# Uradni list L 83/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 83 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6225. marec 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 83

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6225. marec 2019

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2019/472 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi uredb (EU) 2016/1139 in (EU) 2018/973 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o Evropski agenciji za nadzor ribištva | 18 |
| | * | Uredba (EU) 2019/474 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije | 38 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta (EU) 2019/475 z dne 18. februarja 2019 o spremembi direktiv 2006/112/ES in 2008/118/ES glede vključitve italijanske občine Campione d'Italia in italijanskih voda Luganskega jezera v carinsko območje Unije in v ozemeljsko uporabo Direktive 2008/118/ES | 42 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2019/472 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi uredb (EU) 2016/1139 in (EU) 2018/973 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008

1

*

Uredba (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o Evropski agenciji za nadzor ribištva

18

*

Uredba (EU) 2019/474 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije

38

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta (EU) 2019/475 z dne 18. februarja 2019 o spremembi direktiv 2006/112/ES in 2008/118/ES glede vključitve italijanske občine Campione d'Italia in italijanskih voda Luganskega jezera v carinsko območje Unije in v ozemeljsko uporabo Direktive 2008/118/ES

42

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 25.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/1

---

UREDBA (EU) 2019/472 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi uredb (EU) 2016/1139 in (EU) 2018/973 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982, katere pogodbenica je Unija, določa obveznost ohranjanja, vključno z ohranjanjem ali obnavljanjem populacij lovljenih vrst na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos (maximum sustainable yield, MSY). |
| --- | --- |

(1)

Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982, katere pogodbenica je Unija, določa obveznost ohranjanja, vključno z ohranjanjem ali obnavljanjem populacij lovljenih vrst na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos (maximum sustainable yield, MSY).

| (2) | Na vrhu Združenih narodov o trajnostnem razvoju, ki je potekal v New Yorku leta 2015 so se Unija in njene države članice zavezale, da bodo do leta 2020 učinkovito uredile lovljenje, odpravile prelov, nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov in škodljive ribolovne prakse ter izvedle znanstveno utemeljene načrte upravljanja, da bi v najkrajšem izvedljivem času obnovile staleže rib vsaj do ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos, kot ga določajo njihove biološke značilnosti. |
| --- | --- |

(2)

Na vrhu Združenih narodov o trajnostnem razvoju, ki je potekal v New Yorku leta 2015 so se Unija in njene države članice zavezale, da bodo do leta 2020 učinkovito uredile lovljenje, odpravile prelov, nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov in škodljive ribolovne prakse ter izvedle znanstveno utemeljene načrte upravljanja, da bi v najkrajšem izvedljivem času obnovile staleže rib vsaj do ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos, kot ga določajo njihove biološke značilnosti.

| (3) | Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa pravila skupne ribiške politike (SRP) v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije. SRP mora prispevati k varstvu morskega okolja, trajnostnemu upravljanju vseh komercialno izkoriščanih vrst in zlasti k doseganju dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot določa člen 1(1) Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa pravila skupne ribiške politike (SRP) v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije. SRP mora prispevati k varstvu morskega okolja, trajnostnemu upravljanju vseh komercialno izkoriščanih vrst in zlasti k doseganju dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot določa člen 1(1) Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (4) | Cilji SRP so med drugim zagotoviti, da sta ribištvo in akvakultura okoljsko dolgoročno trajnostna, da se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva in da se izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. |
| --- | --- |

(4)

Cilji SRP so med drugim zagotoviti, da sta ribištvo in akvakultura okoljsko dolgoročno trajnostna, da se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva in da se izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva.

| (5) | Za dosego ciljev SRP je treba sprejeti več ohranitvenih ukrepov v kateri koli potrebni kombinaciji, na primer večletne načrte, tehnične ukrepe, določitev in dodelitev ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(5)

Za dosego ciljev SRP je treba sprejeti več ohranitvenih ukrepov v kateri koli potrebni kombinaciji, na primer večletne načrte, tehnične ukrepe, določitev in dodelitev ribolovnih možnosti.

| (6) | V skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013 morajo večletni načrti temeljiti na znanstvenih, tehničnih in ekonomskih mnenjih. Večletni načrt, vzpostavljen s to uredbo (v nadaljnjem besedilu: načrt), bi moral v skladu z navedenima določbama vsebovati cilje, merljive cilje z jasno določenimi roki, referenčne točke ohranjanja, zaščitne ukrepe in tehnične ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje nenamernega ulova ter čim večje zmanjšanje vpliva na morsko okolje, zlasti na občutljive habitate in zaščitene vrste. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013 morajo večletni načrti temeljiti na znanstvenih, tehničnih in ekonomskih mnenjih. Večletni načrt, vzpostavljen s to uredbo (v nadaljnjem besedilu: načrt), bi moral v skladu z navedenima določbama vsebovati cilje, merljive cilje z jasno določenimi roki, referenčne točke ohranjanja, zaščitne ukrepe in tehnične ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje nenamernega ulova ter čim večje zmanjšanje vpliva na morsko okolje, zlasti na občutljive habitate in zaščitene vrste.

| (7) | Ta uredba bi morala upoštevati omejitve v zvezi z velikostjo plovil za obrtniški in obalni ribolov, ki se uporabljajo v najbolj oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba bi morala upoštevati omejitve v zvezi z velikostjo plovil za obrtniški in obalni ribolov, ki se uporabljajo v najbolj oddaljenih regijah.

| (8) | „Najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ bi bilo treba razumeti kot javno razpoložljivo znanstveno mnenje, podprto z najnovejšimi znanstvenimi podatki in metodam, ki ga je izdal ali pregledal neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(8)

„Najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ bi bilo treba razumeti kot javno razpoložljivo znanstveno mnenje, podprto z najnovejšimi znanstvenimi podatki in metodam, ki ga je izdal ali pregledal neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni.

| (9) | Komisija bi morala pridobiti najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje za staleže, ki spadajo na področje uporabe načrta. Zato z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES) sklepa memorandume o soglasju. Znanstveno mnenje, ki ga izda zlasti ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni, bi moralo temeljiti na tem načrtu, v njem pa bi morali biti zlasti navedeni razponi FMSY in referenčne točke za biomaso, tj. MSY Btrigger in Blim. Te vrednosti bi morale biti navedene v ustreznem mnenju o staležih in po potrebi v vseh drugih javno razpoložljivih znanstvenih mnenjih, med drugim na primer tudi v mnenju o mešanem ribolovu, ki ga izda zlasti ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi morala pridobiti najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje za staleže, ki spadajo na področje uporabe načrta. Zato z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES) sklepa memorandume o soglasju. Znanstveno mnenje, ki ga izda zlasti ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni, bi moralo temeljiti na tem načrtu, v njem pa bi morali biti zlasti navedeni razponi FMSY in referenčne točke za biomaso, tj. MSY Btrigger in Blim. Te vrednosti bi morale biti navedene v ustreznem mnenju o staležih in po potrebi v vseh drugih javno razpoložljivih znanstvenih mnenjih, med drugim na primer tudi v mnenju o mešanem ribolovu, ki ga izda zlasti ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni.

| (10) | Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 (5), (ES) št. 2166/2005 (6), (ES) št. 388/2006 (7), (ES) št. 509/2007 (8) in (ES) št. 1300/2008 (9) določajo pravila za lovljenje severnih staležev osliča, osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka, morskega lista v Biskajskem zalivu, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, sleda zahodno od Škotske ter trske v Kattegatu, Severnem morju zahodno od Škotske in v Irskem morju. Ti in drugi pridneni staleži se ujamejo v mešanem ribolovu. Zato je primerno vzpostaviti enotni večletni načrt, v katerem se upošteva to tehnično vzajemno vplivanje. |
| --- | --- |

(10)

Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 (5), (ES) št. 2166/2005 (6), (ES) št. 388/2006 (7), (ES) št. 509/2007 (8) in (ES) št. 1300/2008 (9) določajo pravila za lovljenje severnih staležev osliča, osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka, morskega lista v Biskajskem zalivu, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, sleda zahodno od Škotske ter trske v Kattegatu, Severnem morju zahodno od Škotske in v Irskem morju. Ti in drugi pridneni staleži se ujamejo v mešanem ribolovu. Zato je primerno vzpostaviti enotni večletni načrt, v katerem se upošteva to tehnično vzajemno vplivanje.

| (11) | Poleg tega bi se moral tak večletni načrt uporabljati za pridnene staleže in z njimi povezano ribištvo v zahodnih vodah, ki zajemajo severozahodne in jugozahodne vode. To so somerne ribe, bokoplute, hrustančnice in škampi (Nephrops norvegicus), ki živijo na dnu ali blizu dna vodnega stolpa. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega bi se moral tak večletni načrt uporabljati za pridnene staleže in z njimi povezano ribištvo v zahodnih vodah, ki zajemajo severozahodne in jugozahodne vode. To so somerne ribe, bokoplute, hrustančnice in škampi (Nephrops norvegicus), ki živijo na dnu ali blizu dna vodnega stolpa.

| (12) | Nekateri pridneni staleži se izkoriščajo v zahodnih vodah in sosednjih vodah. Zato bi bilo treba področje uporabe določb načrta v zvezi z merljivimi cilji in zaščitnimi ukrepi za staleže, ki se izkoriščajo zlasti v zahodnih vodah, razširiti na območja zunaj zahodnih voda. Poleg tega je treba v zvezi s staleži, prisotnimi tudi v zahodnih vodah, ki se izkoriščajo zlasti zunaj teh voda, v večletnih načrtih določiti merljive cilje in zaščitne ukrepe za območja zunaj zahodnih voda, na katerih se zadevni staleži zlasti izkoriščajo, ter pri tem razširiti področje uporabe teh večletnih načrtov tudi na zahodne vode. |
| --- | --- |

(12)

Nekateri pridneni staleži se izkoriščajo v zahodnih vodah in sosednjih vodah. Zato bi bilo treba področje uporabe določb načrta v zvezi z merljivimi cilji in zaščitnimi ukrepi za staleže, ki se izkoriščajo zlasti v zahodnih vodah, razširiti na območja zunaj zahodnih voda. Poleg tega je treba v zvezi s staleži, prisotnimi tudi v zahodnih vodah, ki se izkoriščajo zlasti zunaj teh voda, v večletnih načrtih določiti merljive cilje in zaščitne ukrepe za območja zunaj zahodnih voda, na katerih se zadevni staleži zlasti izkoriščajo, ter pri tem razširiti področje uporabe teh večletnih načrtov tudi na zahodne vode.

| (13) | Geografsko področje uporabe načrta bi moralo temeljiti na geografski porazdelitvi staležev, navedeni v najnovejšem znanstvenem mnenju o staležih, ki ga zagotovi ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni. Zaradi izboljšanih znanstvenih informacij ali migracije staležev bodo morda potrebne prihodnje spremembe geografske porazdelitve staležev, določene v načrtu. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o prilagoditvi geografske porazdelitve staležev, določene v načrtu, če je v znanstvenem mnenju, ki ga zagotovi zlasti ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni, navedeno, da se je geografska porazdelitev zadevnih staležev spremenila. |
| --- | --- |

(13)

Geografsko področje uporabe načrta bi moralo temeljiti na geografski porazdelitvi staležev, navedeni v najnovejšem znanstvenem mnenju o staležih, ki ga zagotovi ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni. Zaradi izboljšanih znanstvenih informacij ali migracije staležev bodo morda potrebne prihodnje spremembe geografske porazdelitve staležev, določene v načrtu. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o prilagoditvi geografske porazdelitve staležev, določene v načrtu, če je v znanstvenem mnenju, ki ga zagotovi zlasti ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni, navedeno, da se je geografska porazdelitev zadevnih staležev spremenila.

| (14) | Kadar staleže, ki so v skupnem interesu, izkoriščajo tudi tretje države, bi morala Unija sodelovati s temi tretjimi državami, da bi zagotovila, da se ti staleži upravljajo trajnostno v skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti s ciljem iz člena 2(2) navedene uredbe, in te uredbe. Če se uradni dogovor ne doseže, bi morala Unija storiti vse, da se dosežejo skupne ureditve za ribolov teh staležev, da se omogoči trajnostno upravljanje in se s tem spodbujajo enaki konkurenčni pogoji za gospodarske subjekte Unije. |
| --- | --- |

(14)

Kadar staleže, ki so v skupnem interesu, izkoriščajo tudi tretje države, bi morala Unija sodelovati s temi tretjimi državami, da bi zagotovila, da se ti staleži upravljajo trajnostno v skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti s ciljem iz člena 2(2) navedene uredbe, in te uredbe. Če se uradni dogovor ne doseže, bi morala Unija storiti vse, da se dosežejo skupne ureditve za ribolov teh staležev, da se omogoči trajnostno upravljanje in se s tem spodbujajo enaki konkurenčni pogoji za gospodarske subjekte Unije.

| (15) | Cilj načrta bi moral biti prispevati k doseganju ciljev SRP, zlasti k doseganju in ohranjanju največjih trajnostnih donosov za ciljne staleže, izvajanju obveznosti iztovarjanja za pridnene staleže, za katere veljajo omejitve ulova, in k spodbujanju primernega življenjskega standarda za tiste, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo priobalni ribolov in socialno-ekonomski vidiki. Z načrtom bi se moral izvajati tudi ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Biti bi moral skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje (v skladu z Direktivo 2008/56/ES), ter s cilji Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) in Direktive Sveta 92/43/EGS (11). Načrt bi moral vsebovati tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse staleže vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(15)

Cilj načrta bi moral biti prispevati k doseganju ciljev SRP, zlasti k doseganju in ohranjanju največjih trajnostnih donosov za ciljne staleže, izvajanju obveznosti iztovarjanja za pridnene staleže, za katere veljajo omejitve ulova, in k spodbujanju primernega življenjskega standarda za tiste, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo priobalni ribolov in socialno-ekonomski vidiki. Z načrtom bi se moral izvajati tudi ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Biti bi moral skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje (v skladu z Direktivo 2008/56/ES), ter s cilji Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) in Direktive Sveta 92/43/EGS (11). Načrt bi moral vsebovati tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse staleže vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (16) | Člen 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 zahteva, da se ribolovne možnosti določijo v skladu s cilji iz člena 2(2) navedene uredbe in so skladne z merljivimi cilji, časovnimi okviri in omejitvami, določenimi v večletnih načrtih. |
| --- | --- |

(16)

Člen 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 zahteva, da se ribolovne možnosti določijo v skladu s cilji iz člena 2(2) navedene uredbe in so skladne z merljivimi cilji, časovnimi okviri in omejitvami, določenimi v večletnih načrtih.

| (17) | Primerno je določiti ciljno stopnjo ribolovne umrljivosti (F), ki ustreza cilju doseganja in ohranjanja največjega trajnostnega donosa, kot razpone vrednosti, ki so skladni z doseganjem največjega trajnostnega donosa (FMSY). Ti razponi, temelječi na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, so potrebni, da se zagotovi prožnost pri upoštevanju sprememb znanstvenega mnenja, spodbudi izvajanje obveznosti iztovarjanja ter upoštevajo značilnosti mešanega ribolova. Razpone FMSY bi moral izračunati zlasti ICES, zlasti v svojem rednem mnenju glede ulova, ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni. Na podlagi načrta bi morali biti izračunani tako, da omogočajo zmanjšanje dolgoročnega donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Zgornja meja razpona bi morala biti določena, tako da možnost zmanjšanja staleža pod Blim ni večja od 5 %. Zadevna zgornja meja bi morala biti tudi v skladu s tako imenovanim svetovalnim pravilom ICES, ki določa, da je treba, kadar je drstitvena biomasa ali številčnost v slabem stanju, F zmanjšati na vrednost, ki ne presega zgornje meje, ki je enaka vrednosti FMSY, pomnoženi z drstitveno biomaso ali številčnostjo v letu, na katero se nanaša celotni dovoljeni ulov, deljeno z MSY Btrigger. ICES te predpostavke in svetovalna pravila uporablja pri pripravi znanstvenega mnenja o ribolovni umrljivosti in možnostih ulova. |
| --- | --- |

(17)

Primerno je določiti ciljno stopnjo ribolovne umrljivosti (F), ki ustreza cilju doseganja in ohranjanja največjega trajnostnega donosa, kot razpone vrednosti, ki so skladni z doseganjem največjega trajnostnega donosa (FMSY). Ti razponi, temelječi na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, so potrebni, da se zagotovi prožnost pri upoštevanju sprememb znanstvenega mnenja, spodbudi izvajanje obveznosti iztovarjanja ter upoštevajo značilnosti mešanega ribolova. Razpone FMSY bi moral izračunati zlasti ICES, zlasti v svojem rednem mnenju glede ulova, ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni. Na podlagi načrta bi morali biti izračunani tako, da omogočajo zmanjšanje dolgoročnega donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Zgornja meja razpona bi morala biti določena, tako da možnost zmanjšanja staleža pod Blim ni večja od 5 %. Zadevna zgornja meja bi morala biti tudi v skladu s tako imenovanim svetovalnim pravilom ICES, ki določa, da je treba, kadar je drstitvena biomasa ali številčnost v slabem stanju, F zmanjšati na vrednost, ki ne presega zgornje meje, ki je enaka vrednosti FMSY, pomnoženi z drstitveno biomaso ali številčnostjo v letu, na katero se nanaša celotni dovoljeni ulov, deljeno z MSY Btrigger. ICES te predpostavke in svetovalna pravila uporablja pri pripravi znanstvenega mnenja o ribolovni umrljivosti in možnostih ulova.

| (18) | Za namene določitve ribolovnih možnosti bi bilo treba določiti zgornji prag običajno uporabljenih razponov FMSY, pod pogojem, da se za zadevni stalež šteje, da je v dobrem stanju, pa se lahko za določene primere uporabi zgornja meja. Ribolovne možnosti bi moralo biti možno na zgornji meji določiti le, če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje ciljev iz te uredbe pri mešanem ribolovu, ali zaradi preprečitve škode staležu, ki jo povzroča dinamika znotraj staleža ali med staleži določenih vrst, ali za omejitev vsakoletnih sprememb ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(18)

Za namene določitve ribolovnih možnosti bi bilo treba določiti zgornji prag običajno uporabljenih razponov FMSY, pod pogojem, da se za zadevni stalež šteje, da je v dobrem stanju, pa se lahko za določene primere uporabi zgornja meja. Ribolovne možnosti bi moralo biti možno na zgornji meji določiti le, če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje ciljev iz te uredbe pri mešanem ribolovu, ali zaradi preprečitve škode staležu, ki jo povzroča dinamika znotraj staleža ali med staleži določenih vrst, ali za omejitev vsakoletnih sprememb ribolovnih možnosti.

| (19) | Ustrezni svetovalni svet bi moral imeti možnost, da Komisiji priporoča pristop upravljanja, s katerim bi se omejile spremembe vsakoletnih ribolovnih možnosti za posamezen stalež iz te uredbe. Svet bi moral imeti možnost, da vsako tovrstno priporočilo upošteva pri določanju ribolovnih možnosti, pod pogojem, da so te ribolovne možnosti skladne z merljivimi cilji in zaščitnimi ukrepi v okviru načrta. |
| --- | --- |

(19)

Ustrezni svetovalni svet bi moral imeti možnost, da Komisiji priporoča pristop upravljanja, s katerim bi se omejile spremembe vsakoletnih ribolovnih možnosti za posamezen stalež iz te uredbe. Svet bi moral imeti možnost, da vsako tovrstno priporočilo upošteva pri določanju ribolovnih možnosti, pod pogojem, da so te ribolovne možnosti skladne z merljivimi cilji in zaščitnimi ukrepi v okviru načrta.

| (20) | Za staleže, za katere so na voljo merljivi cilji v zvezi z največjim trajnostnim donosom, in zaradi izvajanja zaščitnih ukrepov je treba določiti referenčne točke ohranjanja, izražene kot sprožilne ravni drstitvene biomase za staleže rib in sprožilne ravni številčnosti za škampa. |
| --- | --- |

(20)

Za staleže, za katere so na voljo merljivi cilji v zvezi z največjim trajnostnim donosom, in zaradi izvajanja zaščitnih ukrepov je treba določiti referenčne točke ohranjanja, izražene kot sprožilne ravni drstitvene biomase za staleže rib in sprožilne ravni številčnosti za škampa.

| (21) | Določiti bi bilo treba ustrezne zaščitne ukrepe za primer, da se velikost staleža zmanjša pod te ravni. Kadar je v znanstvenem mnenju navedeno, da so potrebni popravni ukrepi, bi morali zaščitni ukrepi vključevati zmanjšanje ribolovnih možnosti in posebne ohranitvene ukrepe. Te ukrepe bi bilo treba dopolniti z vsemi drugimi primernimi ukrepi, kot so ukrepi Komisije v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ali ukrepi držav članic v skladu s členom 13 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Določiti bi bilo treba ustrezne zaščitne ukrepe za primer, da se velikost staleža zmanjša pod te ravni. Kadar je v znanstvenem mnenju navedeno, da so potrebni popravni ukrepi, bi morali zaščitni ukrepi vključevati zmanjšanje ribolovnih možnosti in posebne ohranitvene ukrepe. Te ukrepe bi bilo treba dopolniti z vsemi drugimi primernimi ukrepi, kot so ukrepi Komisije v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ali ukrepi držav članic v skladu s členom 13 navedene uredbe.

