# Az Európai Unió L 177/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 177 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. július 2. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 177

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. július 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1121 határozata (2019. június 25.) az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működése tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1123 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) a 389/2013/EU rendeletnek a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszak alatti technikai végrehajtása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 63 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1124 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 13.) a (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működése tekintetében történő módosításáról | 66 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1125 végrehajtási rendelete (2019. június 5.) a metionin-szulfát cinkkelátjának valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (
  1
  ) | 77 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1126 végrehajtási rendelete (2019. június 25.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről Jambon du Kintoa (OEM) | 81 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1127 határozata (2018. október 4.) a Szlovákia által a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. javára megvalósítani tervezett, SA.45359 – 2017/C (korábbi 2016/N) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2018) 6545. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 82 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1128 végrehajtási határozata (2019. július 1.) az európai központi adattárban tárolt biztonsági ajánlásokhoz és válaszokhoz való hozzáférési jogokról és a 2012/780/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 112 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2019/1121 határozata (2019. június 25.) az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működése tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2019/1123 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) a 389/2013/EU rendeletnek a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszak alatti technikai végrehajtása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

63

*

A Bizottság (EU) 2019/1124 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 13.) a (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működése tekintetében történő módosításáról

66

*

A Bizottság (EU) 2019/1125 végrehajtási rendelete (2019. június 5.) a metionin-szulfát cinkkelátjának valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (
  1
  )

1

77

*

A Bizottság (EU) 2019/1126 végrehajtási rendelete (2019. június 25.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről Jambon du Kintoa (OEM)

81

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2019/1127 határozata (2018. október 4.) a Szlovákia által a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. javára megvalósítani tervezett, SA.45359 – 2017/C (korábbi 2016/N) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2018) 6545. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 6545. számú dokumentummal történt)

1

82

*

A Bizottság (EU) 2019/1128 végrehajtási határozata (2019. július 1.) az európai központi adattárban tárolt biztonsági ajánlásokhoz és válaszokhoz való hozzáférési jogokról és a 2012/780/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2019.7.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/1

---

A TANÁCS (EU) 2019/1121 HATÁROZATA

(2019. június 25.)

az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkének (1) bekezdésére, 100. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 2007. április 23-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) tagállamaival egy szabadkereskedelmi megállapodásról. A felhatalmazás megnyitotta az utat a kétoldalú tárgyalások előtt. |
| --- | --- |

(1)

2007. április 23-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) tagállamaival egy szabadkereskedelmi megállapodásról. A felhatalmazás megnyitotta az utat a kétoldalú tárgyalások előtt.

| (2) | 2009. december 22-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kétoldalú szabadkereskedelmi tárgyalásokat folytasson az ASEAN egyes tagállamaival. 2012 júniusában a Bizottság szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló kétoldalú tárgyalásokat indított Vietnammal, amelyeket a meglévő tárgyalási irányelvekkel összhangban kellett lefolytatni. |
| --- | --- |

(2)

2009. december 22-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kétoldalú szabadkereskedelmi tárgyalásokat folytasson az ASEAN egyes tagállamaival. 2012 júniusában a Bizottság szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló kétoldalú tárgyalásokat indított Vietnammal, amelyeket a meglévő tárgyalási irányelvekkel összhangban kellett lefolytatni.

| (3) | Az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) irányuló tárgyalások lezárultak. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) irányuló tárgyalások lezárultak.

| (4) | A megállapodást – figyelemmel annak egy későbbi időpontban való megkötésére – az Unió nevében alá kell írni, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodást – figyelemmel annak egy későbbi időpontban való megkötésére – az Unió nevében alá kell írni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács jóváhagyja az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírását, figyelemmel az említett megállapodás (1) megkötésére.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. június 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. ANTON

---

(1)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.

1

---

RENDELETEK

| 2019.7.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1122 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. március 12.)

a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működése tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 19. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/87/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése értelmében a 2012. január 1-jétől kezdődően kiadott kibocsátási egységek mindegyikét uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben kell tartani. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket eredetileg a 920/2010/EU bizottsági rendelet (2) hozta létre. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/87/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése értelmében a 2012. január 1-jétől kezdődően kiadott kibocsátási egységek mindegyikét uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben kell tartani. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket eredetileg a 920/2010/EU bizottsági rendelet (2) hozta létre.

