3 000 liitrit, või üks lennuk, mille kandevõime on vähemalt 8 000 liitrit (1).

| — | Järjestikuste operatsioonide teostamise võimekus. |
| --- | --- |

—

Järjestikuste operatsioonide teostamise võimekus.

Peamised komponendid

| — | Lennuk. |
| --- | --- |

—

Lennuk.

| — | Vähemalt kaks meeskonda. |
| --- | --- |

—

Vähemalt kaks meeskonda.

| — | Tehniline personal. |
| --- | --- |

—

Tehniline personal.

| — | Kohapealseteks hooldetöödeks vajalik hooldekomplekt. |
| --- | --- |

—

Kohapealseteks hooldetöödeks vajalik hooldekomplekt.

| — | Sidevahendid, mis võimaldavad õhk-õhk- ja õhk-maa raadiosidet. |
| --- | --- |

—

Sidevahendid, mis võimaldavad õhk-õhk- ja õhk-maa raadiosidet.

Sõltumatu toimetulek

| — | Mooduli seadmete säilitamiseks ja hoolduseks vajalikud seadmed; |
| --- | --- |

—

Mooduli seadmete säilitamiseks ja hoolduseks vajalikud seadmed;

| — | seadmed sidepidamiseks asjaomaste partneritega, eelkõige nendega, kes vastutavad kohapealse koordineerimise eest. |
| --- | --- |

—

seadmed sidepidamiseks asjaomaste partneritega, eelkõige nendega, kes vastutavad kohapealse koordineerimise eest.

Lähetamine

| — | Kiiret sekkumist (2) nõudvas olukorras lähetusvõimeline hiljemalt 3 tundi pärast pakkumise vastuvõtmist. |
| --- | --- |

—

Kiiret sekkumist (2) nõudvas olukorras lähetusvõimeline hiljemalt 3 tundi pärast pakkumise vastuvõtmist.

| — | Kasutusvõimeline lennuulatusega 2 000 kilomeetrit maksimaalselt 24 tunni jooksul. |
| --- | --- |

—

Kasutusvõimeline lennuulatusega 2 000 kilomeetrit maksimaalselt 24 tunni jooksul.

2.   Metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkus helikopteritega

| Ülesanded | — | Aidata kaasa ulatuslike metsa- ja maastikutulekahjude kustutamisele, tõrjudes neid õhust. |
| --- | --- | --- |

Ülesanded

—

Aidata kaasa ulatuslike metsa- ja maastikutulekahjude kustutamisele, tõrjudes neid õhust.

Võimekus

| — | Üks helikopter, mille kandevõime on vähemalt 3 000 liitrit (3). |
| --- | --- |

—

Üks helikopter, mille kandevõime on vähemalt 3 000 liitrit (3).

| — | Järjestikuste operatsioonide teostamise võimekus. |
| --- | --- |

—

Järjestikuste operatsioonide teostamise võimekus.

Peamised komponendid

| — | Helikopter, kus on vähemalt kaks meeskonda. |
| --- | --- |

—

Helikopter, kus on vähemalt kaks meeskonda.

| — | Tehniline personal. |
| --- | --- |

—

Tehniline personal.

| — | Veekorv või vabastamiskomplekt. |
| --- | --- |

—

Veekorv või vabastamiskomplekt.

| — | 1 hoolduskomplekt. |
| --- | --- |

—

1 hoolduskomplekt.

| — | 1 varuosade komplekt. |
| --- | --- |

—

1 varuosade komplekt.

| — | Päästevintsid. |
| --- | --- |

—

Päästevintsid.

| — | Sidevahendid, mis võimaldavad õhk-õhk- ja õhk-maa raadiosidet. |
| --- | --- |

—

Sidevahendid, mis võimaldavad õhk-õhk- ja õhk-maa raadiosidet.

Sõltumatu toimetulek

| — | Mooduli seadmete säilitamiseks ja hoolduseks vajalikud seadmed; |
| --- | --- |

—

Mooduli seadmete säilitamiseks ja hoolduseks vajalikud seadmed;

| — | seadmed sidepidamiseks asjaomaste partneritega, eelkõige nendega, kes vastutavad kohapealse koordineerimise eest. |
| --- | --- |

—

seadmed sidepidamiseks asjaomaste partneritega, eelkõige nendega, kes vastutavad kohapealse koordineerimise eest.

Lähetamine

| — | Kiiret sekkumist (4) nõudvas olukorras lähetusvõimeline hiljemalt 3 tundi pärast pakkumise vastuvõtmist. |
| --- | --- |

—

Kiiret sekkumist (4) nõudvas olukorras lähetusvõimeline hiljemalt 3 tundi pärast pakkumise vastuvõtmist.

| — | Kasutusvõimeline lennuulatusega 2 000 kilomeetrit maksimaalselt 24 tunni jooksul. |
| --- | --- |

—

Kasutusvõimeline lennuulatusega 2 000 kilomeetrit maksimaalselt 24 tunni jooksul.