| (22) | Omogočiti bi bilo treba določitev celotnega dovoljenega ulova za škampa na štirih posebnih območjih upravljanja kot vsoto omejitev ulova, določenih za vsako funkcionalno enoto, in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot na vsakem območju upravljanja. Vendar to ne bi smelo izključevati sprejetja ukrepov za zaščito posebnih funkcionalnih enot. |
| --- | --- |

(22)

Omogočiti bi bilo treba določitev celotnega dovoljenega ulova za škampa na štirih posebnih območjih upravljanja kot vsoto omejitev ulova, določenih za vsako funkcionalno enoto, in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot na vsakem območju upravljanja. Vendar to ne bi smelo izključevati sprejetja ukrepov za zaščito posebnih funkcionalnih enot.

| (23) | Za uporabo regionalnega pristopa k ohranjanju in trajnostnemu izkoriščanju morskih bioloških virov je primerno, da se določi možnost sprejetja tehničnih ukrepov v zahodnih vodah v zvezi z vsemi staleži. |
| --- | --- |

(23)

Za uporabo regionalnega pristopa k ohranjanju in trajnostnemu izkoriščanju morskih bioloških virov je primerno, da se določi možnost sprejetja tehničnih ukrepov v zahodnih vodah v zvezi z vsemi staleži.

| (24) | V primeru morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu se je sistem omejitve ribolovnega napora izkazal za učinkovito orodje upravljanja, ki dopolnjuje določitev ribolovnih možnosti. Zato bi bilo treba v okviru načrta omejitev napora ohraniti. |
| --- | --- |

(24)

V primeru morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu se je sistem omejitve ribolovnega napora izkazal za učinkovito orodje upravljanja, ki dopolnjuje določitev ribolovnih možnosti. Zato bi bilo treba v okviru načrta omejitev napora ohraniti.

| (25) | Če umrljivost zaradi rekreacijskega ribolova precej vpliva na stalež, ki se upravlja na osnovi največjega trajnostnega donosa, bi moral imeti Svet možnost določiti nediskriminacijske omejitve za rekreacijske ribiče. Pri določanju teh omejitev bi se Svet moral opirati na pregledna in objektivna merila. Države članice bi morale po potrebi sprejeti ukrepe, ki so potrebni in sorazmerni za nadzor in zbiranje podatkov za zanesljivo oceno dejanskih ravni ulova. |
| --- | --- |

(25)

Če umrljivost zaradi rekreacijskega ribolova precej vpliva na stalež, ki se upravlja na osnovi največjega trajnostnega donosa, bi moral imeti Svet možnost določiti nediskriminacijske omejitve za rekreacijske ribiče. Pri določanju teh omejitev bi se Svet moral opirati na pregledna in objektivna merila. Države članice bi morale po potrebi sprejeti ukrepe, ki so potrebni in sorazmerni za nadzor in zbiranje podatkov za zanesljivo oceno dejanskih ravni ulova.

| (26) | Za izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi moral načrt zagotoviti dodatne ukrepe upravljanja, ki se dodatno opredelijo v skladu s členom 18 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Za izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi moral načrt zagotoviti dodatne ukrepe upravljanja, ki se dodatno opredelijo v skladu s členom 18 navedene uredbe.

| (27) | Rok za predložitev skupnih priporočil držav članic, ki imajo neposreden upravljalni interes, bi bilo treba določiti v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(27)

Rok za predložitev skupnih priporočil držav članic, ki imajo neposreden upravljalni interes, bi bilo treba določiti v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013.

| (28) | V skladu s členom 10(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba sprejeti določbe o rednem ocenjevanju ustreznosti in učinkovitosti uporabe te uredbe, ki bi ga na podlagi znanstvenega mnenja izvajala Komisija. Načrt bi bilo treba oceniti do 27. marca 2024 in nato vsakih pet let. V tem obdobju se obveznost iztovarjanja lahko izvaja v celoti ter se sprejmejo in izvajajo regionalizirani ukrepi, lahko pa se tudi pokažejo vplivi na staleže in ribolov. Poleg tega je to minimalno obdobje, ki ga zahtevajo znanstveni organi. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 10(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba sprejeti določbe o rednem ocenjevanju ustreznosti in učinkovitosti uporabe te uredbe, ki bi ga na podlagi znanstvenega mnenja izvajala Komisija. Načrt bi bilo treba oceniti do 27. marca 2024 in nato vsakih pet let. V tem obdobju se obveznost iztovarjanja lahko izvaja v celoti ter se sprejmejo in izvajajo regionalizirani ukrepi, lahko pa se tudi pokažejo vplivi na staleže in ribolov. Poleg tega je to minimalno obdobje, ki ga zahtevajo znanstveni organi.

| (29) | Da se zagotovita pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku in prožnost ter omogoči oblikovanje določenih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo ali dopolnitvijo te uredbe, kar zadeva prilagoditve glede staležev, zajetih s to uredbo po spremembah geografske porazdelitve staležev, popravne ukrepe, izvajanje obveznosti iztovarjanja in omejitve skupne kapacitete plovil zadevnih držav članic. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(29)

Da se zagotovita pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku in prožnost ter omogoči oblikovanje določenih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo ali dopolnitvijo te uredbe, kar zadeva prilagoditve glede staležev, zajetih s to uredbo po spremembah geografske porazdelitve staležev, popravne ukrepe, izvajanje obveznosti iztovarjanja in omejitve skupne kapacitete plovil zadevnih držav članic. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (30) | Za zagotovitev pravne varnosti je primerno pojasniti, da lahko ukrepi za začasno prenehanje, ki so bili sprejeti za uresničitev ciljev tega načrta, veljajo za upravičene do podpore iz Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev pravne varnosti je primerno pojasniti, da lahko ukrepi za začasno prenehanje, ki so bili sprejeti za uresničitev ciljev tega načrta, veljajo za upravičene do podpore iz Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (31) | Uporaba dinamičnega sklicevanja na razpone FMSY in referenčne točke ohranjanja zagotavlja, da ti parametri, ki so bistveni za določanje ribolovnih možnosti, ne postanejo zastareli in da lahko Svet vedno uporabi najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje. Poleg tega bi bilo treba pristop, ki zagotavlja dinamično sklicevanje na najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje, uporabiti pri upravljanju staležev v Baltskem morju. Prav tako bi bilo treba določiti, da se obveznost iztovarjanja ne uporablja za rekreacijski ribolov na območjih, ki jih zajema večletni načrt za ribolov v Baltskem morju. Zato bi bilo treba spremeniti Uredbo (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(31)

Uporaba dinamičnega sklicevanja na razpone FMSY in referenčne točke ohranjanja zagotavlja, da ti parametri, ki so bistveni za določanje ribolovnih možnosti, ne postanejo zastareli in da lahko Svet vedno uporabi najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje. Poleg tega bi bilo treba pristop, ki zagotavlja dinamično sklicevanje na najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje, uporabiti pri upravljanju staležev v Baltskem morju. Prav tako bi bilo treba določiti, da se obveznost iztovarjanja ne uporablja za rekreacijski ribolov na območjih, ki jih zajema večletni načrt za ribolov v Baltskem morju. Zato bi bilo treba spremeniti Uredbo (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| (32) | Pregledati bi bilo treba najmanjšo referenčno velikost ohranjanja za škampa v Skagerraku in Kattegatu. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da se obveznost iztovarjanja ne uporablja za rekreacijski ribolov na območjih, ki jih zajema večletni načrt za ribolov v Severnem morju. Zato bi bilo treba spremeniti Uredbo (EU) 2018/973 Evropskega parlamenta in Sveta (15). |
| --- | --- |

(32)

Pregledati bi bilo treba najmanjšo referenčno velikost ohranjanja za škampa v Skagerraku in Kattegatu. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da se obveznost iztovarjanja ne uporablja za rekreacijski ribolov na območjih, ki jih zajema večletni načrt za ribolov v Severnem morju. Zato bi bilo treba spremeniti Uredbo (EU) 2018/973 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

| (33) | Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(33)

Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 bi bilo treba razveljaviti.

| (34) | V skladu s členom 9(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 so bile pred dokončanjem načrta ustrezno ocenjene njegove možne gospodarske in socialne posledice – |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 9(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 so bile pred dokončanjem načrta ustrezno ocenjene njegove možne gospodarske in socialne posledice –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja večletni načrt (v nadaljnjem besedilu: načrt) za pridnene staleže, navedene v nadaljevanju, vključno z globokomorskimi staleži, in ribištvo, ki izkorišča te staleže, v zahodnih vodah in v sosednjih vodah, kjer ti staleži segajo prek zahodnih voda:

| (1) | črni morski meč (Aphanopus carbo) na podobmočjih ICES 1, 2, 4, 6–8, 10 in 14 ter v razdelkih 3a, 5a, 5b, 9a in 12b; |
| --- | --- |

(1)

črni morski meč (Aphanopus carbo) na podobmočjih ICES 1, 2, 4, 6–8, 10 in 14 ter v razdelkih 3a, 5a, 5b, 9a in 12b;

| (2) | okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris) na podobmočjih ICES 6 in 7 ter v razdelku 5b; |
| --- | --- |

(2)

okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris) na podobmočjih ICES 6 in 7 ter v razdelku 5b;

| (3) | brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 4b, 4c, 7a, 7d–h, 8a in 8b; |
| --- | --- |

(3)

brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 4b, 4c, 7a, 7d–h, 8a in 8b;

| (4) | brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 6a, 7b in 7j; |
| --- | --- |

(4)

brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 6a, 7b in 7j;

| (5) | brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 8c in 9a; |
| --- | --- |

(5)

brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 8c in 9a;

| (6) | trska (Gadus morhua) v razdelku ICES 7a; |
| --- | --- |

(6)

trska (Gadus morhua) v razdelku ICES 7a;

| (7) | trska (Gadus morhua) v razdelkih ICES 7e–k; |
| --- | --- |

(7)

trska (Gadus morhua) v razdelkih ICES 7e–k;

| (8) | krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelkih ICES 4a in 6a; |
| --- | --- |

(8)

krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelkih ICES 4a in 6a;

| (9) | krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelku ICES 6b; |
| --- | --- |

(9)

krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelku ICES 6b;

| (10) | krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelkih ICES 7b–k, 8a, 8b in 8d; |
| --- | --- |

(10)

krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelkih ICES 7b–k, 8a, 8b in 8d;

| (11) | krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelkih ICES 8c in 9a; |
| --- | --- |

(11)

krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelkih ICES 8c in 9a;

| (12) | morska spaka (Lophiidae) v razdelkih ICES 7b–k, 8a, 8b in 8d; |
| --- | --- |

(12)

morska spaka (Lophiidae) v razdelkih ICES 7b–k, 8a, 8b in 8d;

| (13) | morska spaka (Lophiidae) v razdelkih ICES 8c in 9a; |
| --- | --- |

(13)

morska spaka (Lophiidae) v razdelkih ICES 8c in 9a;

| (14) | vahnja (Melanogrammus aeglefinus) v razdelku ICES 6b; |
| --- | --- |

(14)

vahnja (Melanogrammus aeglefinus) v razdelku ICES 6b;

| (15) | vahnja (Melanogrammus aeglefinus) v razdelku ICES 7a; |
| --- | --- |

(15)

vahnja (Melanogrammus aeglefinus) v razdelku ICES 7a;

| (16) | vahnja (Melanogrammus aeglefinus) v razdelkih ICES 7b–k; |
| --- | --- |

(16)

vahnja (Melanogrammus aeglefinus) v razdelkih ICES 7b–k;

| (17) | mol (Merlangius merlangus) v razdelkih ICES 7b, 7c in 7e–k; |
| --- | --- |

(17)

mol (Merlangius merlangus) v razdelkih ICES 7b, 7c in 7e–k;

| (18) | mol (Merlangius merlangus) na podobmočju ICES 8 in v razdelku 9a; |
| --- | --- |

(18)

mol (Merlangius merlangus) na podobmočju ICES 8 in v razdelku 9a;

| (19) | oslič (Merluccius merluccius) na podobmočjih ICES 4, 6 in 7 ter v razdelkih 3a, 8a, 8b in 8d; |
| --- | --- |

(19)

oslič (Merluccius merluccius) na podobmočjih ICES 4, 6 in 7 ter v razdelkih 3a, 8a, 8b in 8d;

| (20) | oslič (Merluccius merluccius) v razdelkih ICES 8c in 9a; |
| --- | --- |

(20)

oslič (Merluccius merluccius) v razdelkih ICES 8c in 9a;

| (21) | modri leng (Molva dypterygia) na podobmočjih ICES 6 in 7 ter v razdelku 5b; |
| --- | --- |

(21)

modri leng (Molva dypterygia) na podobmočjih ICES 6 in 7 ter v razdelku 5b;

| (22) | škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah na podobmočju ICES 6 in v razdelku 5b:






  — | v Severnem Minchu (funkcionalna enota 11), |
| --- | --- | --- |

(22)

škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah na podobmočju ICES 6 in v razdelku 5b:

—

v Severnem Minchu (funkcionalna enota 11),

| — | v Južnem Minchu (funkcionalna enota 12), |
| --- | --- |

—

v Južnem Minchu (funkcionalna enota 12),

| — | v Firth of Clyde (funkcionalna enota 13), |
| --- | --- |

—

v Firth of Clyde (funkcionalna enota 13),

| — | v razdelku 6a, zunaj funkcionalnih enot (zahodno od Škotske); |
| --- | --- |

—

v razdelku 6a, zunaj funkcionalnih enot (zahodno od Škotske);

| (23) | škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah na podobmočju ICES 7:






  — | v vzhodnem Irskem morju (funkcionalna enota 14), |
| --- | --- | --- |

(23)

škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah na podobmočju ICES 7:

—

v vzhodnem Irskem morju (funkcionalna enota 14),

| — | v zahodnem Irskem morju (funkcionalna enota 15), |
| --- | --- |

—

v zahodnem Irskem morju (funkcionalna enota 15),

| — | v Plitvini ježevcev (funkcionalna enota 16), |
| --- | --- |

—

v Plitvini ježevcev (funkcionalna enota 16),

| — | v Aranskem otočju (funkcionalna enota 17), |
| --- | --- |

—

v Aranskem otočju (funkcionalna enota 17),

| — | v Irskem morju (funkcionalna enota 19), |
| --- | --- |

—

v Irskem morju (funkcionalna enota 19),

| — | v Keltskem morju (funkcionalni enoti 20 in 21), |
| --- | --- |

—

v Keltskem morju (funkcionalni enoti 20 in 21),

| — | v Bristolskem kanalu (funkcionalna enota 22), |
| --- | --- |

—

v Bristolskem kanalu (funkcionalna enota 22),

| — | zunaj funkcionalnih enot (južno Keltsko morje, jugozahodno od Irske); |
| --- | --- |

—

zunaj funkcionalnih enot (južno Keltsko morje, jugozahodno od Irske);

| (24) | škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah v razdelkih ICES 8a, 8b, 8d in 8e:






  — | v severnem in osrednjem Biskajskem zalivu (funkcionalni enoti 23–24); |
| --- | --- | --- |

(24)

škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah v razdelkih ICES 8a, 8b, 8d in 8e:

—

v severnem in osrednjem Biskajskem zalivu (funkcionalni enoti 23–24);

| (25) | škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah na podobmočjih ICES 9 in 10 ter CECAF 34.1.1:






  — | v vzhodnih atlantskih iberskih vodah, zahodni Galiciji in na severu Portugalske (funkcionalna enota 26–27), |
| --- | --- | --- |

(25)

škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah na podobmočjih ICES 9 in 10 ter CECAF 34.1.1:

—

v vzhodnih atlantskih iberskih vodah, zahodni Galiciji in na severu Portugalske (funkcionalna enota 26–27),

| — | v vzhodnih in jugozahodnih atlantskih iberskih vodah in na jugu Portugalske (funkcionalna enota 28-29), |
| --- | --- |

—

v vzhodnih in jugozahodnih atlantskih iberskih vodah in na jugu Portugalske (funkcionalna enota 28-29),

| — | v vzhodnih atlantskih iberskih vodah in v Cadiškem zalivu (funkcionalna enota 30); |
| --- | --- |

—

v vzhodnih atlantskih iberskih vodah in v Cadiškem zalivu (funkcionalna enota 30);

| (26) | okati ribon (Pagellus bogaraveo) na podobmočju ICES 9; |
| --- | --- |

(26)

okati ribon (Pagellus bogaraveo) na podobmočju ICES 9;

| (27) | morska plošča (Pleuronectes platessa) v razdelku ICES 7d; |
| --- | --- |

(27)

morska plošča (Pleuronectes platessa) v razdelku ICES 7d;

| (28) | morska plošča (Pleuronectes platessa) v razdelku ICES 7e; |
| --- | --- |

(28)

morska plošča (Pleuronectes platessa) v razdelku ICES 7e;

| (29) | polak (Pollachius pollachius) na podobmočjih ICES 6 in 7; |
| --- | --- |

(29)

polak (Pollachius pollachius) na podobmočjih ICES 6 in 7;

| (30) | morski list (Solea solea) na podobmočjih ICES 5, 12 in 14 ter v razdelku 6b; |
| --- | --- |

(30)

morski list (Solea solea) na podobmočjih ICES 5, 12 in 14 ter v razdelku 6b;

| (31) | morski list (Solea solea) v razdelku ICES 7d; |
| --- | --- |

(31)

morski list (Solea solea) v razdelku ICES 7d;

| (32) | morski list (Solea solea) v razdelku ICES 7e; |
| --- | --- |

(32)

morski list (Solea solea) v razdelku ICES 7e;

| (33) | morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 7f in 7g; |
| --- | --- |

(33)

morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 7f in 7g;

| (34) | morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 7h, 7j in 7k; |
| --- | --- |

(34)

morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 7h, 7j in 7k;

| (35) | morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 8a in 8b; |
| --- | --- |

(35)

morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 8a in 8b;

| (36) | morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 8c in 9a; |
| --- | --- |

(36)

morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 8c in 9a;

Kadar je v znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, navedeno, da se je spremenila geografska porazdelitev staležev iz prvega pododstavka tega odstavka, lahko Komisija v skladu s členom 18 sprejme delegirane akte o spremembi te uredbe s prilagoditvijo območij, določenih v prvem pododstavku tega odstavka, da se upošteva ta sprememba. Takšne prilagoditve področij staležev ne razširijo preko voda Unije v podobmočjih ICES 4 do 10 in območjih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0.

2.   Kadar Komisija na podlagi znanstvenega mnenja meni, da je treba spremeniti seznam staležev iz prvega pododstavka odstavka 1, lahko predloži predlog za spremembo tega seznama.

3.   V zvezi s sosednjimi vodami iz odstavka 1 tega člena se uporabljajo le člena 4 in 7 ter ukrepi v zvezi z ribolovnimi možnostmi iz člena 8 te uredbe.

4.   Ta uredba se uporablja tudi za prilov, ulovljen v zahodnih vodah pri ribolovu staležev iz odstavka 1. Kadar pa se razponi FMSY in zaščitni ukrepi v zvezi z biomaso za navedene staleže določijo na podlagi drugih pravnih aktov Unije, ki vzpostavljajo večletne načrte, se uporabljajo navedeni razponi in zaščitni ukrepi.

5.   Ta uredba določa tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse staleže vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

6.   Ta uredba določa tehnične ukrepe v skladu s členom 9, ki se uporabljajo v zahodnih vodah za kateri koli stalež.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (16) in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 (17) uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

16

17

| (1) | „zahodne vode“ pomeni severozahodne vode (na podobmočjih ICES 5 (razen razdelka 5a in le vode Unije razdelka 5b), 6 in 7) in jugozahodne vode (na podobmočjih ICES 8, 9 in 10 (vode okoli Azorov) ter na območjih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov)); |
| --- | --- |

(1)

„zahodne vode“ pomeni severozahodne vode (na podobmočjih ICES 5 (razen razdelka 5a in le vode Unije razdelka 5b), 6 in 7) in jugozahodne vode (na podobmočjih ICES 8, 9 in 10 (vode okoli Azorov) ter na območjih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov));

| (2) | „razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti, določenih v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj tega razpona dolgoročno dosegajo največji trajnostni donos (maximum sustainable yield, MSY) pri določenem ribolovnem vzorcu in v trenutnih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča zmanjšanje dolgoročnega donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %; |
| --- | --- |

(2)

„razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti, določenih v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj tega razpona dolgoročno dosegajo največji trajnostni donos (maximum sustainable yield, MSY) pri določenem ribolovnem vzorcu in v trenutnih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča zmanjšanje dolgoročnega donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %;

MSY

lim

| (3) | „MSY Flower“ pomeni najnižjo vrednost v razponu FMSY; |
| --- | --- |

(3)

„MSY Flower“ pomeni najnižjo vrednost v razponu FMSY;

lower

MSY

| (4) | „MSY Fupper“ pomeni najvišjo vrednost v razponu FMSY; |
| --- | --- |

(4)

„MSY Fupper“ pomeni najvišjo vrednost v razponu FMSY;

upper

MSY

| (5) | „vrednost FMSY point“ pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih povprečnih okoljskih razmerah daje dolgoročno največji donos; |
| --- | --- |

(5)

„vrednost FMSY point“ pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih povprečnih okoljskih razmerah daje dolgoročno največji donos;

MSY point

| (6) | „nižji razpon FMSY“ pomeni razpon z vrednostmi od MSY Flower do vrednosti FMSY point; |
| --- | --- |

(6)

„nižji razpon FMSY“ pomeni razpon z vrednostmi od MSY Flower do vrednosti FMSY point;

MSY

lower

MSY point

| (7) | „višji razpon FMSY“ pomeni razpon z vrednostmi od vrednosti FMSY point do MSY Fupper; |
| --- | --- |

(7)

„višji razpon FMSY“ pomeni razpon z vrednostmi od vrednosti FMSY point do MSY Fupper;

MSY

MSY point

upper

| (8) | „Blim“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja; |
| --- | --- |

(8)

„Blim“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja;

lim

| (9) | „MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, ali v primeru škampa za številčnost, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo MYS. |
| --- | --- |

(9)

„MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, ali v primeru škampa za številčnost, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo MYS.

trigger

POGLAVJE II

CILJI

Člen 3

Cilji

1.   Načrt prispeva k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, navedenih v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti z uporabo previdnostnega pristopa k upravljanju ribištva, njegov namen pa je zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo MYS.