| (2) | A 389/2013/EU bizottsági rendelet (3) hatályon kívül helyezte a 920/2010/EU rendeletet, és általános, operatív és karbantartási követelményeket állapított meg a 2013. január 1-jén kezdődő kereskedési időszakot és az azt követő kereskedési időszakokat szolgáló uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre, a 2003/87/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdésében előírt független ügyleti jegyzőkönyvre, valamint a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) 6. cikkében előírt kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A 389/2013/EU bizottsági rendelet (3) hatályon kívül helyezte a 920/2010/EU rendeletet, és általános, operatív és karbantartási követelményeket állapított meg a 2013. január 1-jén kezdődő kereskedési időszakot és az azt követő kereskedési időszakokat szolgáló uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre, a 2003/87/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdésében előírt független ügyleti jegyzőkönyvre, valamint a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) 6. cikkében előírt kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekre vonatkozóan.

| (3) | Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék biztosítja a 2003/87/EK irányelv által létrehozott, az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének (EU ETS) keretében lebonyolított ügyletek pontos elszámolását. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék egy olyan, közös adatelemeket tartalmazó, egységesített és biztonságos elektronikus adatbázis, amely lehetővé teszi a kibocsátási egységek kiadásának, birtoklásának, átruházásainak és adott esetben törlésének nyomon követését, valamint biztosítja azok nyilvános hozzáférhetőségét és adott esetben bizalmasságát. Biztosítania kell, hogy ne legyenek olyan átruházások, amelyek nem egyeztethetők össze a 2003/87/EK irányelvből eredő kötelezettségekkel. |
| --- | --- |

(3)

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék biztosítja a 2003/87/EK irányelv által létrehozott, az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének (EU ETS) keretében lebonyolított ügyletek pontos elszámolását. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék egy olyan, közös adatelemeket tartalmazó, egységesített és biztonságos elektronikus adatbázis, amely lehetővé teszi a kibocsátási egységek kiadásának, birtoklásának, átruházásainak és adott esetben törlésének nyomon követését, valamint biztosítja azok nyilvános hozzáférhetőségét és adott esetben bizalmasságát. Biztosítania kell, hogy ne legyenek olyan átruházások, amelyek nem egyeztethetők össze a 2003/87/EK irányelvből eredő kötelezettségekkel.

| (4) | 2021-től, amely egyben az EU ETS új időszakának kezdete is, az egész gazdaságra kiterjedő új szabályozási időszak kezdődik. Biztosítani kell, hogy a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek rendszerének végrehajtása és működése az erre az új időszakra meghatározott követelményeknek is megfeleljen. |
| --- | --- |

(4)

2021-től, amely egyben az EU ETS új időszakának kezdete is, az egész gazdaságra kiterjedő új szabályozási időszak kezdődik. Biztosítani kell, hogy a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek rendszerének végrehajtása és működése az erre az új időszakra meghatározott követelményeknek is megfeleljen.

| (5) | A (EU) 2018/410 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) jelentős mértékben módosította a 2003/87/EK irányelvet a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében, ami szükségessé teszi az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék módosítását. A szóban forgó módosítások által bevezetett rendelkezések a 2021-től kezdődő időszakokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(5)

A (EU) 2018/410 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) jelentős mértékben módosította a 2003/87/EK irányelvet a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében, ami szükségessé teszi az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék módosítását. A szóban forgó módosítások által bevezetett rendelkezések a 2021-től kezdődő időszakokra vonatkoznak.

| (6) | A 2003/87/EK irányelv 13. cikke értelmében a 2013. január 1-jétől kezdődően kiadott kibocsátási egységek korlátlan ideig érvényesek. 2021-től azonban a kibocsátási egységeknek tartalmazniuk kell a létrehozásuk szerinti kereskedési időszak megjelölését. Ezért az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben biztosítani kell a megfelelő funkciókat. Annak megjelölését, hogy a kibocsátási egységeket melyik tíz éves időszakban hozták létre, csak a számlatulajdonosok számára kell láthatóvá tenni, amennyiben erre szükség van ahhoz, hogy az egyik szakaszban létrehozott kibocsátási egységeket meg lehessen különböztetni egy másik szakaszban létrehozott kibocsátási egységektől. Ez a harmadik kereskedési időszakról a negyedikre való áttérés során érvényes, tekintettel arra, hogy a 2021-től kezdődő időszakban létrehozott kibocsátási egységek csak a 2021. január 1-je utáni kibocsátásokra érvényesek. |
| --- | --- |

(6)