---

(1)  Asjaomased nõuded võidakse metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkuse turul toimuvate võimalike arengute alusel läbi vaadata, sealhulgas seoses varuosade kättesaadavusega.

(2)  Kiiret sekkumist nõudvas olukorras reageerimine on kriisile reageerimise operatsioon, mis kestab maksimaalselt ühe päeva koos lennuga kohta ja kohast, kus rescEU vahendid asuvad.

(3)  Otsuse nr 1313/2013/EL artikli 35 kohaldamisel ja juhtudel, kui see on piirkondliku haavatavuse hindamise alusel õigustatud, võib metsatulekahjude õhust tõrjumise suutlikkus helikopteritega koosneda maksimaalselt kolmest helikopterist, mille kandevõime on kokku vähemalt 3 000 liitrit.

(4)  Kiiret sekkumist nõudvas olukorras reageerimine on kriisile reageerimise operatsioon, mis kestab maksimaalselt ühe päeva koos lennuga kohta ja kohast, kus rescEU vahendid asuvad.

---

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/46

---

ÜHTSE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/571,

28. märts 2019,

ühtse kriisilahendusnõukogu 2017. majandusaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja raamatupidamiskontode sulgemise kohta (SRB/PS/2019/02)

ÜHTSE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU TÄISKOGU,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 806/2014 (millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010) (1) (edaspidi „ühtse kriisilahenduskorra määrus“) artikli 50 lõike 1 punkti b ja artikli 63 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 806/2014 (millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010) (1) (edaspidi „ühtse kriisilahenduskorra määrus“) artikli 50 lõike 1 punkti b ja artikli 63 lõiget 8,

| — | võttes arvesse ühtse kriisilahendusnõukogu finantsmääruse artikleid 103, 104 ja 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühtse kriisilahendusnõukogu finantsmääruse artikleid 103, 104 ja 105,

| — | võttes arvesse ühtse kriisilahendusnõukogu 2017. majandusaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet, mis kinnitati kriisilahendusnõukogu 21.–22. juunil 2018 toimunud kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühtse kriisilahendusnõukogu 2017. majandusaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet, mis kinnitati kriisilahendusnõukogu 21.–22. juunil 2018 toimunud kohtumisel,

| — | võttes arvesse ühtse kriisilahendusnõukogu iga-aastast tegevusaruannet 2017. majandusaasta kohta, mis võeti vastu kriisilahendusnõukogu 21.–22. juunil 2018 toimunud kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühtse kriisilahendusnõukogu iga-aastast tegevusaruannet 2017. majandusaasta kohta, mis võeti vastu kriisilahendusnõukogu 21.–22. juunil 2018 toimunud kohtumisel,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet, mis koosneb kinnitavast avaldusest 2017. majandusaasta raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse ning aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti ühtse kriisilahendusnõukogu vastuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet, mis koosneb kinnitavast avaldusest 2017. majandusaasta raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse ning aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti ühtse kriisilahendusnõukogu vastuseid,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2017. aasta eriaruannet nr 23 „Ühtne Kriisilahendusnõukogu: keeruka pangandusliiduga seotud töö on alanud, kuid pikk tee on veel ees“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2017. aasta eriaruannet nr 23 „Ühtne Kriisilahendusnõukogu: keeruka pangandusliiduga seotud töö on alanud, kuid pikk tee on veel ees“,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aruannet, vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikele 4 mis tahes tingimuslike kohustuste kohta (kas ühtsele kriisilahendusnõukogule, nõukogule või komisjonile endale või teistele), mis tekivad ühtse kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel 2017. majandusaasta jaoks, ning samuti ühtse kriisilahendusnõukogu, nõukogu ja komisjoni vastuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aruannet, vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikele 4 mis tahes tingimuslike kohustuste kohta (kas ühtsele kriisilahendusnõukogule, nõukogule või komisjonile endale või teistele), mis tekivad ühtse kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel 2017. majandusaasta jaoks, ning samuti ühtse kriisilahendusnõukogu, nõukogu ja komisjoni vastuseid,

ON OTSUSTANUD:

1.

kiita heaks ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe tegevus kriisilahendusnõukogu 2017. majandusaasta eelarve täitmisel;

2.

kiita heaks ühtse kriisilahendusnõukogu 2017. majandusaasta raamatupidamiskontode sulgemine;

3.

esitada alltoodud tähelepanekud;

4.

nõuda, et ühtse kriisilahendusnõukogu esimees teavitaks sellest otsusest nõukogu, komisjoni ja kontrollikoda, korraldaks selle avaldamise Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias) ja ühtse kriisilahendusnõukogu veebilehel.

Brüssel, 28. märts 2019

Ühtse Kriisilahendusnõukogu nimel

täiskogu liige

Klaus KUMPFMÜLLER

---

(1)  
  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

1

---

Parandused

| 10.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/47

---

Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 288, 22. oktoober 2016
  )

Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu avaldamine tunnistatakse õigustühiseks.

---