2.   Načrt s kar največjim preprečevanjem in zmanjševanjem nenamernega ulova prispeva k odpravi zavržkov in izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere veljajo omejitve ulova in za katere se uporablja ta uredba.

3.   Načrt uporablja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva za zagotovitev, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Načrt mora biti skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES.

4.   Namen načrta je zlasti:

| (a) | zagotoviti, da so izpolnjeni pogoji, opisani v deskriptorju 3 iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti, da so izpolnjeni pogoji, opisani v deskriptorju 3 iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES;

| (b) | prispevati k izpolnjevanju drugih ustreznih deskriptorjev iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES sorazmerno z vlogo, ki jo ima ribištvo pri njihovem izpolnjevanju, in |
| --- | --- |

(b)

prispevati k izpolnjevanju drugih ustreznih deskriptorjev iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES sorazmerno z vlogo, ki jo ima ribištvo pri njihovem izpolnjevanju, in

| (c) | prispevati k doseganju ciljev iz členov 4 in 5 Direktive 2009/147/ES ter členov 6 in 12 Direktive 92/43/EGS, zlasti da se čim bolj zmanjša negativni vpliv ribolovnih dejavnosti na ranljive habitate in zaščitene vrste. |
| --- | --- |

(c)

prispevati k doseganju ciljev iz členov 4 in 5 Direktive 2009/147/ES ter členov 6 in 12 Direktive 92/43/EGS, zlasti da se čim bolj zmanjša negativni vpliv ribolovnih dejavnosti na ranljive habitate in zaščitene vrste.

5.   Ukrepi v okviru načrta se sprejmejo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem. Kadar ni dovolj podatkov, je treba doseči primerljivo stopnjo ohranjanja ustreznih staležev.

POGLAVJE III

MERLJIVI CILJI

Člen 4

Merljivi cilji

1.   Ciljna ribolovna umrljivost v skladu z razponi FMSY, opredeljenimi v členu 2, se za staleže iz člena 1(1) doseže čim prej, a postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020, nato pa se ohranja v razponih FMSY v skladu s tem členom.

2.   Razponi FMSY na podlagi načrta se zahtevajo zlasti od ICES ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni.

3.   Kadar Svet v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 dodeli ribolovne možnosti za stalež, te možnosti določi v okviru nižjega razpona FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež.

4.   Ne glede na odstavka 1 in 3 se lahko ribolovne možnosti za stalež določijo na ravneh, ki so nižje od razponov FMSY.

5.   Ne glede na odstavka 3 in 4 se lahko ribolovne možnosti za posamezni stalež določijo v skladu z višjim razponom FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež, pod pogojem, da je stalež iz člena 1(1) nad MSY Btrigger:

| (a) | če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje ciljev iz člena 3 v primeru mešanega ribolova; |
| --- | --- |

(a)

če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje ciljev iz člena 3 v primeru mešanega ribolova;

| (b) | če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za preprečitev škode za stalež, ki jo povzroča dinamika znotraj staleža ali med staleži različnih vrst, ali |
| --- | --- |

(b)

če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za preprečitev škode za stalež, ki jo povzroča dinamika znotraj staleža ali med staleži različnih vrst, ali

| (c) | da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %. |
| --- | --- |

(c)

da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %.

6.   V primeru, da razponov FMSY za stalež iz člena 1(1) zaradi pomanjkanja ustreznih znanstvenih informacij ni mogoče določiti, se stalež upravlja v skladu s členom 5, dokler niso razponi FMSY na voljo v skladu z odstavkom 2 tega člena.

7.   Ribolovne možnosti se v vsakem primeru določijo tako, da obstaja manj kot 5-odstotna verjetnost, da biomasa drstitvenega staleža pade pod Blim.

Člen 5

Upravljanje staležev prilova

1.   Ukrepi upravljanja staležev iz člena 1(4), vključno z ribolovnimi možnostmi, kadar je to primerno, se določijo ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in morajo biti skladni s cilji, določenimi v členu 3.

2.   Staleži iz člena 1(4) se upravljajo v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kakor je opredeljeno v točki 8 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, kadar ni na voljo ustreznih znanstvenih podatkov, in v skladu s členom 3(5) te uredbe.

3.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se pri upravljanju mešanega ribolova v zvezi s staleži iz člena 1(4) te uredbe upoštevajo težave pri ribolovu vseh staležev hkrati z največjim trajnostnim donosom, zlasti v primerih, ko to vodi k prezgodnjemu zaprtju ribolova.

Člen 6

Omejitev sprememb ribolovnih možnosti za stalež

Ustrezni svetovalni svet lahko Komisiji priporoči pristop k upravljanju, s katerim bi se omejile spremembe vsakoletnih ribolovnih možnosti za posamezen stalež iz člena 1(1).

Svet lahko tovrstna priporočila upošteva pri določanju ribolovnih možnosti, če so te ribolovne možnosti skladne s členoma 4 in 8.

POGLAVJE IV

ZAŠČITNI UKREPI

Člen 7

Referenčne točke ohranjanja

Na podlagi načrta se zlasti od ICES ali od neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1):

| (a) | MSY Btrigger za staleže iz člena 1(1); |
| --- | --- |

(a)

MSY Btrigger za staleže iz člena 1(1);

trigger

| (b) | Blim za staleže iz člena 1(1). |
| --- | --- |

(b)

Blim za staleže iz člena 1(1).

lim

Člen 8

Zaščitni ukrepi

1.   Če znanstveno mnenje kaže, da sta v določenem letu biomasa drstitvenega staleža oziroma v primeru staležev škampa številčnost katerega koli staleža iz člena 1(1) nižji od MSY Btrigger, se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ne glede na člen 4(3) se ribolovne možnosti zlasti določijo na ravneh, skladnih z ribolovno umrljivostjo, zmanjšano na raven, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, ob upoštevanju zmanjšanja biomase.

2.   Če znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od Blim, se sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ti popravni ukrepi lahko ne glede na člen 4(3) vključujejo zlasti prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža ali funkcionalne enote in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti.

3.   Popravni ukrepi iz tega člena lahko vključujejo:

| (a) | nujne ukrepe v skladu s členoma 12 in 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

nujne ukrepe v skladu s členoma 12 in 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (b) | ukrepe v skladu s členom 9 te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe v skladu s členom 9 te uredbe.

4.   Ukrepi iz tega člena se izberejo v skladu z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem okoliščin, ko je biomasa drstitvenega staleža ali v primeru staležev škampa številčnost pod ravnmi iz člena 7.

POGLAVJE V

TEHNIČNI UKREPI

Člen 9

Tehnični ukrepi

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 za dopolnitev te uredbe v zvezi z naslednjimi tehničnimi ukrepi:

| (a) | specifikacije v zvezi z lastnostmi ribolovnega orodja in predpisi o njegovi uporabi za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem; |
| --- | --- |

(a)

specifikacije v zvezi z lastnostmi ribolovnega orodja in predpisi o njegovi uporabi za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem;

| (b) | specifikacije v zvezi s spremembami ribolovnega orodja ali dodatnimi napravami za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem; |
| --- | --- |

(b)

specifikacije v zvezi s spremembami ribolovnega orodja ali dodatnimi napravami za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem;

| (c) | omejitve ali prepovedi uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ter ribolovnih dejavnosti na določenih območjih ali v določenih obdobjih za zaščito drstečih se rib, rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja ali neciljnih vrst rib ali za zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem in |
| --- | --- |

(c)

omejitve ali prepovedi uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ter ribolovnih dejavnosti na določenih območjih ali v določenih obdobjih za zaščito drstečih se rib, rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja ali neciljnih vrst rib ali za zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem in

| (d) | določitve najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za vsak stalež, za katerega se uporablja ta uredba, da se zaščitijo nedorasli morski organizmi. |
| --- | --- |

(d)

določitve najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za vsak stalež, za katerega se uporablja ta uredba, da se zaščitijo nedorasli morski organizmi.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 tega člena prispevajo k uresničevanju ciljev, določenih v členu 3.

POGLAVJE VI

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

Člen 10

Ribolovne možnosti

1.   Države članice pri dodelitvi ribolovnih možnosti, ki jih imajo na voljo v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013, upoštevajo sestavo verjetnega ulova plovil, ki izvajajo mešani ribolov.

2.   Države članice lahko, potem ko o tem uradno obvestijo Komisijo, izmenjajo vse ali del ribolovnih možnosti, ki so jim bile dodeljene v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

3.   Brez poseganja v člen 8 se lahko celotni dovoljeni ulov za stalež škampa v zahodnih vodah določi za območja upravljanja, ki ustrezajo posameznim območjem, določenim v točkah 22 do 25 prvega pododstavka člena 1(1). V teh primerih je lahko celotni dovoljeni ulov za območje upravljanja vsota omejitev ulova teh funkcionalnih enot in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot.

Člen 11

Rekreacijski ribolov

1.   Če znanstveno mnenje kaže, da ima rekreacijski ribolov velik vpliv na ribolovno umrljivost staleža iz člena 1(1), Svet lahko določi nediskriminatorne omejitve za rekreacijske ribiče.

2.   Pri določanju omejitev iz odstavka 1 Svet upošteva pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska. Merila, ki se uporabijo, lahko vključujejo predvsem vpliv rekreacijskega ribolova na okolje, družbeni pomen te dejavnosti in njen prispevek h gospodarstvu obalnih območij.

3.   Države članice po potrebi sprejmejo potrebne in sorazmerne ukrepe za nadzor in zbiranje podatkov za zanesljivo oceno dejanskih ravni ulova rekreacijskega ribolova.

Člen 12

Omejitev napora za morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu

1.   Celotni dovoljeni ulovi za morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (razdelek ICES 7e) se v okviru načrta dopolnijo z omejitvami ribolovnega napora.

2.   Pri določanju ribolovnih možnosti, Svet letno določi največje število dni na morju za plovila v zahodnem Rokavskem prelivu, ki uporabljajo vlečne mreže z velikostjo mrežnih očes 80 mm ali več, in za plovila v zahodnem Rokavskem prelivu, ki uporabljajo mirujoče mreže z velikostjo mrežnih očes 220 mm ali manj.

3.   Največje število dni na morju iz odstavka 2 se prilagodi v enakem razmerju kot prilagoditev ribolovne smrtnosti, ki ustreza spremembam celotnega dovoljenega ulova.

POGLAVJE VII

DOLOČBE, POVEZANE Z OBVEZNOSTJO IZTOVARJANJA

Člen 13

Določbe, povezane z obveznostjo iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah

1.   Za vse staleže vrst v zahodnih vodah, za katere velja obveznost iztovarjanja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da dopolni to uredbo z določitvijo podrobnosti te obveznosti, kot je določeno v točkah (a) do (e) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

2.   Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, kadar Svet določi omejitve v skladu s členom 11 te uredbe.

POGLAVJE VIII

DOSTOP DO VODA IN VIROV

Člen 14

Dovoljenja za ribolov in zgornje meje zmogljivosti

1.   Za vsako območje ICES iz člena 1(1) te uredbe vsaka država članica izda dovoljenja za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009 za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo in opravljajo ribolovne dejavnosti na tem območju. Države članice lahko v takih dovoljenjih za ribolov tudi omejijo celotno zmogljivost takih plovil, ki uporabljajo specifično opremo.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da dopolni to uredbo z določitvijo omejitev celotne zmogljivosti ladjevja zadevnih držav članic, tako da se omogoči doseganje ciljev, določenih v členu 3 te uredbe.

3.   Vsaka država članica vzpostavi in vodi seznam plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov iz odstavka 1, ter ga z njegovo objavo na svojem uradnem spletnem mestu da na voljo Komisiji in drugim državam članicam.

POGLAVJE IX

UPRAVLJANJE STALEŽEV, KI SO V SKUPNEM INTERESU

Člen 15

Načela in cilji upravljanja staležev, ki so v skupnem interesu Unije in tretjih držav

1.   Kadar staleže, ki so v skupnem interesu, izkoriščajo tudi tretje države, Unija sodeluje s temi tretjimi državami z namenom zagotoviti, da se zadevni staleži upravljajo na trajen način, ki je skladen s cilji Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti člena 2(2) navedene uredbe, in te uredbe. Kadar uradni dogovor ni dosežen, si Unija na vse mogoče načine prizadeva za dosego skupnih ureditev za ribolov teh staležev, da bi omogočili trajnostno upravljanje, in s tem spodbujali enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije.

2.   V okviru skupnega upravljanja staležev s tretjimi državami lahko Unija s tretjimi državami izmenja ribolovne možnosti v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

POGLAVJE X

REGIONALIZACIJA

Člen 16

Regionalno sodelovanje

1.   Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe iz členov 9, 13 in 14(2) te uredbe.

2.   Za namen odstavka 1 tega člena lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom v severozahodnih vodah predložijo skupna priporočila za severozahodne vode in države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah skupna priporočila za jugozahodne vode. Te države članice lahko skupaj predložijo tudi skupna priporočila za vse navedene vode. Ta priporočila se v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 prvič predložijo najpozneje 27. marca 2020 in nato 12 mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta v skladu s členom 17 te uredbe. Zadevne države članice lahko taka priporočila predložijo tudi po potrebi, zlasti če se stanje katerega od staležev, za katere se uporablja ta uredba, spremeni, ali za reševanje nujnih razmer, ugotovljenih v najnovejšem znanstvenem mnenju. Skupna priporočila za ukrepe v zvezi z določenim koledarskim letom se predložijo najpozneje 1. julija prejšnjega leta.

3.   Pooblastila, dodeljena na podlagi členov 9, 13 in 14(2) te uredbe, ne posegajo v pooblastila, prenesena na Komisijo na podlagi drugih določb prava Unije, vključno na podlagi Uredbe (EU) št. 1380/2013.

POGLAVJE XI

OCENA IN POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 17

Ocena načrta

Komisija do 27. marca 2024 in nato vsakih pet let poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih in učinku načrta na staleže, za katere se uporablja ta uredba, in ribištvo, ki te staleže izkorišča, zlasti glede uresničevanja ciljev, določenih v členu 3.

Člen 18

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1(1), členov 9 in 13 ter člena 14(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 26. marca 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz členov 1(1), členov 9 in 13 ter člena 14(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1(1), členov 9 in 13 ter člena 14(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

POGLAVJE XII

PODPORA IZ EVROPSKEGA SKLADA ZA POMORSTVO IN RIBIŠTVO

Člen 19

Podpora iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo

Ukrepi za začasno prenehanje, sprejeti za uresničitev ciljev načrta, se štejejo za začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti za namene točk (a) in (c) člena 33(1) Uredbe (EU) št. 508/2014.

POGLAVJE XIII

SPREMEMBE UREDB (EU) 2016/1139 IN (EU) 2018/973

Člen 20

Spremembe Uredbe (EU) 2016/1139

Uredba (EU) 2016/1139 se spremeni:

| (1) | člen 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 2
  Opredelitev pojmov
  V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in člena 2 Uredbe (ES) št. 2187/2005. Poleg teh se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (1) | ‚pelagični staleži‘ pomeni staleže iz točk (c) do (h) člena 1(1) te uredbe in vse njihove kombinacije; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in člena 2 Uredbe (ES) št. 2187/2005. Poleg teh se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1)

‚pelagični staleži‘ pomeni staleže iz točk (c) do (h) člena 1(1) te uredbe in vse njihove kombinacije;

| (2) | ‚razpon FMSY‘ pomeni razpon vrednosti, določenih v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v trenutnih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča zmanjšanje dolgoročnega donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %; |
| --- | --- |

(2)

‚razpon FMSY‘ pomeni razpon vrednosti, določenih v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v trenutnih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča zmanjšanje dolgoročnega donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %;

| (3) | ‚MSY Flower‘ pomeni najnižjo vrednost v razponu FMSY; |
| --- | --- |

(3)

‚MSY Flower‘ pomeni najnižjo vrednost v razponu FMSY;

| (4) | ‚MSY Fupper‘ pomeni najvišjo vrednost v razponu FMSY; |
| --- | --- |

(4)

‚MSY Fupper‘ pomeni najvišjo vrednost v razponu FMSY;

| (5) | ‚vrednost FMSY point‘ pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih okoljskih razmerah daje dolgoročno največji donos; |
| --- | --- |

(5)

‚vrednost FMSY point‘ pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih okoljskih razmerah daje dolgoročno največji donos;

| (6) | ‚nižji razpon FMSY‘ pomeni razpon z vrednostmi od MSY Flower do vrednosti FMSY point; |
| --- | --- |

(6)

‚nižji razpon FMSY‘ pomeni razpon z vrednostmi od MSY Flower do vrednosti FMSY point;

| (7) | ‚višji razpon FMSY‘ pomeni razpon z vrednostmi od vrednosti FMSY point do MSY Fupper; |
| --- | --- |

(7)

‚višji razpon FMSY‘ pomeni razpon z vrednostmi od vrednosti FMSY point do MSY Fupper;

| (8) | ‚Blim‘ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja; |
| --- | --- |

(8)

‚Blim‘ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja;

| (9) | ‚MSY Btrigger‘ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos; |
| --- | --- |

(9)

‚MSY Btrigger‘ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos;

| (10) | ‚zadevne države članice‘ pomeni države članice z neposrednim upravljalnim interesom, in sicer: Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska.“; |
| --- | --- |

(10)

‚zadevne države članice‘ pomeni države članice z neposrednim upravljalnim interesom, in sicer: Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska.“;

| (2) | člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4
  Merljivi cilji

  1.   Ciljna ribolovna umrljivost v skladu z razponi FMSY, opredeljenimi v členu 2, se za staleže iz člena 1(1) doseže čim prej, a postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020, nato pa se ohranja v razponih FMSY v skladu s tem členom.


  2.   Razponi FMSY na podlagi načrta se zahtevajo zlasti od ICES ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni.


  3.   Kadar Svet v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 dodeli ribolovne možnosti za stalež, te možnosti določi v okviru nižjega razpona FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež.


  4.   Ne glede na odstavka 1 in 3 se lahko ribolovne možnosti določijo na ravneh, ki so nižje od razponov FMSY.


  5.   Ne glede na odstavka 3 in 4 se lahko ribolovne možnosti za posamezni stalež določijo v skladu z višjim razponom FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež, pod pogojem, da je stalež iz člena 1(1) nad MSY Btrigger:






  (a) | če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje ciljev, določenih v členu 3 v primeru mešanega ribolova; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Merljivi cilji

1.   Ciljna ribolovna umrljivost v skladu z razponi FMSY, opredeljenimi v členu 2, se za staleže iz člena 1(1) doseže čim prej, a postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020, nato pa se ohranja v razponih FMSY v skladu s tem členom.

2.   Razponi FMSY na podlagi načrta se zahtevajo zlasti od ICES ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni.

3.   Kadar Svet v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 dodeli ribolovne možnosti za stalež, te možnosti določi v okviru nižjega razpona FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež.

4.   Ne glede na odstavka 1 in 3 se lahko ribolovne možnosti določijo na ravneh, ki so nižje od razponov FMSY.

5.   Ne glede na odstavka 3 in 4 se lahko ribolovne možnosti za posamezni stalež določijo v skladu z višjim razponom FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež, pod pogojem, da je stalež iz člena 1(1) nad MSY Btrigger:

(a)

če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje ciljev, določenih v členu 3 v primeru mešanega ribolova;

| (b) | če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za preprečitev škode za stalež, ki jo povzroča dinamika znotraj staleža ali med staleži različnih vrst, ali |
| --- | --- |

(b)

če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za preprečitev škode za stalež, ki jo povzroča dinamika znotraj staleža ali med staleži različnih vrst, ali

| (c) | da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %. |
| --- | --- |

(c)

da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %.

6.   Ribolovne možnosti se v vsakem primeru določijo tako, da obstaja manj kot 5-odstotna verjetnost, da biomasa drstitvenega staleža pade pod Blim.“;

| (3) | v poglavju III se za členom 4 vstavi naslednji člen:

  „Člen 4a
  Referenčne točke ohranjanja
  Na podlagi načrta se zlasti od ICES ali od neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1):






  (a) | MSY Btrigger za staleže iz člena 1(1); |
| --- | --- | --- |

(3)

v poglavju III se za členom 4 vstavi naslednji člen:

„Člen 4a

Referenčne točke ohranjanja

Na podlagi načrta se zlasti od ICES ali od neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1):

(a)

MSY Btrigger za staleže iz člena 1(1);

| (b) | Blim za staleže iz člena 1(1).“ |
| --- | --- |

(b)

Blim za staleže iz člena 1(1).“

| (4) | člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 5
  Zaščitni ukrepi

  1.   Če znanstveno mnenje kaže, da je v določenem letu drstitvena biomasa katerega koli staleža iz člena 1(1) nižja od MSY Btrigger, se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ne glede na člen 4(3) se ribolovne možnosti zlasti določijo na ravneh, skladnih z ribolovno umrljivostjo, zmanjšano na raven, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, ob upoštevanju zmanjšanja biomase.