A 2003/87/EK irányelv 13. cikke értelmében a 2013. január 1-jétől kezdődően kiadott kibocsátási egységek korlátlan ideig érvényesek. 2021-től azonban a kibocsátási egységeknek tartalmazniuk kell a létrehozásuk szerinti kereskedési időszak megjelölését. Ezért az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben biztosítani kell a megfelelő funkciókat. Annak megjelölését, hogy a kibocsátási egységeket melyik tíz éves időszakban hozták létre, csak a számlatulajdonosok számára kell láthatóvá tenni, amennyiben erre szükség van ahhoz, hogy az egyik szakaszban létrehozott kibocsátási egységeket meg lehessen különböztetni egy másik szakaszban létrehozott kibocsátási egységektől. Ez a harmadik kereskedési időszakról a negyedikre való áttérés során érvényes, tekintettel arra, hogy a 2021-től kezdődő időszakban létrehozott kibocsátási egységek csak a 2021. január 1-je utáni kibocsátásokra érvényesek.

| (7) | Ezenkívül korlátozni kell a kibocsátási egységek leadását annak biztosítása érdekében, hogy a kibocsátási egységeket csak azon tízéves időszak első évétől kezdődően lehessen felhasználni, amelyben kibocsátották őket. A megfelelőségi állapotjelző értékének kiszámítására vonatkozó szabályokra az e korlátozásnak való megfelelés biztosítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(7)

Ezenkívül korlátozni kell a kibocsátási egységek leadását annak biztosítása érdekében, hogy a kibocsátási egységeket csak azon tízéves időszak első évétől kezdődően lehessen felhasználni, amelyben kibocsátották őket. A megfelelőségi állapotjelző értékének kiszámítására vonatkozó szabályokra az e korlátozásnak való megfelelés biztosítása érdekében van szükség.

| (8) | Az (EU) 2018/410 irányelv törölte a 2003/87/EK irányelv 11b. cikkének (7) bekezdését. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben ezért a 2021. január 1-jétől kezdődő kereskedési időszakban már nem lehet majd nemzetközi jóváírásokat felhasználni. Ebből következően a kibocsátáskereskedelmi rendszerben vezetett számlákon nem lehet nemzetközi jóváírásokat nyilvántartani, és a nemzetközi jóváírási jogosultságok is megszűnnek. A 2013 és 2020 közötti kereskedési időszakkal kapcsolatban szükséges valamennyi művelet lezárásáig azonban fenn kell tartani a nemzetközi jóváírások és ebből következően a nemzetközi jóváírási jogosultságok használatát. A 389/2013/EU rendelet releváns rendelkezései további alkalmazhatóságának lejárta után a nem jogosult egységeket el kell távolítani a kibocsátáskereskedelmi rendszerben vezetett számlákról. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/410 irányelv törölte a 2003/87/EK irányelv 11b. cikkének (7) bekezdését. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben ezért a 2021. január 1-jétől kezdődő kereskedési időszakban már nem lehet majd nemzetközi jóváírásokat felhasználni. Ebből következően a kibocsátáskereskedelmi rendszerben vezetett számlákon nem lehet nemzetközi jóváírásokat nyilvántartani, és a nemzetközi jóváírási jogosultságok is megszűnnek. A 2013 és 2020 közötti kereskedési időszakkal kapcsolatban szükséges valamennyi művelet lezárásáig azonban fenn kell tartani a nemzetközi jóváírások és ebből következően a nemzetközi jóváírási jogosultságok használatát. A 389/2013/EU rendelet releváns rendelkezései további alkalmazhatóságának lejárta után a nem jogosult egységeket el kell távolítani a kibocsátáskereskedelmi rendszerben vezetett számlákról.

| (9) | A 2003/87/EK irányelv követelményeinek megfelelőként elismert egységekből álló kibocsátási egységeknek a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) szerinti „pénzügyi eszközként” való besorolását követően helyénvaló kiigazítani az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy azok a szükséges mértékben összhangba kerüljenek a pénzügyi piaci jogszabályok követelményeivel, különösen a 2014/65/EU irányelv és az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) hatékony végrehajtását lehetővé tevő releváns információk biztosításával. |
| --- | --- |

(9)

A 2003/87/EK irányelv követelményeinek megfelelőként elismert egységekből álló kibocsátási egységeknek a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) szerinti „pénzügyi eszközként” való besorolását követően helyénvaló kiigazítani az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy azok a szükséges mértékben összhangba kerüljenek a pénzügyi piaci jogszabályok követelményeivel, különösen a 2014/65/EU irányelv és az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) hatékony végrehajtását lehetővé tevő releváns információk biztosításával.