  2.   Če znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) nižja od Blim, se sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ti popravni ukrepi lahko ne glede na člen 4(3) vključujejo zlasti prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti.


  3.   Popravni ukrepi iz tega člena lahko vključujejo:






  (a) | nujne ukrepe v skladu s členoma 12 in 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Zaščitni ukrepi

1.   Če znanstveno mnenje kaže, da je v določenem letu drstitvena biomasa katerega koli staleža iz člena 1(1) nižja od MSY Btrigger, se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ne glede na člen 4(3) se ribolovne možnosti zlasti določijo na ravneh, skladnih z ribolovno umrljivostjo, zmanjšano na raven, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, ob upoštevanju zmanjšanja biomase.

2.   Če znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) nižja od Blim, se sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ti popravni ukrepi lahko ne glede na člen 4(3) vključujejo zlasti prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti.

3.   Popravni ukrepi iz tega člena lahko vključujejo:

(a)

nujne ukrepe v skladu s členoma 12 in 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (b) | ukrepe v skladu s členoma 7 in 8 te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe v skladu s členoma 7 in 8 te uredbe.

4.   Ukrepi iz tega člena se izberejo v skladu z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem okoliščin, ko je biomasa drstitvenega staleža pod ravnmi iz člena 4a.“;

| (5) | v členu 7 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, kadar Svet določi omejitve za rekreacijske ribiče.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 7 se doda naslednji odstavek:

„3.   Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, kadar Svet določi omejitve za rekreacijske ribiče.“;

| (6) | prilogi I in II se črtata. |
| --- | --- |

(6)

prilogi I in II se črtata.

Člen 21

Spremembe Uredbe (EU) 2018/973

Uredba (EU) 2018/973 se spremeni:

| (1) | v členu 9 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Z odstopanjem od Priloge XII k Uredbi (ES) št. 850/98 je najmanjša referenčna velikost ohranjanja za škampa (Nephrops norvegicus) v razdelku ICES 3a določena na 105 mm.
  Ta odstavek se uporablja do datuma, ko se preneha uporabljati Priloga XII k Uredbi (ES) št. 850/98.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 9 se doda naslednji odstavek:

„3.   Z odstopanjem od Priloge XII k Uredbi (ES) št. 850/98 je najmanjša referenčna velikost ohranjanja za škampa (Nephrops norvegicus) v razdelku ICES 3a določena na 105 mm.

Ta odstavek se uporablja do datuma, ko se preneha uporabljati Priloga XII k Uredbi (ES) št. 850/98.“;

| (2) | člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 11
  Določbe, povezane z obveznostjo iztovarjanja v vodah Unije v Severnem morju

  1.   Za vse staleže vrst v Severnem morju, za katere velja obveznost iztovarjanja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da dopolni to uredbo z določitvijo podrobnosti te obveznosti, kot je določeno v točkah (a) do (e) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013.


  2.   Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, kadar Svet določi omejitve za rekreacijski ribolov v skladu s členom 4 te uredbe.“. |
| --- | --- |

(2)

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Določbe, povezane z obveznostjo iztovarjanja v vodah Unije v Severnem morju

1.   Za vse staleže vrst v Severnem morju, za katere velja obveznost iztovarjanja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da dopolni to uredbo z določitvijo podrobnosti te obveznosti, kot je določeno v točkah (a) do (e) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

2.   Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, kadar Svet določi omejitve za rekreacijski ribolov v skladu s členom 4 te uredbe.“.

POGLAVJE XIV

KONČNE DOLOČBE

Člen 22

Razveljavitev

1.   Naslednje uredbe se razveljavijo:

| (a) | Uredba (ES) št. 811/2004; |
| --- | --- |

(a)

Uredba (ES) št. 811/2004;

| (b) | Uredba (ES) št. 2166/2005; |
| --- | --- |

(b)

Uredba (ES) št. 2166/2005;

| (c) | Uredba (ES) št. 388/2006; |
| --- | --- |

(c)

Uredba (ES) št. 388/2006;

| (d) | Uredba (ES) št. 509/2007; |
| --- | --- |

(d)

Uredba (ES) št. 509/2007;

| (e) | Uredba (ES) št. 1300/2008. |
| --- | --- |

(e)

Uredba (ES) št. 1300/2008.

2.   Sklicevanje na razveljavljene uredbe se šteje kot sklicevanje na to uredbo.

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. marca 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 440, 6.12.2018, str. 171.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 5. marca 2019.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

3

(4)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča (UL L 150, 30.4.2004, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka ter o spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 345, 28.12.2005, str. 5).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (UL L 65, 7.3.2006, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (UL L 122, 11.5.2007, str. 7).

8

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (UL L 344, 20.12.2008, str. 6).

9

(10)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

10

(11)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

11

(12)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

12

(13)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 (UL L 191, 15.7.2016, str. 1).

14

(15)  Uredba (EU) 2018/973 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o vzpostavitvi večletnega načrta za pridnene staleže v Severnem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, določitvi podrobnosti izvajanja obveznosti iztovarjanja v Severnem morju ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 676/2007 in (ES) št. 1342/2008 (UL L 179, 16.7.2018, str. 1).

15

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 125, 27.4.1998, str. 1).

17

---

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Evropski parlament in Svet nameravata razveljaviti pooblastila za sprejemanje tehničnih ukrepov z delegiranimi akti iz člena 8 te uredbe, ko bosta sprejela novo uredbo o tehničnih ukrepih, ki vključuje pooblastilo za sprejetje enakih ukrepov.

---

| 25.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/18

---

UREDBA (EU) 2019/473 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o Evropski agenciji za nadzor ribištva

(kodificirano besedilo)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 768/2005 (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 768/2005 (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) zahteva, da države članice zagotavljajo učinkovit nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje pravil skupne ribiške politike ter v ta namen sodelujejo med seboj in s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) zahteva, da države članice zagotavljajo učinkovit nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje pravil skupne ribiške politike ter v ta namen sodelujejo med seboj in s tretjimi državami.

| (3) | Za izpolnitev teh obveznosti je nujno, da države članice usklajujejo svoje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov na svojem kopenskem ozemlju, v vodah Unije in v mednarodnih vodah v skladu z mednarodnim pravom in zlasti z obveznostmi Unije v okviru regionalnih ribiških organizacij in sporazumov s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(3)

Za izpolnitev teh obveznosti je nujno, da države članice usklajujejo svoje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov na svojem kopenskem ozemlju, v vodah Unije in v mednarodnih vodah v skladu z mednarodnim pravom in zlasti z obveznostmi Unije v okviru regionalnih ribiških organizacij in sporazumov s tretjimi državami.

| (4) | Noben sistem inšpekcijskih pregledov ne more biti stroškovno učinkovit brez zagotovitve inšpekcijskih pregledov na kopnem. Zato je treba tudi kopensko ozemlje zajeti v načrtih skupne uporabe. |
| --- | --- |

(4)

Noben sistem inšpekcijskih pregledov ne more biti stroškovno učinkovit brez zagotovitve inšpekcijskih pregledov na kopnem. Zato je treba tudi kopensko ozemlje zajeti v načrtih skupne uporabe.

| (5) | Takšno sodelovanje z operativnim usklajevanjem dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov bi moralo prispevati k trajnostnem izkoriščanju živih vodnih virov ter zagotavljanju enakih pogojev za ribiško industrijo, ki sodeluje pri tem izkoriščanju, in na ta način k zmanjšanju izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(5)

Takšno sodelovanje z operativnim usklajevanjem dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov bi moralo prispevati k trajnostnem izkoriščanju živih vodnih virov ter zagotavljanju enakih pogojev za ribiško industrijo, ki sodeluje pri tem izkoriščanju, in na ta način k zmanjšanju izkrivljanja konkurence.

| (6) | Učinkovit nadzor in inšpekcijski pregledi ribištva štejejo za bistvene v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. |
| --- | --- |

(6)

Učinkovit nadzor in inšpekcijski pregledi ribištva štejejo za bistvene v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.

| (7) | Brez poseganja v odgovornosti držav članic iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 obstaja potreba po tehničnem in upravnem organu Unije za organizacijo sodelovanja in usklajevanja med državami članicami glede nadzora ter inšpekcijskih pregledov ribištva. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v odgovornosti držav članic iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 obstaja potreba po tehničnem in upravnem organu Unije za organizacijo sodelovanja in usklajevanja med državami članicami glede nadzora ter inšpekcijskih pregledov ribištva.

| (8) | Evropska agencija za nadzor ribištva (v nadaljnjem besedilu: Agencija) bi morala biti zmožna podpirati enotno izvajanje sistema nadzora skupne ribiške politike, zagotoviti vzpostavitev operativnega sodelovanja, nuditi pomoč državam članicam in ustanoviti enoto za izjemne razmere, kadar se ugotovi resno tveganje za skupno ribiško politiko. Prav tako bi bilo Agenciji treba omogočiti, da pridobi potrebno opremo za izvajanje načrtov skupne uporabe in sodeluje pri izvajanju integrirane pomorske politike EU. |
| --- | --- |

(8)

Evropska agencija za nadzor ribištva (v nadaljnjem besedilu: Agencija) bi morala biti zmožna podpirati enotno izvajanje sistema nadzora skupne ribiške politike, zagotoviti vzpostavitev operativnega sodelovanja, nuditi pomoč državam članicam in ustanoviti enoto za izjemne razmere, kadar se ugotovi resno tveganje za skupno ribiško politiko. Prav tako bi bilo Agenciji treba omogočiti, da pridobi potrebno opremo za izvajanje načrtov skupne uporabe in sodeluje pri izvajanju integrirane pomorske politike EU.

| (9) | Zlasti je pomembno, da je na zahtevo Komisije Agencija sposobna pomagati Uniji in državam članicam v odnosih s tretjimi državami ali regionalnimi ribiškimi organizacijami ali obojimi ter sodelovati z njihovimi pristojnimi organi v okviru mednarodnih obveznosti Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zlasti je pomembno, da je na zahtevo Komisije Agencija sposobna pomagati Uniji in državam članicam v odnosih s tretjimi državami ali regionalnimi ribiškimi organizacijami ali obojimi ter sodelovati z njihovimi pristojnimi organi v okviru mednarodnih obveznosti Unije.

| (10) | Poleg tega je treba delovati v smeri učinkovite uporabe postopkov inšpekcijskih pregledov Unije. Agencija bi lahko sčasoma postala referenčni vir znanstvene in tehnične pomoči za nadzor in inšpekcijske preglede ribištva. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je treba delovati v smeri učinkovite uporabe postopkov inšpekcijskih pregledov Unije. Agencija bi lahko sčasoma postala referenčni vir znanstvene in tehnične pomoči za nadzor in inšpekcijske preglede ribištva.

| (11) | Za izpolnitev ciljev skupne ribiške politike, in sicer da se zagotovi trajnostno izkoriščanje živih vodnih virov v okviru trajnostnega razvoja, Unija sprejme ukrepe za ohranjanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov. |
| --- | --- |

(11)

Za izpolnitev ciljev skupne ribiške politike, in sicer da se zagotovi trajnostno izkoriščanje živih vodnih virov v okviru trajnostnega razvoja, Unija sprejme ukrepe za ohranjanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov.

| (12) | Za zagotovitev pravilnega izvrševanja takih ukrepov morajo države članice uporabiti zadostna sredstva za nadzor in izvrševanje. Da bi bila ta nadzor in izvrševanje bolj učinkovita in smotrna, je primerno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in sporazumno z zadevnimi državami članicami sprejme posebne programe nadzora in inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev pravilnega izvrševanja takih ukrepov morajo države članice uporabiti zadostna sredstva za nadzor in izvrševanje. Da bi bila ta nadzor in izvrševanje bolj učinkovita in smotrna, je primerno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in sporazumno z zadevnimi državami članicami sprejme posebne programe nadzora in inšpekcijskih pregledov.

| (13) | Agencija bi morala operativno sodelovanje med državami članicami usklajevati na podlagi načrtov skupne uporabe, ki organizirajo uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov zadevnih držav članic, tako da se programi nadzora in inšpekcijskih pregledov lahko uveljavljajo. Dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva, ki jih opravljajo države članice, bi se morale izvajati v skladu s skupnimi merili, prednostnimi nalogami, merili uspešnosti in postopki glede nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti na podlagi teh programov. |
| --- | --- |

(13)

Agencija bi morala operativno sodelovanje med državami članicami usklajevati na podlagi načrtov skupne uporabe, ki organizirajo uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov zadevnih držav članic, tako da se programi nadzora in inšpekcijskih pregledov lahko uveljavljajo. Dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva, ki jih opravljajo države članice, bi se morale izvajati v skladu s skupnimi merili, prednostnimi nalogami, merili uspešnosti in postopki glede nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti na podlagi teh programov.

| (14) | Sprejetje programa nadzora in inšpekcijskih pregledov od držav članic zahteva učinkovito zagotavljanje virov, ki so potrebni za izvajanje programa. Države članice morajo takoj uradno obvestiti Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov, s katerimi nameravajo izvesti vsak tak program. Načrti skupne uporabe ne bi smeli nalagati nobene dodatne obveznosti v smislu nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ali v zvezi z zagotavljanjem sredstev, ki so v tem okviru potrebna. |
| --- | --- |

(14)

Sprejetje programa nadzora in inšpekcijskih pregledov od držav članic zahteva učinkovito zagotavljanje virov, ki so potrebni za izvajanje programa. Države članice morajo takoj uradno obvestiti Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov, s katerimi nameravajo izvesti vsak tak program. Načrti skupne uporabe ne bi smeli nalagati nobene dodatne obveznosti v smislu nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ali v zvezi z zagotavljanjem sredstev, ki so v tem okviru potrebna.

| (15) | Agencija bi morala načrt skupne uporabe pripraviti le, če je določen v delovnem programu. |
| --- | --- |

(15)

Agencija bi morala načrt skupne uporabe pripraviti le, če je določen v delovnem programu.

| (16) | Delovni program bi moral sprejeti upravni odbor, ki zagotovi, da se doseže zadostna stopnja soglasja, vključno glede usklajevanja nalog, ki jih delovni program predvideva za Agencijo, in virov, ki so Agenciji na voljo na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice. |
| --- | --- |

(16)

Delovni program bi moral sprejeti upravni odbor, ki zagotovi, da se doseže zadostna stopnja soglasja, vključno glede usklajevanja nalog, ki jih delovni program predvideva za Agencijo, in virov, ki so Agenciji na voljo na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice.

| (17) | Ključna naloga izvršnega direktorja bi morala biti, da v svojih posvetovanjih s člani odbora in državami članicami zagotavlja, da se ambicije iz delovnega programa za vsako leto uskladijo z zadostnimi sredstvi, ki jih države članice dajo na razpolago Agenciji za izpolnitev delovnega programa. |
| --- | --- |

(17)

Ključna naloga izvršnega direktorja bi morala biti, da v svojih posvetovanjih s člani odbora in državami članicami zagotavlja, da se ambicije iz delovnega programa za vsako leto uskladijo z zadostnimi sredstvi, ki jih države članice dajo na razpolago Agenciji za izpolnitev delovnega programa.

| (18) | Izvršni direktor bi moral zlasti oblikovati natančne načrte uporabe, pri tem pa uporabiti vire, ki so jih države članice priglasile za izpolnitev vsakega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, in upoštevati pravila in cilje, določene v posebnem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, na katerem temelji načrt skupne uporabe, kot tudi druga ustrezna pravila, kot so pravila, ki se nanašajo na inšpektorje Unije. |
| --- | --- |

(18)

Izvršni direktor bi moral zlasti oblikovati natančne načrte uporabe, pri tem pa uporabiti vire, ki so jih države članice priglasile za izpolnitev vsakega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, in upoštevati pravila in cilje, določene v posebnem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, na katerem temelji načrt skupne uporabe, kot tudi druga ustrezna pravila, kot so pravila, ki se nanašajo na inšpektorje Unije.

| (19) | V tej zvezi mora izvršni direktor zagotoviti tako časovno razporeditev, ki daje državam članicam dovolj časa za predložitev pripomb na podlagi njihovih operativnih izkušenj, ne da bi pri tem presegle obseg delovnega načrta Agencije in časovne omejitve, določene v tej uredbi. Izvršni inšpektor mora upoštevati interes zadevnih držav članic za ribolov, ki ga zajema posamezen načrt. Da se zagotovi učinkovito in pravočasno usklajevanje skupnih dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov, je treba zagotoviti postopek, ki omogoča odločitve glede sprejetja načrtov, kadar zadevne države članice ne morejo doseči sporazuma. |
| --- | --- |

(19)

V tej zvezi mora izvršni direktor zagotoviti tako časovno razporeditev, ki daje državam članicam dovolj časa za predložitev pripomb na podlagi njihovih operativnih izkušenj, ne da bi pri tem presegle obseg delovnega načrta Agencije in časovne omejitve, določene v tej uredbi. Izvršni inšpektor mora upoštevati interes zadevnih držav članic za ribolov, ki ga zajema posamezen načrt. Da se zagotovi učinkovito in pravočasno usklajevanje skupnih dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov, je treba zagotoviti postopek, ki omogoča odločitve glede sprejetja načrtov, kadar zadevne države članice ne morejo doseči sporazuma.

| (20) | Postopek oblikovanja in sprejetja načrtov skupne uporabe izven voda Unije bi moral biti podoben tistemu, ki velja za vode Unije. Ti načrti skupne uporabe bi morali temeljiti na mednarodnem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki uveljavlja mednarodne obveznosti v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi, zavezujoče za Unijo. |
| --- | --- |

(20)

Postopek oblikovanja in sprejetja načrtov skupne uporabe izven voda Unije bi moral biti podoben tistemu, ki velja za vode Unije. Ti načrti skupne uporabe bi morali temeljiti na mednarodnem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki uveljavlja mednarodne obveznosti v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi, zavezujoče za Unijo.

| (21) | Za izvajanje načrtov skupne uporabe bi morale zadevne države članice združiti in uporabiti sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so jih dodelile tem načrtom. Agencija bi morala oceniti, ali so razpoložljiva sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov zadostna, in po potrebi obvesti zadevne države članice in Komisijo, da sredstva niso zadostna za izvedbo nalog, zahtevanih na podlagi programa nadzora in inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

(21)

Za izvajanje načrtov skupne uporabe bi morale zadevne države članice združiti in uporabiti sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so jih dodelile tem načrtom. Agencija bi morala oceniti, ali so razpoložljiva sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov zadostna, in po potrebi obvesti zadevne države članice in Komisijo, da sredstva niso zadostna za izvedbo nalog, zahtevanih na podlagi programa nadzora in inšpekcijskih pregledov.

| (22) | Države članice bi morale spoštovati svoje obveznosti glede inšpekcijskih pregledov in nadzora, zlasti na podlagi posebnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, sprejetega po Uredbi (EU) št. 1380/2013, Agencija pa ne bi smela imeti pristojnosti državam članicam nalagati dodatnih obveznosti prek načrtov skupne uporabe ali jih kaznovati. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale spoštovati svoje obveznosti glede inšpekcijskih pregledov in nadzora, zlasti na podlagi posebnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, sprejetega po Uredbi (EU) št. 1380/2013, Agencija pa ne bi smela imeti pristojnosti državam članicam nalagati dodatnih obveznosti prek načrtov skupne uporabe ali jih kaznovati.

| (23) | Agencija bi morala redno preverjati učinkovitost načrtov skupne uporabe. |
| --- | --- |

(23)

Agencija bi morala redno preverjati učinkovitost načrtov skupne uporabe.

| (24) | Primerno je določiti možnost sprejetja posebnih pravil za izvajanje, s katerimi se sprejmejo in potrdijo načrti skupne uporabe. To možnost bi lahko bilo koristno uporabiti, ko je Agencija že začela delovati in če izvršni direktor meni, da bi morala taka pravila biti vključena v pravo Unije. |
| --- | --- |

(24)

Primerno je določiti možnost sprejetja posebnih pravil za izvajanje, s katerimi se sprejmejo in potrdijo načrti skupne uporabe. To možnost bi lahko bilo koristno uporabiti, ko je Agencija že začela delovati in če izvršni direktor meni, da bi morala taka pravila biti vključena v pravo Unije.

| (25) | Na zahtevo bi morala Agencija imeti pravico zagotoviti pogodbene storitve v zvezi s sredstvi nadzora in inšpekcijskih pregledov za skupno uporabo s strani zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(25)

Na zahtevo bi morala Agencija imeti pravico zagotoviti pogodbene storitve v zvezi s sredstvi nadzora in inšpekcijskih pregledov za skupno uporabo s strani zadevnih držav članic.

| (26) | Za namene izpolnjevanja nalog Agencije bi morale Komisija, države članice in Agencija prek informacijske mreže izmenjevati relevantne informacije o nadzoru in inšpekcijskih pregledih. |
| --- | --- |

(26)

Za namene izpolnjevanja nalog Agencije bi morale Komisija, države članice in Agencija prek informacijske mreže izmenjevati relevantne informacije o nadzoru in inšpekcijskih pregledih.

| (27) | Status in struktura Agencije bi morala ustrezati nepristranskemu značaju rezultatov, ki naj bi jih Agencija dosegala, in ji omogočati izvajanje nalog v tesnem sodelovanju z državami članicami in Komisijo. Posledično bi morala biti Agenciji podeljena pravna, finančna in upravna samostojnost ob ohranjanju tesnih vezi z institucijami Unije in državami članicami. Zato je nujno in primerno, da bi bila Agencija organ Unije, ki je pravna oseba in izvaja pooblastila, ki so bila nanjo prenesena s to uredbo. |
| --- | --- |

(27)

Status in struktura Agencije bi morala ustrezati nepristranskemu značaju rezultatov, ki naj bi jih Agencija dosegala, in ji omogočati izvajanje nalog v tesnem sodelovanju z državami članicami in Komisijo. Posledično bi morala biti Agenciji podeljena pravna, finančna in upravna samostojnost ob ohranjanju tesnih vezi z institucijami Unije in državami članicami. Zato je nujno in primerno, da bi bila Agencija organ Unije, ki je pravna oseba in izvaja pooblastila, ki so bila nanjo prenesena s to uredbo.

| (28) | Za pogodbeno odgovornost Agencije, ki jo ureja pravo, ki se uporablja za pogodbe, ki jih je sklenila Agencija, bi moralo biti pristojno Sodišče Evropske unije v skladu z arbitražnimi klavzulami v pogodbi. Sodišče bi moralo biti pristojno tudi v sporih glede odškodnin za morebitno škodo, ki izhaja iz nepogodbene odgovornosti Agencije v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic. |
| --- | --- |

(28)

Za pogodbeno odgovornost Agencije, ki jo ureja pravo, ki se uporablja za pogodbe, ki jih je sklenila Agencija, bi moralo biti pristojno Sodišče Evropske unije v skladu z arbitražnimi klavzulami v pogodbi. Sodišče bi moralo biti pristojno tudi v sporih glede odškodnin za morebitno škodo, ki izhaja iz nepogodbene odgovornosti Agencije v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic.

| (29) | Komisija in države članice bi morale biti zastopane v upravnem odboru, ki bi bil zadolžen za pravilno in učinkovito delovanje Agencije. |
| --- | --- |

(29)

Komisija in države članice bi morale biti zastopane v upravnem odboru, ki bi bil zadolžen za pravilno in učinkovito delovanje Agencije.

| (30) | Glede na to, da mora Agencija izpolnjevati obveznosti Unije in na zahtevo Komisije sodelovati s tretjimi državami in regionalnimi ribiškimi organizacijami v okviru mednarodnih obveznosti Unije, je primerno, da bi bil predsedujoči upravnemu odboru izvoljen izmed predstavnikov Komisije. |
| --- | --- |

(30)

Glede na to, da mora Agencija izpolnjevati obveznosti Unije in na zahtevo Komisije sodelovati s tretjimi državami in regionalnimi ribiškimi organizacijami v okviru mednarodnih obveznosti Unije, je primerno, da bi bil predsedujoči upravnemu odboru izvoljen izmed predstavnikov Komisije.

| (31) | Pri načinu glasovanja v upravnem odboru bi bilo treba upoštevati interese držav članic in Komisije za učinkovito delovanje Agencije. |
| --- | --- |

(31)

Pri načinu glasovanja v upravnem odboru bi bilo treba upoštevati interese držav članic in Komisije za učinkovito delovanje Agencije.

| (32) | Treba bi bilo ustanoviti svetovalni odbor za svetovanje izvršnemu direktorju in zagotavljanje tesnega sodelovanja z deležniki. |
| --- | --- |

(32)

Treba bi bilo ustanoviti svetovalni odbor za svetovanje izvršnemu direktorju in zagotavljanje tesnega sodelovanja z deležniki.

| (33) | Primerno je zagotoviti, da predstavnik svetovalnega odbora brez pravice glasovanja sodeluje v razpravah svetovalnega odbora |
| --- | --- |

(33)

Primerno je zagotoviti, da predstavnik svetovalnega odbora brez pravice glasovanja sodeluje v razpravah svetovalnega odbora

| (34) | Potrebne so določbe o imenovanju in razrešitvi izvršnega direktorja Agencije, kot tudi pravila o izvajanju njegovih nalog. |
| --- | --- |

(34)

Potrebne so določbe o imenovanju in razrešitvi izvršnega direktorja Agencije, kot tudi pravila o izvajanju njegovih nalog.

| (35) | Za spodbujanje preglednega delovanja Agencije zanjo brez omejitev velja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(35)

Za spodbujanje preglednega delovanja Agencije zanjo brez omejitev velja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (36) | Zaradi varovanja zasebnosti posameznikov bi morala za to uredbo veljati Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(36)

Zaradi varovanja zasebnosti posameznikov bi morala za to uredbo veljati Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (37) | Za zagotovitev neodvisnosti Agencije in njenih funkcij bi moral Agenciji biti dodeljen samostojni proračun, v katerem se zbirajo prispevki Unije, kot tudi plačila za pogodbene storitve, ki jih opravi Agencija. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi se moral uporabljati proračunski postopek Unije. Revizijo računovodskih izkazov bi moralo opravljati Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(37)

Za zagotovitev neodvisnosti Agencije in njenih funkcij bi moral Agenciji biti dodeljen samostojni proračun, v katerem se zbirajo prispevki Unije, kot tudi plačila za pogodbene storitve, ki jih opravi Agencija. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije bi se moral uporabljati proračunski postopek Unije. Revizijo računovodskih izkazov bi moralo opravljati Računsko sodišče.

| (38) | Za boj proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem bi se morale za Agencijo brez omejitev uporabljati določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8), Agencija pa bi morala pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (9). |
| --- | --- |

(38)

Za boj proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem bi se morale za Agencijo brez omejitev uporabljati določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8), Agencija pa bi morala pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (9).

| (39) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10) – |
| --- | --- |

(39)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

CILJ IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Cilj

Ta uredba vsebuje določbe o Evropski agenciji za nadzor ribištva (v nadaljnjem besedilu: Agencija), katere cilj je organizacija operativnega usklajevanja dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva s strani držav članic ter pomoč le-tem pri sodelovanju zaradi spoštovanja pravil skupne ribiške politike, da se zagotovi njeno učinkovito in enotno izvajanje.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „nadzor in inšpekcijski pregled“ pomeni vsak ukrep držav članic, zlasti v skladu s členi 5, 11, 71, 91 in 117 in naslovom VII Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (11) za nadzor in inšpekcijske preglede ribiških dejavnosti v okviru skupne ribiške politike, vključno z dejavnostmi opazovanja in spremljanja, kot so satelitski sistemi za spremljanje plovil in programi opazovanja; |
| --- | --- |

(a)

„nadzor in inšpekcijski pregled“ pomeni vsak ukrep držav članic, zlasti v skladu s členi 5, 11, 71, 91 in 117 in naslovom VII Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (11) za nadzor in inšpekcijske preglede ribiških dejavnosti v okviru skupne ribiške politike, vključno z dejavnostmi opazovanja in spremljanja, kot so satelitski sistemi za spremljanje plovil in programi opazovanja;

11

| (b) | „sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni opazovalna plovila, letala, vozila in druge materialne vire, pa tudi inšpektorje, opazovalce in druge človeške vire, ki jih za nadzor in inšpekcijske preglede uporabljajo države članice; |
| --- | --- |

(b)

„sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni opazovalna plovila, letala, vozila in druge materialne vire, pa tudi inšpektorje, opazovalce in druge človeške vire, ki jih za nadzor in inšpekcijske preglede uporabljajo države članice;

| (c) | „načrt skupne uporabe“ pomeni načrt, ki določa operativne dogovore za uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(c)

„načrt skupne uporabe“ pomeni načrt, ki določa operativne dogovore za uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov;

| (d) | „mednarodni program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti Unije v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi; |
| --- | --- |

(d)

„mednarodni program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti Unije v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi;

| (e) | „poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke za nadzorne in inšpekcijske dejavnosti, vzpostavljen v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(e)

„poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke za nadzorne in inšpekcijske dejavnosti, vzpostavljen v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (f) | „ribolov“ pomeni ribiške dejavnosti, kot so opredeljene v točki 28 člena 4(1)Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(f)

„ribolov“ pomeni ribiške dejavnosti, kot so opredeljene v točki 28 člena 4(1)Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (g) | „inšpektorji Unije“ pomeni inšpektorje, ki so na seznamu iz člena 79 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(g)

„inšpektorji Unije“ pomeni inšpektorje, ki so na seznamu iz člena 79 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

POGLAVJE II

NAMEN IN NALOGE AGENCIJE

Člen 3

Namen

Namen agencije je:

| (a) | usklajevanje nadzora in inšpekcijskih pregledov s strani držav članic glede obveznosti nadzora in inšpekcijskih pregledov Unije; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje nadzora in inšpekcijskih pregledov s strani držav članic glede obveznosti nadzora in inšpekcijskih pregledov Unije;

| (b) | usklajevanje uporabe nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih združijo zadevne države članice v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje uporabe nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih združijo zadevne države članice v skladu s to uredbo;

| (c) | pomoč državam članicam pri posredovanju informacij o ribiških dejavnostih in nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih Komisiji in tretjim stranem; |
| --- | --- |

(c)

pomoč državam članicam pri posredovanju informacij o ribiških dejavnostih in nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih Komisiji in tretjim stranem;

| (d) | v okviru svojih pristojnosti pomagati državam članicam pri izpolnjevanju nalog in obveznosti v skladu s pravili skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(d)

v okviru svojih pristojnosti pomagati državam članicam pri izpolnjevanju nalog in obveznosti v skladu s pravili skupne ribiške politike;

| (e) | pomagati državam članicam in Komisiji pri usklajevanju izvajanja skupne ribiške politike po vsej Uniji; |
| --- | --- |

(e)

pomagati državam članicam in Komisiji pri usklajevanju izvajanja skupne ribiške politike po vsej Uniji;

| (f) | prispevati k dejavnostim držav članic in Komisiji na področju raziskav ter razvoja nadzornih in inšpekcijskih metod; |
| --- | --- |

(f)

prispevati k dejavnostim držav članic in Komisiji na področju raziskav ter razvoja nadzornih in inšpekcijskih metod;

| (g) | prispevati k usklajevanju usposabljanja inšpektorjev in izmenjavi izkušenj med državami članicami; |
| --- | --- |

(g)

prispevati k usklajevanju usposabljanja inšpektorjev in izmenjavi izkušenj med državami članicami;

| (h) | usklajevati dejavnosti za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu (NNN) ribolovu v skladu s pravili Unije; |
| --- | --- |

(h)

usklajevati dejavnosti za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu (NNN) ribolovu v skladu s pravili Unije;

| (i) | olajšati enotno izvajanje sistema nadzora skupne ribiške politike, ki vključuje zlasti:






  — | organizacijo operativnega usklajevanja nadzornih dejavnosti držav članic za izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, programov nadzora v zvezi z NNN ribolovom ter mednarodnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, |
| --- | --- | --- |

(i)

olajšati enotno izvajanje sistema nadzora skupne ribiške politike, ki vključuje zlasti:

—

organizacijo operativnega usklajevanja nadzornih dejavnosti držav članic za izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, programov nadzora v zvezi z NNN ribolovom ter mednarodnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov,

| — | inšpekcijske preglede, potrebne za izpolnjevanje nalog Agencije v skladu s členom 19; |
| --- | --- |

—

inšpekcijske preglede, potrebne za izpolnjevanje nalog Agencije v skladu s členom 19;

| (j) | sodelovati z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (12), in Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (13), z vsako v okviru njenega mandata, da se v skladu s členom 8 te uredbe zagotovi podpora nacionalnim organom, ki opravljajo funkcije obalne straže, z zagotavljanjem storitev, informacij, opreme in usposabljanja ter z usklajevanjem večnamenskih operacij. |
| --- | --- |

(j)

sodelovati z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (12), in Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (13), z vsako v okviru njenega mandata, da se v skladu s členom 8 te uredbe zagotovi podpora nacionalnim organom, ki opravljajo funkcije obalne straže, z zagotavljanjem storitev, informacij, opreme in usposabljanja ter z usklajevanjem večnamenskih operacij.

12

13

Člen 4

Naloge, povezane z mednarodnimi obveznostmi Unije v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi

1.   Agencija na zahtevo Komisije:

| (a) | pomaga Uniji in državam članicam v njihovih odnosih s tretjimi državami in regionalnimi mednarodnimi ribiškimi organizacijami, katerih članica je Unija; |
| --- | --- |

(a)

pomaga Uniji in državam članicam v njihovih odnosih s tretjimi državami in regionalnimi mednarodnimi ribiškimi organizacijami, katerih članica je Unija;

| (b) | sodeluje s pristojnimi organi regionalnih mednarodnih ribiških organizacij glede obveznosti nadzora in inšpekcijskih pregledov Unije v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi. |
| --- | --- |

(b)

sodeluje s pristojnimi organi regionalnih mednarodnih ribiških organizacij glede obveznosti nadzora in inšpekcijskih pregledov Unije v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi.

2.   Agencija lahko na zahtevo Komisije sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav v zadevah v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi v okviru sporazumov, sklenjenih med Unijo o in temi tretjimi državami.

3.   Agencija lahko v okviru svoje pristojnosti v imenu držav članic izvaja naloge, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov o ribolovu, katerih pogodbenica je Unija.

Člen 5

Naloge, povezane z operativnim usklajevanjem

1.   Operativno usklajevanje Agencije zajema nadzor vseh dejavnosti, zajetih v skupni ribiški politiki.

2.   Za namene operativnega usklajevanja Agencija izdela načrte skupne uporabe in organizira operativno usklajevanje nadzora in inšpekcijskih pregledov s strani držav članic v skladu s poglavjem III.

3.   Za okrepljeno operativno usklajevanje med državami članicami lahko Agencija izdela operativne načrte z zadevnimi državami članicami in usklajuje njihovo izvajanje.

Člen 6

Opravljanje pogodbenih storitev državam članicam

Agencija lahko državam članicam na njihovo zaprosilo nudi pogodbene storitve v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi v povezavi z njihovimi obveznostmi glede ribištva v vodah Unije in/ali mednarodnih vodah, vključno z zakupom, upravljanjem in zaposlovanjem osebja na nadzornih in inšpekcijskih ploščadih ter zagotavljanje opazovalcev za skupne operacije zadevnih držav članic.

Člen 7

Pomoč Komisiji in državam članicam

Agencija pomaga Komisiji in državam članicam pri zagotavljanju visoke ravni enotnega in učinkovitega izpolnjevanja njihovih obveznosti v skladu s pravili skupne ribiške politike, vključno v zvezi z bojem proti NNN ribolovu, ter jim pomaga v njihovih odnosih s tretjimi državami. Agencija zlasti:

| (a) | izdela in razvije osnovni učni načrt za usposabljanje inštruktorjev ribiških inšpektoratov držav članic ter zagotovi dodatne tečaje usposabljanja in seminarje za te uradnike in drugo osebje, ki je vključeno v dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(a)

izdela in razvije osnovni učni načrt za usposabljanje inštruktorjev ribiških inšpektoratov držav članic ter zagotovi dodatne tečaje usposabljanja in seminarje za te uradnike in drugo osebje, ki je vključeno v dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov;

| (b) | izdela in razvije osnovni učni načrt za usposabljanje inšpektorjev Unije pred njihovo prvo razporeditvijo ter tem uradnikom redno zagotavlja dodatne izpopolnjevalne tečaje in seminarje; |
| --- | --- |

(b)

izdela in razvije osnovni učni načrt za usposabljanje inšpektorjev Unije pred njihovo prvo razporeditvijo ter tem uradnikom redno zagotavlja dodatne izpopolnjevalne tečaje in seminarje;

| (c) | na zahtevo držav članic opravi skupno nabavo blaga in storitev v zvezi z dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic, ter priprave za izvajanje skupnih pilotnih projektov držav članic in njihovo usklajevanje; |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo držav članic opravi skupno nabavo blaga in storitev v zvezi z dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic, ter priprave za izvajanje skupnih pilotnih projektov držav članic in njihovo usklajevanje;

| (d) | pripravi skupne operativne postopke v zvezi s skupnimi dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih izvajata dve ali več držav članic; |
| --- | --- |

(d)

pripravi skupne operativne postopke v zvezi s skupnimi dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih izvajata dve ali več držav članic;

| (e) | izdela merila za izmenjavo sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami ter za zagotavljanje teh sredstev s strani držav članic; |
| --- | --- |

(e)

izdela merila za izmenjavo sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami ter za zagotavljanje teh sredstev s strani držav članic;

| (f) | izvede analizo tveganja na podlagi podatkov o ulovu, iztovarjanju in ribolovnem naporu ter analizo tveganja v zvezi z neprijavljenim iztovarjanjem, ki med drugim vključuje primerjavo podatkov o ulovu in uvozu s podatki o izvozu in nacionalni porabi; |
| --- | --- |

(f)

izvede analizo tveganja na podlagi podatkov o ulovu, iztovarjanju in ribolovnem naporu ter analizo tveganja v zvezi z neprijavljenim iztovarjanjem, ki med drugim vključuje primerjavo podatkov o ulovu in uvozu s podatki o izvozu in nacionalni porabi;

| (g) | na zahtevo Komisije ali držav članic razvije skupne metodologije in postopke inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(g)

na zahtevo Komisije ali držav članic razvije skupne metodologije in postopke inšpekcijskih pregledov;

| (h) | državam članicam na njihovo zahtevo pomaga izpolnjevati njihove obveznosti, ki izhajajo iz članstva v Uniji, in mednarodne obveznosti, vključno z bojem proti NNN ribolovu, ter obveznosti v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

(h)

državam članicam na njihovo zahtevo pomaga izpolnjevati njihove obveznosti, ki izhajajo iz članstva v Uniji, in mednarodne obveznosti, vključno z bojem proti NNN ribolovu, ter obveznosti v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva;

| (i) | spodbuja in usklajuje pripravo enotnih metodologij obvladovanja tveganja na področju svoje pristojnosti; |
| --- | --- |

(i)

spodbuja in usklajuje pripravo enotnih metodologij obvladovanja tveganja na področju svoje pristojnosti;

| (j) | usklajuje in spodbuja sodelovanje med državami članicami in skupne standarde za pripravo načrtov vzorčenja, določenih v Uredbi (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(j)

usklajuje in spodbuja sodelovanje med državami članicami in skupne standarde za pripravo načrtov vzorčenja, določenih v Uredbi (ES) št. 1224/2009.

Člen 8

Evropsko sodelovanje na področju funkcij obalne straže

1.   Agencija v sodelovanju z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost podpira nacionalne organe, ki opravljajo funkcije obalne straže, na nacionalni ravni in na ravni Unije ter po potrebi na mednarodni ravni, in sicer:

| (a) | z izmenjavo, združevanjem in analizo informacij, ki so na voljo v sistemih poročanja z ladij in drugih informacijskih sistemih, ki jih upravljajo te agencije ali do katerih imajo slednje dostop, v skladu z njihovo pravno podlago in brez poseganja v lastništvo podatkov držav članic; |
| --- | --- |

(a)

z izmenjavo, združevanjem in analizo informacij, ki so na voljo v sistemih poročanja z ladij in drugih informacijskih sistemih, ki jih upravljajo te agencije ali do katerih imajo slednje dostop, v skladu z njihovo pravno podlago in brez poseganja v lastništvo podatkov držav članic;

| (b) | z zagotavljanjem nadzornih in komunikacijskih storitev, ki temeljijo na najsodobnejši tehnologiji, vključno z vesoljsko in zemeljsko infrastrukturo ter senzorji, nameščenimi na katero koli vrsto platforme; |
| --- | --- |

(b)

z zagotavljanjem nadzornih in komunikacijskih storitev, ki temeljijo na najsodobnejši tehnologiji, vključno z vesoljsko in zemeljsko infrastrukturo ter senzorji, nameščenimi na katero koli vrsto platforme;

| (c) | s krepitvijo zmogljivosti z oblikovanjem smernic in priporočil ter z vzpostavitvijo najboljših praks in tudi z zagotavljanjem usposabljanja in izmenjave osebja; |
| --- | --- |

(c)

s krepitvijo zmogljivosti z oblikovanjem smernic in priporočil ter z vzpostavitvijo najboljših praks in tudi z zagotavljanjem usposabljanja in izmenjave osebja;

| (d) | s povečanjem izmenjave informacij in sodelovanja na področju funkcij obalne straže, tudi z analizami operativnih izzivov in nastajajočih tveganj na področju pomorstva; |
| --- | --- |

(d)

s povečanjem izmenjave informacij in sodelovanja na področju funkcij obalne straže, tudi z analizami operativnih izzivov in nastajajočih tveganj na področju pomorstva;

| (e) | s souporabo zmogljivosti prek načrtovanja in izvajanja večnamenskih operacij ter souporabo sredstev in drugih zmogljivosti v obsegu, v katerem te dejavnosti usklajujejo te agencije in se z njimi strinjajo pristojni organi zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(e)

s souporabo zmogljivosti prek načrtovanja in izvajanja večnamenskih operacij ter souporabo sredstev in drugih zmogljivosti v obsegu, v katerem te dejavnosti usklajujejo te agencije in se z njimi strinjajo pristojni organi zadevnih držav članic.

2.   Podrobne oblike sodelovanja na področju funkcij obalne straže med Agencijo, Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo ter Evropsko agencijo za pomorsko varnost, se določijo v delovnem dogovoru v skladu z njihovimi pooblastili in s finančnimi pravili, ki se uporabljajo za te agencije. Tak dogovor odobrijo upravni odbor Agencije, upravni odbor Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter upravni odbor Evropske agencije za pomorsko varnost.