| (10) | A 2014/65/EU irányelv és a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerint a pénzügyi eszközöket az ISO 6166 szabványban meghatározott nemzetközi értékpapír-azonosító számok (ISIN-kódok) alapján kell azonosítani. A számlatulajdonosok beszámolási kötelezettsége teljesítésének megkönnyítése érdekében az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben fel kell tüntetni a kibocsátási egységek ISIN-kódját. |
| --- | --- |

(10)

A 2014/65/EU irányelv és a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerint a pénzügyi eszközöket az ISO 6166 szabványban meghatározott nemzetközi értékpapír-azonosító számok (ISIN-kódok) alapján kell azonosítani. A számlatulajdonosok beszámolási kötelezettsége teljesítésének megkönnyítése érdekében az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben fel kell tüntetni a kibocsátási egységek ISIN-kódját.

| (11) | Az 1031/2010/EU bizottsági rendelet (9) szerinti árverési eljárás zökkenőmentes végrehajtása – amely elsősorban az árverési folyamat végrehajtása során szerzett tapasztalatokból és abból ered, hogy 2018. január 3-tól a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 11. pontjában felsorolt azonnali kibocsátási egységek pénzügyi eszköznek minősülnek – szükségessé teszi a 389/2013/EU rendelet módosítását. Ez a minősítés közelebbről azt jelenti, hogy az azonnali kibocsátási egységek a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) hatálya alá tartoznak. A módosítások azért szükségesek, hogy az e rendeletben foglalt, árverésekre vonatkozó folyamatok jobban össze legyenek hangolva a 98/26/EK irányelv követelményeivel, ideértve szükség esetén azok nemzeti jog szerinti harmonizált végrehajtását a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítése céljából. |
| --- | --- |

(11)

Az 1031/2010/EU bizottsági rendelet (9) szerinti árverési eljárás zökkenőmentes végrehajtása – amely elsősorban az árverési folyamat végrehajtása során szerzett tapasztalatokból és abból ered, hogy 2018. január 3-tól a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 11. pontjában felsorolt azonnali kibocsátási egységek pénzügyi eszköznek minősülnek – szükségessé teszi a 389/2013/EU rendelet módosítását. Ez a minősítés közelebbről azt jelenti, hogy az azonnali kibocsátási egységek a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) hatálya alá tartoznak. A módosítások azért szükségesek, hogy az e rendeletben foglalt, árverésekre vonatkozó folyamatok jobban össze legyenek hangolva a 98/26/EK irányelv követelményeivel, ideértve szükség esetén azok nemzeti jog szerinti harmonizált végrehajtását a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítése céljából.

| (12) | mivel a kibocsátási egységek csak dematerializált formában léteznek és helyettesíthetők, a rájuk vonatkozó tulajdonjog megállapításakor indokolt azon számla létéből kiindulni, amelyen az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéken belül találhatók. Emellett az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben rögzített ügyletek visszavonásával, valamint a visszavonás által a rendszerben és a piacon előidézett esetleges zavarokkal összefüggő kockázatok mérséklése érdekében helyénvaló gondoskodni a kibocsátási egységek teljes mértékű helyettesíthetőségéről. Helyénvaló különösen úgy rendelkezni, hogy az ügyletek csak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék saját szabályai szerinti időszakon belül, az említett szabályoknak megfelelően legyenek visszavonhatók, visszafordíthatók vagy érvényteleníthetők. E rendelet egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg a számlatulajdonost vagy harmadik felet az őt a rendszerben rögzített ügyletekkel összefüggésben jogszabály alapján – például csalás vagy technikai hiba esetén – az alapul szolgáló ügyletből fakadóan megillető visszakövetelési vagy kártérítési jog gyakorlásában vagy igény érvényesítésében mindaddig, amíg ez az ügylet visszafordítását, visszavonását vagy érvénytelenítését nem eredményezi. Ugyanakkor védeni kell a kibocsátási egységeket jóhiszeműen megszerző személyek érdekeit is. |
| --- | --- |