3.   Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami, Agencijo, Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost pripravi praktični priročnik o evropskem sodelovanju na področju funkcij obalne straže. Ta priročnik vsebuje smernice, priporočila in najboljše prakse za izmenjavo informacij. Komisija ta priročnik sprejme v obliki priporočila.

POGLAVJE III

OPERATIVNO USKLAJEVANJE

Člen 9

Izpolnjevanje obveznosti Unije v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi

1.   Agencija na zahtevo Komisije usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic na podlagi mednarodnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov z izdelavo načrtov skupne uporabe.

2.   Agencija lahko nabavi, najame ali zakupi opremo, ki je potrebna za izvajanje načrtov skupne uporabe iz odstavka 1.

Člen 10

Izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov

1.   Agencija na podlagi načrtov skupne uporabe usklajuje izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, vzpostavljenih v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2.   Agencija lahko nabavi, najame ali zakupi opremo, ki je potrebna za izvajanje načrtov skupne uporabe iz odstavka 1.

Člen 11

Vsebina načrtov skupne uporabe

Vsak načrt skupne uporabe:

| (a) | izpolnjuje pogoje ustreznih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje pogoje ustreznih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov;

| (b) | uporablja pogoje, merila uspešnosti, prednostne naloge in skupne inšpekcijske postopke, ki jih določi Komisija v programih nadzora in inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(b)

uporablja pogoje, merila uspešnosti, prednostne naloge in skupne inšpekcijske postopke, ki jih določi Komisija v programih nadzora in inšpekcijskih pregledov;

| (c) | se zavzema za uskladitev obstoječih nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, sporočenih v skladu s členom 12(2), s potrebami in za organizacijo uporabe teh sredstev; |
| --- | --- |

(c)

se zavzema za uskladitev obstoječih nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, sporočenih v skladu s členom 12(2), s potrebami in za organizacijo uporabe teh sredstev;

| (d) | organizira uporabo človeških in materialnih virov ob upoštevanju obdobij in območij, v katerih je predvidena uporaba teh virov, vključno z delovanjem skupin inšpektorjev Unije iz več držav članic; |
| --- | --- |

(d)

organizira uporabo človeških in materialnih virov ob upoštevanju obdobij in območij, v katerih je predvidena uporaba teh virov, vključno z delovanjem skupin inšpektorjev Unije iz več držav članic;

| (e) | upošteva obstoječe obveznosti zadevnih držav članic glede drugih načrtov skupne uporabe, kot tudi morebitne posebne regionalne ali lokalne omejitve; |
| --- | --- |

(e)

upošteva obstoječe obveznosti zadevnih držav članic glede drugih načrtov skupne uporabe, kot tudi morebitne posebne regionalne ali lokalne omejitve;

| (f) | določa pogoje, po katerih lahko sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov države članice vstopijo v vode pod suverenostjo in v pristojnosti druge države članice. |
| --- | --- |

(f)

določa pogoje, po katerih lahko sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov države članice vstopijo v vode pod suverenostjo in v pristojnosti druge države članice.

Člen 12

Uradno obveščanje o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov

1.   Države članice vsako leto pred 15. oktobrom uradno obvestijo Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih nameravajo v naslednjem letu nameniti za nadzor in inšpekcijske preglede.

2.   Vsaka država članica najpozneje v enem mesecu po uradnem obvestilu državam članicam o sklepu o vzpostavitvi mednarodnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov ali posebnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jo zadeva, uradno obvesti Agencijo o sredstvih, s katerimi namerava tak program izvesti.

Člen 13

Postopek za sprejetje načrtov skupne uporabe

1.   Na podlagi uradnega obvestila iz člena 12(2) in najpozneje v treh mesecih po prejemu tega uradnega obvestila, izvršni direktor Agencije po posvetovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje osnutek načrta skupne uporabe.

2.   Na podlagi interesa zadevnih držav članic glede zadevnega ribolova se v osnutku načrta skupne uporabe opredelijo sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki bi se lahko združila za izvajanje programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, na katere se načrt nanaša.

Interes države članice za ribolov se oceni ob upoštevanju naslednjih meril, katerih sorazmerno vrednotenje je odvisno od posameznih lastnosti vsakega načrta posebej:

| (a) | sorazmerni obseg morebitnih voda pod njeno suverenostjo ali pristojnostjo, ki jih zajema načrt skupne uporabe; |
| --- | --- |

(a)

sorazmerni obseg morebitnih voda pod njeno suverenostjo ali pristojnostjo, ki jih zajema načrt skupne uporabe;

| (b) | količina rib, iztovorjena na njenem ozemlju v določenem referenčnem obdobju, kot delež skupne iztovorjene količine ribolova, ki je predmet načrta skupne uporabe; |
| --- | --- |

(b)

količina rib, iztovorjena na njenem ozemlju v določenem referenčnem obdobju, kot delež skupne iztovorjene količine ribolova, ki je predmet načrta skupne uporabe;

| (c) | sorazmerno število ribiških plovil Unije, ki plujejo pod njeno zastavo (moč motorja in bruto tonaža) in delujejo na ribolovnem območju, ki je predmet načrta skupne uporabe, v razmerju do skupnega števila plovil, ki delujejo za ta ribolov; |
| --- | --- |

(c)

sorazmerno število ribiških plovil Unije, ki plujejo pod njeno zastavo (moč motorja in bruto tonaža) in delujejo na ribolovnem območju, ki je predmet načrta skupne uporabe, v razmerju do skupnega števila plovil, ki delujejo za ta ribolov;

| (d) | sorazmerna velikost njene dodeljene kvote ali, ob odsotnosti kvote, njen ulov v določenem referenčnem obdobju za ta ribolov. |
| --- | --- |

(d)

sorazmerna velikost njene dodeljene kvote ali, ob odsotnosti kvote, njen ulov v določenem referenčnem obdobju za ta ribolov.

3.   Če postane med pripravo načrta skupne uporabe razvidno, da obstajajo nezadostna sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov za izpolnitev zahtev zadevnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, izvršni direktor Agencije nemudoma uradno obvesti zadevne države članice in Komisijo.

4.   Izvršni direktor uradno posreduje osnutek načrta skupne uporabe zadevnim državam članicam in Komisiji. Če petnajst delovnih dni po takem uradnem obvestilu zadevne države članice ali Komisija niso podale ugovora, izvršni direktor načrt sprejme.

5.   Če ena ali več zadevnih držav članic ali Komisija poda ugovor, izvršni direktor zadevo preda Komisiji. Komisija lahko načrt po potrebi prilagodi in ga sprejme v skladu s postopkom iz člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

6.   Po posvetovanju z zadevnimi državami članicami Agencija letno pregleda vsak načrt skupne uporabe in pri tem upošteva vse nove programe nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki zajemajo zadevne države članice in vse prednostne naloge, ki jih je v programih nadzora in inšpekcijskih pregledov določila Komisija.

Člen 14

Izvajanje načrtov skupne uporabe

1.   Skupne dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov se izvajajo na podlagi načrtov skupne uporabe.

2.   Države članice, ki jih načrt skupne uporabe zadeva:

| (a) | dajo na razpolago sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so namenjena za načrt skupne uporabe; |
| --- | --- |

(a)

dajo na razpolago sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so namenjena za načrt skupne uporabe;

| (b) | imenujejo eno nacionalno kontaktno točko/koordinatorja, ki ima zadostna pooblastila, da lahko pravočasno odgovori na zahteve Agencije, ki se nanašajo na izvedbo načrta skupne uporabe, ter o tem uradno obvesti Agencijo; |
| --- | --- |

(b)

imenujejo eno nacionalno kontaktno točko/koordinatorja, ki ima zadostna pooblastila, da lahko pravočasno odgovori na zahteve Agencije, ki se nanašajo na izvedbo načrta skupne uporabe, ter o tem uradno obvesti Agencijo;

| (c) | uporabijo svoja združena sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov v skladu z načrtom skupne uporabe in zahtevami iz odstavka 4; |
| --- | --- |

(c)

uporabijo svoja združena sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov v skladu z načrtom skupne uporabe in zahtevami iz odstavka 4;

| (d) | Agenciji omogočajo spletni dostop do informacij, potrebnih za izvajanje načrta skupne uporabe; |
| --- | --- |

(d)

Agenciji omogočajo spletni dostop do informacij, potrebnih za izvajanje načrta skupne uporabe;

| (e) | sodelujejo z Agencijo pri izvajanju načrta skupne uporabe; |
| --- | --- |

(e)

sodelujejo z Agencijo pri izvajanju načrta skupne uporabe;

| (f) | zagotavljajo, da se vsa sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so dodeljena načrtu Unije skupne uporabe, uporabljajo za izvedbo dejavnosti v skladu s pravili skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo, da se vsa sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so dodeljena načrtu Unije skupne uporabe, uporabljajo za izvedbo dejavnosti v skladu s pravili skupne ribiške politike.

3.   Brez poseganja v obveznosti držav članic v okviru načrta skupne uporabe, vzpostavljenega na osnovi člena 13, pristojni nacionalni organi v skladu z nacionalnim pravom prevzamejo odgovornost vodenja in nadzora sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so bila dodeljena načrtu skupne uporabe.

4.   Izvršni direktor lahko določi zahteve za izvajanje načrta skupne uporabe, sprejetega na podlagi člena 13. Take zahteve morajo ostati v mejah tega načrta.

Člen 15

Ocena načrtov skupne uporabe

Agencija letno oceni učinkovitost vsakega načrta skupne uporabe ter na podlagi razpoložljivih dokazov analizira možnost tveganja, da ribiške dejavnosti niso skladne z veljavnimi ukrepi nadzora. Te ocene se nemudoma posredujejo Evropskemu parlamentu, Komisiji in državam članicam.

Člen 16

Ribolov, ki ni predmet programov nadzora in inšpekcijskih pregledov

Dve ali več držav članic lahko od Agencije zahteva, da uskladi njihova sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov za ribolov ali območje, ki ni predmet programa nadzora in inšpekcijskih pregledov. Takšno usklajevanje poteka v skladu z nadzornimi in inšpekcijskimi merili ter prednostnimi nalogami, o katerih so se dogovorile zadevne države članice.

Člen 17

Informacijska mreža

1.   Komisija, Agencija in pristojni organi držav članic si izmenjujejo njim dostopne relevantne informacije glede skupnih dejavnosti nadzorna in inšpekcijskih pregledov znotraj voda Unije in mednarodnih voda.

2.   Vsak pristojni nacionalni organ v skladu z ustrezno zakonodajo Unije sprejme ukrepe za zagotovitev primerne zaupnosti informacij, ki jih prejme na podlagi odstavka 1, v skladu s členom 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 18

Podrobna pravila

Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Ta pravila lahko zajemajo zlasti postopke za pripravo in sprejetje osnutkov načrtov skupne uporabe.

POGLAVJE IV

PRISTOJNOSTI AGENCIJE

Člen 19

Določitev uradnikov Agencije za inšpektorje Unije

Uradniki Agencije se lahko v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1224/2009 določijo za inšpektorje Unije v mednarodnih vodah.

Člen 20

Ukrepi Agencije

Kadar je to ustrezno, Agencija:

| (a) | izdaja priročnike o harmoniziranih standardih za inšpekcijske preglede; |
| --- | --- |

(a)

izdaja priročnike o harmoniziranih standardih za inšpekcijske preglede;

| (b) | pripravlja navodila, ki odražajo najboljše prakse v zvezi z nadzorom skupne ribiške politike, vključno z usposabljanjem nadzornih uradnikov, in ta navodila redno posodablja; |
| --- | --- |

(b)

pripravlja navodila, ki odražajo najboljše prakse v zvezi z nadzorom skupne ribiške politike, vključno z usposabljanjem nadzornih uradnikov, in ta navodila redno posodablja;

| (c) | Komisiji zagotavlja potrebno tehnično in upravno podporo za izvajanje njenih nalog. |
| --- | --- |

(c)

Komisiji zagotavlja potrebno tehnično in upravno podporo za izvajanje njenih nalog.

Člen 21

Sodelovanje

1.   Države članice in Komisija sodelujejo z Agencijo in ji zagotavljajo potrebno pomoč pri izpolnjevanju njenega namena.

2.   Agencija z ustreznim upoštevanjem različnih pravnih sistemov v posameznih državah članicah spodbuja sodelovanje med državami članicami ter med njimi in Komisijo pri razvijanju harmoniziranih standardov za nadzor v skladu z zakonodajo Unije ter ob upoštevanju najboljših praks v državah članicah in dogovorjenih mednarodnih standardov.

Člen 22

Enota za izjemne razmere

1.   Kadar Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo najmanj dveh držav članic ugotovi, da gre za razmere z neposrednim, posrednim ali morebitnim resnim tveganjem za skupno ribiško politiko, in tega tveganja ni mogoče preprečiti, odpraviti ali zmanjšati z obstoječimi sredstvi ali ga ni mogoče ustrezno obvladati, o tem takoj uradno obvesti Agencijo.

2.   Agencija na podlagi uradnega obvestila Komisije ali na lastno pobudo takoj ustanovi enoto za izjemne razmere in o tem obvesti Komisijo.

Člen 23

Naloge enote za izjemne razmere

1.   Enota za izjemne razmere, ki jo ustanovi Agencija, je odgovorna za zbiranje in vrednotenje vseh relevantnih informacij ter ugotavljanje razpoložljivih možnosti za čim učinkovitejše in hitrejše preprečevanje, odpravo ali zmanjšanje tveganja za skupno ribiško politiko.

2.   Enota za izjemne razmere lahko zaprosi za pomoč kateri koli javni organ ali posameznika, za katerega meni, da ima potrebno strokovno znanje in izkušnje za učinkovito obvladovanje izjemnih razmer.

3.   Agencija zagotovi potrebno usklajevanje za primeren in pravočasen odziv na izjemne razmere.

4.   Enota za izjemne razmere, kadar je to ustrezno, obvešča javnost o možnih tveganjih in sprejetih ukrepih.

Člen 24

Večletni delovni program

1.   V večletnem delovnem programu Agencije so določeni njeni splošni cilji, pristojnosti, naloge, kazalniki uspešnosti in prednostne naloge za vsak ukrep Agencije v petletnem obdobju. Vanj se vključita predstavitev načrta kadrovske politike in ocena dodeljenih proračunskih sredstev za doseganje ciljev navedenega petletnega obdobja.

2.   Večletni delovni program je oblikovan v skladu s sistemom in metodologijo upravljanja po dejavnosti, ki ju je razvila Komisija. Sprejme ga upravni odbor.

3.   Delovni program iz člena 32(2)(c) se sklicuje na večletni delovni program. V njem se jasno navedejo dodatki, spremembe ali izbrisi v primerjavi z delovnim programom za preteklo leto ter napredek pri doseganju splošnih ciljev in izpolnjevanju prednostnih nalog večletnega delovnega programa.

Člen 25

Sodelovanje v pomorskih zadevah

Agencija prispeva k izvajanju integrirane pomorske politike EU in zlasti sklepa upravne sporazume z drugimi organi v zadevah iz področja uporabe te uredbe po odobritvi s strani upravnega odbora. Izvršni direktor v zgodnji fazi pogajanj o tem obvesti Komisijo in države članice.

Člen 26

Podrobna pravila

Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Ta pravila lahko zlasti zajemajo oblikovanje načrtov za obvladovanje izjemnih razmer, ustanovitev enote za izjemne razmere in praktične postopke, ki jih je treba izvajati.

POGLAVJE V

NOTRANJA STRUKTURA IN DELOVANJE

Člen 27

Pravni status in sedež

1.   Agencija je organ Unije in je pravna oseba.

2.   V vsaki državi članici Agencija uživa najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava njihova zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Agencijo zastopa njen izvršni direktor.

4.   Sedež agencije je v mestu Vigo, Španija.

Člen 28

Uslužbenci

1.   Za osebje Agencije se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (14) in predpisi, ki so jih skupaj sprejele institucije Evropske unije za izvajanje teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev. Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebna podrobna pravila uporabe.

2.   Brez poseganja v člen 39 Agencija za svoje osebje izvršuje pooblastila, ki jih ji organ za imenovanja dodeli s Kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

3.   Osebje Agencije sestavljajo uradniki, ki jih Agenciji začasno dodeli Komisija, in drugi uslužbenci, ki jih Agencija zaposli glede na potrebe izvajanja svojih nalog.

Agencija lahko zaposli tudi uradnike, ki jih države članice dodelijo začasno.

Člen 29

Privilegiji in imunitete

Za Agencijo se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

Člen 30

Odgovornost

1.   Pogodbeno odgovornost Agencije ureja pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2.   Sodišče Evropske unije je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v pogodbi, ki jo sklene Agencija.

3.   V primeru nepogodbene odgovornosti Agencija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo je povzročila ali ki so jo povzročili njeni uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti. Sodišče je pristojno v vseh sporih v zvezi z odškodninami za takšno škodo.

4.   Osebno odgovornost uslužbencev Agencije urejajo določbe Kadrovskih predpisov in pogojih za zaposlitev, ki se uporabljajo zanje.

Člen 31

Jeziki

1.   Za Agencijo se uporabljajo določbe Uredbe Sveta št. 1 (15).

2.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Agencije, zagotavlja Prevajalski center organov Evropske unije.

Člen 32

Vzpostavitev in pooblastila upravnega odbora

1.   Agencija ima upravni odbor.

2.   Upravni odbor:

| (a) | v skladu s členom 39 imenuje in razreši izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s členom 39 imenuje in razreši izvršnega direktorja;

| (b) | vsako leto do 30. aprila sprejme splošno poročilo Agencije za preteklo leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam. Poročilo se objavi; |
| --- | --- |

(b)

vsako leto do 30. aprila sprejme splošno poročilo Agencije za preteklo leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam. Poročilo se objavi;

| (c) | vsako leto do 31. oktobra ob upoštevanju mnenja Komisije in držav članic sprejme delovni program Agencije za prihodnje leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in državam članicam;
  Delovni program vsebuje prednostne naloge Agencije. Prednost daje dolžnostim Agencije v zvezi s programi nadzora in spremljanja. Sprejme se brez poseganja v letni proračunski postopek Unije. Če Komisija v 30 dneh od datuma sprejetja delovnega programa izrazi svoje nestrinjanje s programom, upravni odbor v drugi obravnavi ponovno pregleda program in ga z morebitnimi spremembami sprejme v roku dveh mesecev; |
| --- | --- |

(c)

vsako leto do 31. oktobra ob upoštevanju mnenja Komisije in držav članic sprejme delovni program Agencije za prihodnje leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in državam članicam;

Delovni program vsebuje prednostne naloge Agencije. Prednost daje dolžnostim Agencije v zvezi s programi nadzora in spremljanja. Sprejme se brez poseganja v letni proračunski postopek Unije. Če Komisija v 30 dneh od datuma sprejetja delovnega programa izrazi svoje nestrinjanje s programom, upravni odbor v drugi obravnavi ponovno pregleda program in ga z morebitnimi spremembami sprejme v roku dveh mesecev;

| (d) | sprejme končni proračun Agencije pred začetkom proračunskega leta in ga po potrebi prilagodi v skladu s prispevkom Unije in drugimi prihodki Agencije; |
| --- | --- |

(d)

sprejme končni proračun Agencije pred začetkom proračunskega leta in ga po potrebi prilagodi v skladu s prispevkom Unije in drugimi prihodki Agencije;

| (e) | izvršuje svoje dolžnosti glede proračuna Agencije v skladu s členi 44, 45 in 47; |
| --- | --- |

(e)

izvršuje svoje dolžnosti glede proračuna Agencije v skladu s členi 44, 45 in 47;

| (f) | ukrepa zoper disciplinske kršitve izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

(f)

ukrepa zoper disciplinske kršitve izvršnega direktorja;

| (g) | določi svoj poslovnik, ki lahko po potrebi omogoča ustanovitev pododborov upravnega odbora; |
| --- | --- |

(g)

določi svoj poslovnik, ki lahko po potrebi omogoča ustanovitev pododborov upravnega odbora;

| (h) | sprejme postopke, potrebne za izvajanje nalog Agencije. |
| --- | --- |

(h)

sprejme postopke, potrebne za izvajanje nalog Agencije.

Člen 33

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo predstavniki držav članic in šest predstavnikov Komisije. Vsaka država članica ima pravico imenovati enega člana. Države članice in Komisija imenujejo po enega namestnika za vsakega člana, ki ga zastopa med njegovo odsotnostjo.

2.   Člani odbora so imenovani na podlagi stopnje ustreznih izkušenj in strokovnega znanja na področju nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva.

3.   Mandat vsakega člana je pet let od dneva imenovanja. Mandat se lahko podaljša.

Člen 34

Predsedovanje upravnemu odboru

1.   Upravni odbor izvoli predsednika izmed predstavnikov Komisije. Upravni odbor izmed svojih članov izvoli namestnika predsednika. Namestnik predsednika samodejno prevzame vlogo predsednika, če ta zaradi zadržanosti ne more opravljati svojih dolžnosti.

2.   Mandat predsednika in namestnika predsednika je tri leta in preneha s prenehanjem njunega članstva v upravnem odboru. Mandat se lahko enkrat podaljša.

Člen 35

Sestanki

1.   Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik. Dnevni red določi predsednik ob upoštevanju predlogov članov upravnega odbora in izvršnega direktorja Agencije.

2.   Izvršni direktor in predstavnik, ki ga imenuje svetovalni odbor, se udeležujeta posvetovanj brez pravice glasovanja.

3.   Upravni odbor skliče redni sestanek vsaj enkrat na leto. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika ali na zahtevo Komisije ali ene tretjine držav članic, ki so zastopane v upravnem odboru.

4.   Če gre za zaupno zadevo ali nasprotje interesov, lahko upravni odbor odloči, da se določene točke dnevnega reda obravnavajo brez prisotnosti predstavnika, ki ga je imenoval svetovalni odbor. Podrobna pravila za izvajanje te določbe se lahko določijo v poslovniku.

5.   Upravni odbor lahko na sestanke kot opazovalca povabi kogarkoli, čigar mnenje utegne biti pomembno.

6.   Ob upoštevanju določb poslovnika upravnega odbora lahko njegovim članom pomagajo svetovalci ali izvedenci.

7.   Agencija zagotavlja tajništvo upravnega odbora.

Člen 36

Glasovanje

1.   Upravni odbor svoje odločitve sprejema z absolutno večino glasov.

2.   Vsak član ima en glas. V primeru odsotnosti člana ima njihov namestnik pravico do glasovanja v njegovem imenu.

3.   V poslovniku se določi podrobnejša ureditev glasovanja, po potrebi zlasti pogoji, po katerih član lahko deluje v imenu drugega člana, in morebitne zahteve glede sklepčnosti.

Člen 37

Izjava o interesih

Člani upravnega odbora podajo izjavo o interesih, iz katere je razvidno, da ne obstajajo nikakršni interesi, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost, ali nikakršni neposredni ali posredni interesi, ki bi se lahko razumeli kot vpliv na njihovo neodvisnost. Te izjave se predložijo vsako leto v pisni obliki ali kadar koli se pojavi nasprotje interesov v zvezi s točkami dnevnega reda. V slednjem primeru zadevni član nima pravice do glasovanja o takih točkah.

Člen 38

Dolžnosti in pooblastila izvršnega direktorja

1.   Agencijo vodi izvršni direktor. Brez poseganja v posamezne pristojnosti Komisije in upravnega odbora izvršni direktor ne sme zahtevati ali sprejemati navodil od katere koli vlade ali drugega organa.

2.   Izvršni direktor pri izvrševanju svojih nalog uveljavlja načela skupne ribiške politike.

3.   Izvršni direktor ima naslednje dolžnosti in pooblastila:

| (a) | pripravi osnutek delovnega programa in ga po posvetovanju s Komisijo in državami članicami predloži upravnemu odboru. Sprejme potrebne ukrepe za izvajanje delovnega programa v okviru, ki ga določa ta uredba, njena pravila izvajanja in pravo, ki se uporablja; |
| --- | --- |

(a)

pripravi osnutek delovnega programa in ga po posvetovanju s Komisijo in državami članicami predloži upravnemu odboru. Sprejme potrebne ukrepe za izvajanje delovnega programa v okviru, ki ga določa ta uredba, njena pravila izvajanja in pravo, ki se uporablja;

| (b) | sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih predpisov in objavo obvestil, za zagotovitev organizacije in delovanja Agencije v skladu z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih predpisov in objavo obvestil, za zagotovitev organizacije in delovanja Agencije v skladu z določbami te uredbe;

| (c) | sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem odločitev glede odgovornosti Agencije v skladu s poglavjema II in III, vključno z zakupom ter upravljanjem sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov ter delovanjem informacijske mreže; |
| --- | --- |

(c)

sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem odločitev glede odgovornosti Agencije v skladu s poglavjema II in III, vključno z zakupom ter upravljanjem sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov ter delovanjem informacijske mreže;

| (d) | odgovarja na zahteve Komisije in na prošnje držav članic za pomoč v skladu s členi 6, 7 in 16; |
| --- | --- |

(d)

odgovarja na zahteve Komisije in na prošnje držav članic za pomoč v skladu s členi 6, 7 in 16;

| (e) | organizira učinkovit sistem spremljanja, da tako lahko primerja dosežke Agencije z njenimi operativnimi cilji. Naj tej podlagi izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži upravnemu odboru. Oblikuje redne postopke vrednotenja, ki ustrezajo priznanim strokovnim standardom; |
| --- | --- |

(e)

organizira učinkovit sistem spremljanja, da tako lahko primerja dosežke Agencije z njenimi operativnimi cilji. Naj tej podlagi izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži upravnemu odboru. Oblikuje redne postopke vrednotenja, ki ustrezajo priznanim strokovnim standardom;

| (f) | v odnosu do osebja izvaja pooblastila, določena v členu 28(2); |
| --- | --- |

(f)

v odnosu do osebja izvaja pooblastila, določena v členu 28(2);

| (g) | izdela ocene prihodkov in odhodkov Agencije v skladu s členom 44 in izvršuje proračun v skladu s členom 45. |
| --- | --- |

(g)

izdela ocene prihodkov in odhodkov Agencije v skladu s členom 44 in izvršuje proračun v skladu s členom 45.

4.   Izvršni direktor je za svoje dejavnosti odgovoren upravnemu odboru.

Člen 39

Imenovanje in razrešitev izvršnega direktorja

1.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na podlagi sposobnosti in ustreznih dokumentiranih izkušenj na področju skupne ribiške politike ter nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva s seznama najmanj dveh kandidatov, ki ga predlaga Komisija po postopku izbora, ki sledi objavi razpisa za prosto mesto v Uradnem listu Evropske unije in objavi oglasa za prijavo kandidature.

2.   Za razrešitev izvršnega direktorja je pristojen upravni odbor. O tem razpravlja na zahtevo Komisije ali ene tretjine svojih članov.

3.   Upravni odbor sprejme odločitev iz odstavka 1 in 2 z dvotretjinsko večino svojih članov.

4.   Mandat izvršnega direktorja je pet let. Na predlog Komisije in s soglasjem dveh tretjin članov upravnega odbora se lahko mandat enkrat podaljša za nadaljnjih pet let.

Člen 40

Svetovalni odbor

1.   Svetovalni odbor sestavljajo predstavniki svetovalnih svetov iz člena 43 Uredbe (EU) št. 1380/2013, in sicer vsak svetovalni svet imenuje po enega predstavnika. Predstavnike lahko nadomeščajo njihovi namestniki, ki so bili imenovani istočasno.

2.   Člani svetovalnega odbora ne smejo biti člani upravnega odbora.

Svetovalni odbor imenuje enega izmed svojih članov, da se udeležuje posvetovanj upravnega odbora brez pravice glasovanja.

3.   Svetovalni odbor izvršnemu direktorju na njegovo zahtevo svetuje pri opravljanju njegovih dolžnosti, ki izhajajo iz te uredbe.

4.   Svetovalnemu odboru predseduje izvršni direktor. Sestaja se najmanj enkrat na leto na povabilo predsedujočega.

5.   Agencija zagotavlja logistično podporo, potrebno za svetovalni odbor, in zagotavlja tajništvo za seje odbora.

6.   Člani upravnega odbora se lahko udeležujejo sej svetovalnega odbora.

Člen 41

Preglednost in obveščanje

1.   Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za dokumente Agencije.

2.   Upravni odbor v šestih mesecih po prvem sestanku sprejme praktične ureditve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Agencija lahko na lastno pobudo komunicira na področjih v okviru njenega namena. Zlasti zagotavlja, da se javnosti in vsem zainteresiranim stranem hitro podajo nepristranske, zanesljive in lahko razumljive informacije o njenem delu.

4.   Upravni odbor določi potrebna notranja pravila za izvajanje odstavka 3.

5.   Odločitve, ki jih sprejme Agencija v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, lahko privedejo do vložitve pritožbe pri Evropskem varuhu človekovih pravic ali predstavljajo predmet tožbe pred Sodiščem v skladu s členoma 228 in 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

6.   Za informacije, ki jih v skladu s to uredbo zbereta Komisija in Agencija, velja Uredba (EU) 2018/1725.

Člen 42

Zaupnost

1.   Člani upravnega odbora, izvršni direktor in člani osebja Agencije so tudi po prenehanju njihovih dolžnosti zavezani zahtevam zaupnosti v skladu s členom 339 PDEU.

2.   Upravni odbor določi notranja pravila glede praktičnih ureditev za izvajanje zahtev zaupnosti iz odstavka 1.

Člen 43

Dostop do informacij

1.   Komisija ima popoln dostop do informacij, ki jih zbere Agencija. Na zahtevo Komisije ji Agencija posreduje vse informacije in oceno teh informacij v obliki, ki jo določi Komisija.

2.   Države članice, ki jih določena operacija Agencije zadeva, imajo dostop do informacij, ki jih zbere Agencija v zvezi s to operacijo ob upoštevanju pogojev, ki se lahko določijo v skladu s postopkom iz člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 44

Proračun

1.   Prihodke Agencije sestavljajo:

| (a) | prispevek Unije iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek Komisije); |
| --- | --- |

(a)

prispevek Unije iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek Komisije);

| (b) | plačila za storitve, ki jih Agencija opravi za države članice v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(b)

plačila za storitve, ki jih Agencija opravi za države članice v skladu s členom 6;

| (c) | plačila za publikacije, usposabljanja in/ali druge storitve, ki jih zagotovi Agencija. |
| --- | --- |

(c)

plačila za publikacije, usposabljanja in/ali druge storitve, ki jih zagotovi Agencija.

2.   Stroški Agencije pokrivajo stroške osebja, uprave, infrastrukture in operativne stroške.

3.   Izvršni direktor pripravi osnutek poročila o oceni prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje proračunsko leto in ga posreduje upravnemu odboru skupaj z osnutkom organizacijske sheme.

4.   Prihodki in odhodki morajo biti uravnoteženi.

5.   Upravni odbor na podlagi osnutka poročila o oceni prihodkov in odhodkov vsako leto pripravi poročilo o oceni prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje proračunsko leto.

6.   Poročilo o oceni iz odstavka 5, ki vključuje osnutek organizacijske sheme, in začasni delovni program upravni odbor najkasneje do 31. marca posreduje Komisiji.

7.   Poročilo o oceni Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ) skupaj s predhodnim osnutkom splošnega proračuna Evropske unije.

8.   Na podlagi poročila o oceni Komisija v predhodni osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje za nujne za organizacijsko shemo, in znesek subvencije iz splošnega proračuna, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 314 PDEU.

9.   Proračunski organ odobri dodelitev subvencije Agenciji. Proračunski organ sprejme organizacijsko shemo Agencije.

10.   Proračun sprejme upravni odbor. Dokončen postane, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

11.   Upravni odbor organ pristojen za proračun v najkrajšem možnem času uradno obvesti o svojih namerah glede izvajanja projektov, ki bi lahko imeli znaten finančni vpliv na financiranje proračuna, zlasti projektov v zvezi z nepremičninami, npr. najemanjem ali nakupom objektov. O tem obvesti Komisijo.

12.   Če del proračunskega organa uradno sporoči svojo namero o izdaji mnenja, ga upravnemu odboru posreduje v šestih tednih od prejetja uradnega obvestila o projektu.

Člen 45

Izvrševanje in nadzor proračuna

1.   Izvršni direktor izvršuje proračun Agencije.

2.   Najpozneje do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Agencije sporoči začasni zaključni račun računovodji Komisije, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za to proračunsko leto. Računovodja Komisije združi začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 245 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega Parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba).

3.   Najpozneje do 31. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Komisije Računskemu sodišču posreduje začasni zaključni račun Agencije, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za to proračunsko leto. Poročilo o proračunskem in finančnem poslovodenju za to proračunsko leto se predložijo tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Po prejemu ugotovitev Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Agencije v skladu s členom 246 Finančne uredbe, izvršni direktor na lastno odgovornost pripravi končni zaključni računi Agencije in ga predloži upravnemu odboru v presojo.

5.   Upravni odbor izda mnenje o končnem zaključnem računu Agencije.

6.   Najpozneje do 1. julija naslednje leto izvršni direktor končni zaključni račun skupaj z mnenjem upravnega odbora predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

7.   Končni zaključni račun se objavi.

8.   Agencija vzpostavi funkcijo notranjega revizorja, ki se izvede v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi.

9.   Izvršni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove ugotovitve najpozneje do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

10.   Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predloži vse potrebne informacije za nemoteno izvedbo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto, kot je določeno v členu 261(3) Finančne uredbe.

11.   Evropski parlament na predlog Sveta pred 30. aprilom čez dve leti podeli razrešnico izvršnemu direktorju Agencije glede izvrševanja proračuna za zadevno leto.

Člen 46

Boj proti goljufiji

1.   Za boj proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem se za Agencijo brez omejitev uporabljajo določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013.

2.   Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah, ki jih opravi OLAF, in vsemu svojemu osebju brez odlašanja izda ustrezne določbe.

3.   Odločitve glede financiranja in izvedbeni sporazumi ter z njimi povezanimi instrumenti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi na kraju samem izvajata preglede pri prejemnikih finančne podpore Agencije in pri uslužbencih, ki so odgovorni za dodeljevanje te podpore.

Člen 47

Finančne določbe

Upravni odbor po prejetju soglasja Komisije in mnenja Računskega sodišča sprejme finančna pravila Agencije. Finančna pravila Agencije ne smejo odstopati od Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 (17), razen če je to izrecno potrebno za delovanje Agencije in s predhodnim soglasjem Komisije.

17

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 48

Vrednotenje

1.   V petih letih od datuma, ko Agencija prevzame svoje obveznosti, in vsakih nadaljnjih pet let, upravni odbor naroči neodvisno zunanje vrednotenje izvajanja te uredbe. Komisija Agenciji dovoli dostop do vseh informacij, ki so po mnenju Agencije potrebne za vrednotenje.

2.   Z vsakim vrednotenjem se oceni učinek te uredbe, uporabnost, pomen in učinkovitost Agencije in njene delovne prakse ter njen prispevek k doseganju visoke ravni skladnosti s predpisi v okviru skupne ribiške politike. Upravni odbor v soglasju s Komisijo in po posvetovanju z udeleženimi stranmi izda posebna pooblastila.

3.   Upravni odbor prejme vrednotenje in Komisiji izda priporočila glede sprememb te uredbe, Agencije in njene delovne prakse. Ugotovitve vrednotenja in priporočila Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ter jih objavi.

Člen 49

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 768/2005 se razveljavi.

Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 50

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. marca 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 5. marca 2019.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Evropske agencije za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

3

(4)  Glej Prilogo I.

4

(5)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

6

(7)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, p. 39).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

8

(9)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

9

(10)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

13

(14)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

14

(15)  Uredba Sveta št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL L 17, 6.10.1958, str. 385/58).

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

16

(17)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 7.12.2013, str. 42).

17

---

PRILOGA I

Razveljavljena uredba s seznamom naknadnih sprememb

| Uredba Sveta (ES) št. 768/2005
  (UL L 128, 21.5.2005, str. 1). | |
| --- | --- |
| Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009
  (UL L 343, 22.11.2009, str. 1). | Samo člen 120 |
| Uredba (EU) 2016/1626 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 251, 16.9.2016, str. 80). | |

Uredba Sveta (ES) št. 768/2005

(UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009

(UL L 343, 22.11.2009, str. 1).

Samo člen 120

Uredba (EU) 2016/1626 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 251, 16.9.2016, str. 80).

---

PRILOGA II

Korelacijska tabela

| Uredba (ES) št. 768/2005 | Ta uredba |
| --- | --- |
| členi 1 do 7 | členi 1 do 7 |
| Člen 7a | Člen 8 |
| Člen 8 | Člen 9 |
| Člen 9 | Člen 10 |
| Člen 10 | Člen 11 |
| Člen 11 | Člen 12 |
| Člen 12 | Člen 13 |
| Člen 13 | Člen 14 |
| Člen 14 | Člen 15 |
| Člen 15 | Člen 16 |
| Člen 16 | Člen 17 |
| Člen 17 | Člen 18 |
| Člen 17a | Člen 19 |
| Člen 17b | Člen 20 |
| Člen 17c | Člen 21 |
| Člen 17d | Člen 22 |
| Člen 17e | Člen 23 |
| Člen 17f | Člen 24 |
| Člen 17g | Člen 25 |
| Člen 17h | Člen 26 |
| Člen 18 | Člen 27 |
| Člen 19 | Člen 28 |
| Člen 20 | Člen 29 |
| Člen 21 | Člen 30 |
| Člen 22 | Člen 31 |
| Člen 23 | Člen 32 |
| Člen 24 | Člen 33 |
| Člen 25 | Člen 34 |
| Člen 26 | Člen 35 |
| Člen 27 | Člen 36 |
| Člen 28 | Člen 37 |
| Člen 29 | Člen 38 |
| Člen 30 | Člen 39 |
| Člen 31 | Člen 40 |
| Člen 32 | Člen 41 |
| Člen 33 | Člen 42 |
| Člen 34 | Člen 43 |
| Člen 35 | Člen 44 |
| Člen 36 | Člen 45 |
| Člen 37 | Člen 46 |
| Člen 38 | Člen 47 |
| Člen 39 | Člen 48 |
| Člen 40 | — |
| Člen 41 | — |
| — | Člen 49 |
| Člen 42 | Člen 50 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Uredba (ES) št. 768/2005

Ta uredba

členi 1 do 7

členi 1 do 7

Člen 7a

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 10

Člen 10

Člen 11

Člen 11

Člen 12

Člen 12

Člen 13

Člen 13

Člen 14

Člen 14

Člen 15

Člen 15

Člen 16

Člen 16

Člen 17

Člen 17

Člen 18

Člen 17a

Člen 19

Člen 17b

Člen 20

Člen 17c

Člen 21

Člen 17d

Člen 22

Člen 17e

Člen 23

Člen 17f

Člen 24

Člen 17g

Člen 25

Člen 17h

Člen 26

Člen 18

Člen 27

Člen 19

Člen 28

Člen 20

Člen 29

Člen 21

Člen 30

Člen 22

Člen 31

Člen 23

Člen 32

Člen 24

Člen 33

Člen 25

Člen 34

Člen 26

Člen 35

Člen 27

Člen 36

Člen 28

Člen 37

Člen 29

Člen 38

Člen 30

Člen 39

Člen 31

Člen 40

Člen 32

Člen 41

Člen 33

Člen 42

Člen 34

Člen 43

Člen 35

Člen 44

Člen 36

Člen 45

Člen 37

Člen 46

Člen 38

Člen 47

Člen 39

Člen 48

Člen 40

—

Člen 41

—

—

Člen 49

Člen 42

Člen 50

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 25.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/38

---

UREDBA (EU) 2019/474 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 33, 114 in 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja carinski zakonik Unije (v nadaljnjem besedilu: Zakonik), ki določa splošna pravila in postopke, ki se uporabljajo za vnos blaga na carinsko območje Unije ali iznos blaga s carinskega območja Unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja carinski zakonik Unije (v nadaljnjem besedilu: Zakonik), ki določa splošna pravila in postopke, ki se uporabljajo za vnos blaga na carinsko območje Unije ali iznos blaga s carinskega območja Unije.

| (2) | Italijansko občino Campione d'Italia, italijansko enklavo na ozemlju Švice, in italijanske vode Luganskega jezera bi bilo treba vključiti v carinsko območje Unije, ker zgodovinski razlogi, kot sta njuna osamitev in gospodarsko slabši položaj, na podlagi katerih sta bili ti ozemlji izključeni, ne obstajajo več. Iz istih razlogov bi bilo treba ti ozemlji vključiti v splošne ureditve za trošarine, pri čemer bi morali ostati izključeni iz skupnega sistema za davek na dodano vrednost. Za zagotovitev, da se te spremembe od danega trenutka uporabljajo dosledno, bi morala vključitev teh ozemelj v carinsko območje Unije veljati od 1. januarja 2020. |
| --- | --- |

(2)

Italijansko občino Campione d'Italia, italijansko enklavo na ozemlju Švice, in italijanske vode Luganskega jezera bi bilo treba vključiti v carinsko območje Unije, ker zgodovinski razlogi, kot sta njuna osamitev in gospodarsko slabši položaj, na podlagi katerih sta bili ti ozemlji izključeni, ne obstajajo več. Iz istih razlogov bi bilo treba ti ozemlji vključiti v splošne ureditve za trošarine, pri čemer bi morali ostati izključeni iz skupnega sistema za davek na dodano vrednost. Za zagotovitev, da se te spremembe od danega trenutka uporabljajo dosledno, bi morala vključitev teh ozemelj v carinsko območje Unije veljati od 1. januarja 2020.

| (3) | Zakonik bi bilo treba spremeniti, da se pojasni, da lahko imetnik odločbe v zvezi z zavezujočimi tarifnimi informacijami (v nadaljnjem besedilu: odločba ZTI) uporablja to odločbo do šest mesecev po razveljavitvi odločbe ZTI, če je razveljavitev posledica dejstva, da navedena odločba ni v skladu s carinsko zakonodajo ali da pogoji, določeni za izdajo odločb ZTI, niso bili ali niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(3)

Zakonik bi bilo treba spremeniti, da se pojasni, da lahko imetnik odločbe v zvezi z zavezujočimi tarifnimi informacijami (v nadaljnjem besedilu: odločba ZTI) uporablja to odločbo do šest mesecev po razveljavitvi odločbe ZTI, če je razveljavitev posledica dejstva, da navedena odločba ni v skladu s carinsko zakonodajo ali da pogoji, določeni za izdajo odločb ZTI, niso bili ali niso več izpolnjeni.

| (4) | Začasna hramba bi morala biti dodana na seznam carinskih formalnosti, ki jih zajema določba Zakonika, ki določa ugasnitev carinskega dolga zaradi neizpolnjevanja, kadar napaka ni pomembneje vplivala na pravilno izvajanje zadevnega postopka, ni bila storjena kot poskus goljufivega ravnanja in se je položaj pozneje uredil. Za namene ugasnitve carinskega dolga v teh primerih začasne hrambe ne bi smeli obravnavati drugače kot carinski postopek. Prenos pooblastila na Komisijo za dopolnitev navedene določbe Zakonika bi bilo tudi treba spremeniti, da se vključi začasna hramba. |
| --- | --- |

(4)

Začasna hramba bi morala biti dodana na seznam carinskih formalnosti, ki jih zajema določba Zakonika, ki določa ugasnitev carinskega dolga zaradi neizpolnjevanja, kadar napaka ni pomembneje vplivala na pravilno izvajanje zadevnega postopka, ni bila storjena kot poskus goljufivega ravnanja in se je položaj pozneje uredil. Za namene ugasnitve carinskega dolga v teh primerih začasne hrambe ne bi smeli obravnavati drugače kot carinski postopek. Prenos pooblastila na Komisijo za dopolnitev navedene določbe Zakonika bi bilo tudi treba spremeniti, da se vključi začasna hramba.

| (5) | Kadar morajo carinski organi izreči vstopno skupno deklaracijo za neveljavno, ker blago, ki ga zajema deklaracija, ni vneseno na carinsko območje Unije, bi bilo treba vstopno skupno deklaracijo izreči za neveljavno brez odlašanja 200 dni po vložitvi deklaracije in ne „v“ 200 dneh, saj je to obdobje, znotraj katerega mora biti blago vneseno na carinsko območje Unije. |
| --- | --- |

(5)

Kadar morajo carinski organi izreči vstopno skupno deklaracijo za neveljavno, ker blago, ki ga zajema deklaracija, ni vneseno na carinsko območje Unije, bi bilo treba vstopno skupno deklaracijo izreči za neveljavno brez odlašanja 200 dni po vložitvi deklaracije in ne „v“ 200 dneh, saj je to obdobje, znotraj katerega mora biti blago vneseno na carinsko območje Unije.

| (6) | Da bi carinskim organom omogočili izvedbo ustrezne analize tveganja in ustreznih kontrol na podlagi tveganja, je treba zagotoviti, da jim gospodarski subjekti predložijo podatke in informacije pred prihodom v zvezi z neunijskim blagom v obliki vstopne skupne deklaracije. Kadar vstopna skupna deklaracija ni bila vložena, preden je bilo blago vneseno na carinsko območje Unije, in obveznost vložitve ni bila opuščena, bi morali gospodarski subjekti podatke in informacije, ki so običajno vključeni v vstopne skupne deklaracije, predložiti v carinskih deklaracijah ali deklaracijah za začasno hrambo. V ta namen bi morala biti možnost za vložitev carinske deklaracije ali deklaracije za začasno hrambo namesto vstopne skupne deklaracije na voljo samo, če to dovolijo carinski organi območja, kjer se blago predloži. Kadar morajo carinski organi izreči deklaracijo za začasno hrambo za neveljavno, ker blago, ki ga zajema deklaracija, ni bilo predloženo carini, bi bilo treba to deklaracijo izreči za neveljavno brez odlašanja po izteku 30 dni od vložitve deklaracije in ne „v“ 30 dneh, saj je to obdobje, znotraj katerega mora biti blago predloženo carini. |
| --- | --- |

(6)

Da bi carinskim organom omogočili izvedbo ustrezne analize tveganja in ustreznih kontrol na podlagi tveganja, je treba zagotoviti, da jim gospodarski subjekti predložijo podatke in informacije pred prihodom v zvezi z neunijskim blagom v obliki vstopne skupne deklaracije. Kadar vstopna skupna deklaracija ni bila vložena, preden je bilo blago vneseno na carinsko območje Unije, in obveznost vložitve ni bila opuščena, bi morali gospodarski subjekti podatke in informacije, ki so običajno vključeni v vstopne skupne deklaracije, predložiti v carinskih deklaracijah ali deklaracijah za začasno hrambo. V ta namen bi morala biti možnost za vložitev carinske deklaracije ali deklaracije za začasno hrambo namesto vstopne skupne deklaracije na voljo samo, če to dovolijo carinski organi območja, kjer se blago predloži. Kadar morajo carinski organi izreči deklaracijo za začasno hrambo za neveljavno, ker blago, ki ga zajema deklaracija, ni bilo predloženo carini, bi bilo treba to deklaracijo izreči za neveljavno brez odlašanja po izteku 30 dni od vložitve deklaracije in ne „v“ 30 dneh, saj je to obdobje, znotraj katerega mora biti blago predloženo carini.

| (7) | Popolna oprostitev uvoznih dajatev bi morala biti določena za blago, ki je bilo popravljeno ali spremenjeno v postopku pasivnega oplemenitenja v državi ali na ozemlju, s katero oziroma katerim je Unija sklenila mednarodni sporazum za takšno oprostitev, da se zagotovi, da Unija izpolnjuje svoje mednarodne zaveze v zvezi s tem. Ker je obseg navedene oprostitve omejen na uvoz proizvodov, ki so bili dejansko popravljeni ali spremenjeni v zadevni državi ali na zadevnem ozemlju, se ta oprostitev ne bi smela uporabljati za uvoz popravljenih ali spremenjenih proizvodov, pridobljenih iz enakovrednega blaga ali nadomestnih proizvodov v okviru sistema standardne zamenjave. Oprostitev uvoznih dajatev se zato ne bi smela uporabljati za to blago in proizvode. |
| --- | --- |

(7)

Popolna oprostitev uvoznih dajatev bi morala biti določena za blago, ki je bilo popravljeno ali spremenjeno v postopku pasivnega oplemenitenja v državi ali na ozemlju, s katero oziroma katerim je Unija sklenila mednarodni sporazum za takšno oprostitev, da se zagotovi, da Unija izpolnjuje svoje mednarodne zaveze v zvezi s tem. Ker je obseg navedene oprostitve omejen na uvoz proizvodov, ki so bili dejansko popravljeni ali spremenjeni v zadevni državi ali na zadevnem ozemlju, se ta oprostitev ne bi smela uporabljati za uvoz popravljenih ali spremenjenih proizvodov, pridobljenih iz enakovrednega blaga ali nadomestnih proizvodov v okviru sistema standardne zamenjave. Oprostitev uvoznih dajatev se zato ne bi smela uporabljati za to blago in proizvode.

| (8) | Kadar morajo carinski organi izreči izstopno skupno deklaracijo ali obvestilo o ponovnem izvozu za neveljavno, ker zadevno blago ni bilo izneseno s carinskega območja Unije, bi bilo treba deklaracijo ali obvestilo izreči za neveljavno brez odlašanja po izteku 150 dni od vložitve deklaracije in ne „v“ 150 dneh, saj je to obdobje, znotraj katerega mora biti blago izneseno s carinskega območja Unije. |
| --- | --- |

(8)

Kadar morajo carinski organi izreči izstopno skupno deklaracijo ali obvestilo o ponovnem izvozu za neveljavno, ker zadevno blago ni bilo izneseno s carinskega območja Unije, bi bilo treba deklaracijo ali obvestilo izreči za neveljavno brez odlašanja po izteku 150 dni od vložitve deklaracije in ne „v“ 150 dneh, saj je to obdobje, znotraj katerega mora biti blago izneseno s carinskega območja Unije.

| (9) | V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno, da se za doseganje osnovnih ciljev omogočanja učinkovitega delovanja carinske unije in izvajanja skupne trgovinske politike obravnava več tehničnih težav, ki so bile ugotovljene pri izvajanju Zakonika od njegovega začetka veljavnosti, da se dve ozemlji države članice vključita v carinsko območje Unije ter da se Zakonik uskladi z mednarodnimi sporazumi, ki v času sprejetja Zakonika še niso veljali. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno, da se za doseganje osnovnih ciljev omogočanja učinkovitega delovanja carinske unije in izvajanja skupne trgovinske politike obravnava več tehničnih težav, ki so bile ugotovljene pri izvajanju Zakonika od njegovega začetka veljavnosti, da se dve ozemlji države članice vključita v carinsko območje Unije ter da se Zakonik uskladi z mednarodnimi sporazumi, ki v času sprejetja Zakonika še niso veljali. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (10) | Uredbo (EU) št. 952/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (EU) št. 952/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 952/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 4(1) se dvanajsta alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | ozemlje Italijanske republike, razen občine Livigno,“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 4(1) se dvanajsta alinea nadomesti z naslednjim:

„—

| (2) | v členu 34(9) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „9.   Kadar odločba ZTI ali ZIPB preneha veljati v skladu s točko (b) odstavka 1 ali z odstavkom 2 ali je razveljavljena v skladu z odstavkom 5, 7 ali 8, se lahko odločba ZTI ali ZIPB še vedno uporablja v zvezi z zavezujočimi pogodbami, ki so temeljile na tej odločbi in so bile sklenjene, preden je ta prenehala veljati ali bila razveljavljena. Navedena podaljšana uporaba ni mogoča, kadar se odločba ZIPB sprejme glede blaga, ki se izvozi.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 34(9) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„9.   Kadar odločba ZTI ali ZIPB preneha veljati v skladu s točko (b) odstavka 1 ali z odstavkom 2 ali je razveljavljena v skladu z odstavkom 5, 7 ali 8, se lahko odločba ZTI ali ZIPB še vedno uporablja v zvezi z zavezujočimi pogodbami, ki so temeljile na tej odločbi in so bile sklenjene, preden je ta prenehala veljati ali bila razveljavljena. Navedena podaljšana uporaba ni mogoča, kadar se odločba ZIPB sprejme glede blaga, ki se izvozi.“;

| (3) | v členu 124(1) se točka (h)(i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | napaka, zaradi katere je carinski dolg nastal, ni pomembneje vplivala na pravilnost operacije začasne hrambe ali zadevnega carinskega postopka in ni bila storjena kot poskus goljufivega ravnanja;“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 124(1) se točka (h)(i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

napaka, zaradi katere je carinski dolg nastal, ni pomembneje vplivala na pravilnost operacije začasne hrambe ali zadevnega carinskega postopka in ni bila storjena kot poskus goljufivega ravnanja;“;

| (4) | člen 126 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 126
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 284, da se določi seznam napak brez pomembnega vpliva na pravilnost operacije začasne hrambe ali zadevnega carinskega postopka in dopolni točka (h)(i) člena 124(1).“; |
| --- | --- |

(4)

člen 126 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 126

Prenos pooblastila

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 284, da se določi seznam napak brez pomembnega vpliva na pravilnost operacije začasne hrambe ali zadevnega carinskega postopka in dopolni točka (h)(i) člena 124(1).“;

| (5) | v členu 129 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar blago, za katero je bila vložena vstopna skupna deklaracija, ni vneseno na carinsko območje Unije, carinski organi to deklaracijo brez odlašanja izrečejo za neveljavno v naslednjih primerih:






  (a) | na podlagi zahtevka deklaranta ali |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 129 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar blago, za katero je bila vložena vstopna skupna deklaracija, ni vneseno na carinsko območje Unije, carinski organi to deklaracijo brez odlašanja izrečejo za neveljavno v naslednjih primerih:

(a)

na podlagi zahtevka deklaranta ali

| (b) | po izteku 200 dni od vložitve deklaracije.“; |
| --- | --- |

(b)

po izteku 200 dni od vložitve deklaracije.“;

| (6) | v členu 139 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Kadar se carini predloži neunijsko blago, ki ni zajeto z vstopno skupno deklaracijo, ena od oseb iz člena 127(4) brez poseganja v člen 127(6) nemudoma vloži takšno deklaracijo oziroma z dovoljenjem carinskih organov namesto tega vloži carinsko deklaracijo ali deklaracijo za začasno hrambo, razen kadar se obveznost vložitve vstopne skupne deklaracije opusti. Kadar se v takšnih okoliščinah vloži carinska deklaracija ali deklaracija za začasno hrambo, deklaracija vsebuje vsaj podrobnosti, potrebne za vstopno skupno deklaracijo.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 139 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Kadar se carini predloži neunijsko blago, ki ni zajeto z vstopno skupno deklaracijo, ena od oseb iz člena 127(4) brez poseganja v člen 127(6) nemudoma vloži takšno deklaracijo oziroma z dovoljenjem carinskih organov namesto tega vloži carinsko deklaracijo ali deklaracijo za začasno hrambo, razen kadar se obveznost vložitve vstopne skupne deklaracije opusti. Kadar se v takšnih okoliščinah vloži carinska deklaracija ali deklaracija za začasno hrambo, deklaracija vsebuje vsaj podrobnosti, potrebne za vstopno skupno deklaracijo.“;

| (7) | v členu 146 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar blago, za katero je bila vložena deklaracija za začasno hrambo, ni predloženo carini, carinski organi to deklaracijo brez odlašanja izrečejo za neveljavno v naslednjih primerih:






  (a) | na podlagi zahtevka deklaranta ali |
| --- | --- | --- |

(7)

v členu 146 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar blago, za katero je bila vložena deklaracija za začasno hrambo, ni predloženo carini, carinski organi to deklaracijo brez odlašanja izrečejo za neveljavno v naslednjih primerih:

(a)

na podlagi zahtevka deklaranta ali

| (b) | po izteku 30 dni od vložitve deklaracije.“; |
| --- | --- |

(b)

po izteku 30 dni od vložitve deklaracije.“;

| (8) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 260a
  Blago, ki je popravljeno ali spremenjeno na podlagi mednarodnih sporazumov

  1.   Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri oplemenitenim proizvodom, ki se pridobijo iz blaga, danega v postopek pasivnega oplemenitenja, kadar se carinski organi prepričajo, da:






  (a) | je bilo to blago popravljeno ali spremenjeno v državi ali na ozemlju zunaj carinskega območja Unije, s katero oziroma katerim je Unija sklenila mednarodni sporazum za takšno oprostitev, ter |
| --- | --- | --- |

(8)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 260a

Blago, ki je popravljeno ali spremenjeno na podlagi mednarodnih sporazumov

1.   Popolna oprostitev uvoznih dajatev se odobri oplemenitenim proizvodom, ki se pridobijo iz blaga, danega v postopek pasivnega oplemenitenja, kadar se carinski organi prepričajo, da:

(a)

je bilo to blago popravljeno ali spremenjeno v državi ali na ozemlju zunaj carinskega območja Unije, s katero oziroma katerim je Unija sklenila mednarodni sporazum za takšno oprostitev, ter

| (b) | so pogoji za oprostitev uvoznih dajatev, določeni v sporazumu iz točke (a), izpolnjeni. |
| --- | --- |

(b)

so pogoji za oprostitev uvoznih dajatev, določeni v sporazumu iz točke (a), izpolnjeni.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za oplemenitene proizvode, ki se pridobijo iz enakovrednega blaga iz člena 223, in za nadomestne proizvode iz členov 261 in 262.“;

| (9) | v členu 272 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar blago, za katero je bila vložena izstopna skupna deklaracija, ni izneseno s carinskega območja Unije, carinski organi to deklaracijo brez odlašanja izrečejo za neveljavno v naslednjih primerih:






  (a) | na podlagi zahtevka deklaranta ali |
| --- | --- | --- |

(9)

v členu 272 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar blago, za katero je bila vložena izstopna skupna deklaracija, ni izneseno s carinskega območja Unije, carinski organi to deklaracijo brez odlašanja izrečejo za neveljavno v naslednjih primerih:

(a)

na podlagi zahtevka deklaranta ali

| (b) | po izteku 150 dni od vložitve deklaracije.“; |
| --- | --- |

(b)

po izteku 150 dni od vložitve deklaracije.“;

| (10) | v členu 275 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar blago, za katero je bilo vloženo obvestilo o ponovnem izvozu, ni izneseno s carinskega območja Unije, carinski organi to obvestilo brez odlašanja izrečejo za neveljavno v naslednjih primerih:






  (a) | na podlagi zahtevka deklaranta ali |
| --- | --- | --- |

(10)

v členu 275 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar blago, za katero je bilo vloženo obvestilo o ponovnem izvozu, ni izneseno s carinskega območja Unije, carinski organi to obvestilo brez odlašanja izrečejo za neveljavno v naslednjih primerih:

(a)

na podlagi zahtevka deklaranta ali

| (b) | po izteku 150 dni od vložitve obvestila.“ |
| --- | --- |

(b)

po izteku 150 dni od vložitve obvestila.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(1) se uporablja od 1. januarja 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. marca 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 367, 10.10.2018, str. 39.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 18. februarja 2019.

2

(3)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

3

---

DIREKTIVE

| 25.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/42

---

DIREKTIVA SVETA (EU) 2019/475

z dne 18. februarja 2019

o spremembi direktiv 2006/112/ES in 2008/118/ES glede vključitve italijanske občine Campione d'Italia in italijanskih voda Luganskega jezera v carinsko območje Unije in v ozemeljsko uporabo Direktive 2008/118/ES

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 113 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z dopisom z dne 18. julija 2017 je Italija zahtevala, da se italijanska občina Campione d'Italia in italijanske vode Luganskega jezera vključijo v carinsko območje Unije, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter v ozemeljsko uporabo Direktive Sveta 2008/118/ES (4) za namene trošarin, medtem ko bi ta ozemlja ostala zunaj ozemeljske uporabe Direktive Sveta 2006/112/ES (5) za namene davka na dodano vrednost. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 18. julija 2017 je Italija zahtevala, da se italijanska občina Campione d'Italia in italijanske vode Luganskega jezera vključijo v carinsko območje Unije, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter v ozemeljsko uporabo Direktive Sveta 2008/118/ES (4) za namene trošarin, medtem ko bi ta ozemlja ostala zunaj ozemeljske uporabe Direktive Sveta 2006/112/ES (5) za namene davka na dodano vrednost.

| (2) | Italijansko občino Campione d'Italia, italijansko enklavo na švicarskem ozemlju, in italijanske vode Luganskega jezera bi bilo treba vključiti v carinsko območje Unije, ker zgodovinski razlogi, kot sta njuna odročnost in gospodarsko slabši položaj, na podlagi katerih sta bili ti ozemlji izključeni, ne obstajajo več. Iz istih razlogov bi bilo treba ti ozemlji vključiti v ozemeljsko uporabo Direktive 2008/118/ES. |
| --- | --- |

(2)

Italijansko občino Campione d'Italia, italijansko enklavo na švicarskem ozemlju, in italijanske vode Luganskega jezera bi bilo treba vključiti v carinsko območje Unije, ker zgodovinski razlogi, kot sta njuna odročnost in gospodarsko slabši položaj, na podlagi katerih sta bili ti ozemlji izključeni, ne obstajajo več. Iz istih razlogov bi bilo treba ti ozemlji vključiti v ozemeljsko uporabo Direktive 2008/118/ES.

| (3) | Vendar Italija želi, da bi bili ti ozemlji še naprej izključeni iz ozemeljske uporabe Direktive 2006/112/ES, saj je to bistvenega pomena za to, da se z uporabo sistema lokalne posredne obdavčitve v skladu s švicarskim sistemom davka na dodano ohranijo enaki konkurenčni pogoji med gospodarskimi subjekti s sedežem v Švici in italijansko občino Campione d'Italia. |
| --- | --- |

(3)

Vendar Italija želi, da bi bili ti ozemlji še naprej izključeni iz ozemeljske uporabe Direktive 2006/112/ES, saj je to bistvenega pomena za to, da se z uporabo sistema lokalne posredne obdavčitve v skladu s švicarskim sistemom davka na dodano ohranijo enaki konkurenčni pogoji med gospodarskimi subjekti s sedežem v Švici in italijansko občino Campione d'Italia.

| (4) | Ta direktiva bi morala biti tesno povezana z Uredbo (EU) 2019/474 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zato bi se nacionalni ukrepi za prenos, ki so potrebni za skladnost s to direktivo, morali uporabljati od datuma začetka uporabe navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Ta direktiva bi morala biti tesno povezana z Uredbo (EU) 2019/474 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zato bi se nacionalni ukrepi za prenos, ki so potrebni za skladnost s to direktivo, morali uporabljati od datuma začetka uporabe navedene uredbe.

| (5) | Direktivi 2006/112/ES in 2008/118/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Direktivi 2006/112/ES in 2008/118/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V Direktivi 2006/112/ES se člen 6 spremeni:

| (1) | v odstavku 1 se dodata naslednji točki:






  „(f) | Campione d'Italia; |
| --- | --- | --- |

(1)

v odstavku 1 se dodata naslednji točki:

„(f)

Campione d'Italia;

| (g) | italijanske vode Luganskega jezera.“; |
| --- | --- |

(g)

italijanske vode Luganskega jezera.“;

| (2) | v odstavku 2 se točki (f) in (g) črtata. |
| --- | --- |

(2)

v odstavku 2 se točki (f) in (g) črtata.

Člen 2

V členu 5(3) Direktive 2008/118/ES se točki (f) in (g) črtata.

Člen 3

1.   Države članice do 31. decembra 2019 sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od 1. januarja 2020.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih določb predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,18. februarja 2019

Za Svet

Predsednik

N. BĂDĂLĂU

---

(1)  Mnenje z dne 2. oktobra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 11. julija 2018 (UL C 367, 10.10.2018, str. 117).

2

(3)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

3

(4)  Direktiva Sveta 2008/118/ES z dne 16. decembra 2008 o splošnem režimu za trošarino in o razveljavitvi Direktive 92/12/EGS (UL L 9, 14.1.2009, str. 12).

4

(5)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2019/474 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije (glej stran 38 tega Uradnega lista).

6

---