(12)

mivel a kibocsátási egységek csak dematerializált formában léteznek és helyettesíthetők, a rájuk vonatkozó tulajdonjog megállapításakor indokolt azon számla létéből kiindulni, amelyen az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéken belül találhatók. Emellett az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben rögzített ügyletek visszavonásával, valamint a visszavonás által a rendszerben és a piacon előidézett esetleges zavarokkal összefüggő kockázatok mérséklése érdekében helyénvaló gondoskodni a kibocsátási egységek teljes mértékű helyettesíthetőségéről. Helyénvaló különösen úgy rendelkezni, hogy az ügyletek csak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék saját szabályai szerinti időszakon belül, az említett szabályoknak megfelelően legyenek visszavonhatók, visszafordíthatók vagy érvényteleníthetők. E rendelet egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg a számlatulajdonost vagy harmadik felet az őt a rendszerben rögzített ügyletekkel összefüggésben jogszabály alapján – például csalás vagy technikai hiba esetén – az alapul szolgáló ügyletből fakadóan megillető visszakövetelési vagy kártérítési jog gyakorlásában vagy igény érvényesítésében mindaddig, amíg ez az ügylet visszafordítását, visszavonását vagy érvénytelenítését nem eredményezi. Ugyanakkor védeni kell a kibocsátási egységeket jóhiszeműen megszerző személyek érdekeit is.

| (13) | A központi tisztviselő első számú feladata az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (EUTL) rendelkezésre bocsátása, üzemeltetése és karbantartása, a központi számlák kezelése és a központilag elvégzendő ügyletek végrehajtása. A nemzeti tisztviselő első számú feladata az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék hozzá tartozó számlatulajdonosaival való kapcsolattartás, valamint minden olyan művelet végrehajtása, amely ezekkel a számlatulajdonosokkal közvetlen kapcsolattartást igényel, ideértve a számlák megnyitását, a számlákhoz való hozzáférés felfüggesztését és a számlák lezárását is. |
| --- | --- |

(13)

A központi tisztviselő első számú feladata az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (EUTL) rendelkezésre bocsátása, üzemeltetése és karbantartása, a központi számlák kezelése és a központilag elvégzendő ügyletek végrehajtása. A nemzeti tisztviselő első számú feladata az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék hozzá tartozó számlatulajdonosaival való kapcsolattartás, valamint minden olyan művelet végrehajtása, amely ezekkel a számlatulajdonosokkal közvetlen kapcsolattartást igényel, ideértve a számlák megnyitását, a számlákhoz való hozzáférés felfüggesztését és a számlák lezárását is.

| (14) | A tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10c. cikke alapján ingyenesen kiosztani tervezett kibocsátási egységeket a szóban forgó irányelv 10c. cikkével összhangban kell kiadni. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10c. cikke alapján ingyenesen kiosztani tervezett kibocsátási egységeket a szóban forgó irányelv 10c. cikkével összhangban kell kiadni.

| (15) | Az (EU) 2017/2392 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) módosította a 2003/87/EK irányelvet. Ez a módosítás 2023. december 31-ig meghosszabbította a harmadik országokból érkező és oda irányuló repülésekre vonatkozó, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer szerinti kötelezettségeket érintő eltérés hatályát. Ennek megfelelően az eltérés lehetőségével élő légijármű-üzemeltetőknek az említett időpontig továbbra is kapniuk kell ingyenes kibocsátási egységeket. 2021. január 1-jétől kezdődően a légijármű-üzemeltetőknek kiosztott egységek száma tekintetében alkalmazni kell a 2003/87/EK irányelv 9. cikkében említett lineáris csökkentési tényezőt. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2017/2392 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) módosította a 2003/87/EK irányelvet. Ez a módosítás 2023. december 31-ig meghosszabbította a harmadik országokból érkező és oda irányuló repülésekre vonatkozó, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer szerinti kötelezettségeket érintő eltérés hatályát. Ennek megfelelően az eltérés lehetőségével élő légijármű-üzemeltetőknek az említett időpontig továbbra is kapniuk kell ingyenes kibocsátási egységeket. 2021. január 1-jétől kezdődően a légijármű-üzemeltetőknek kiosztott egységek száma tekintetében alkalmazni kell a 2003/87/EK irányelv 9. cikkében említett lineáris csökkentési tényezőt.

| (16) | A 2003/87/EK irányelv 11. cikke előírja, hogy az illetékes hatóságoknak minden év február 28-ig át kell vezetniük az üzemeltetők számára ingyenesen kiosztott kibocsátási egységeket. Amennyiben az említett irányelv előírja, hogy az üzemeltetőnek kiosztott kibocsátási egységek számát újra kell számolni, a központi tisztviselőnek biztosítania kell, hogy a kiosztás újraszámolása a 2003/87/EK irányelvvel összhangban történjen, és a szükséges változtatásokat még az előtt végrehajtsák az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és az EUTL-ben, hogy az illetékes nemzeti hatóság átvezetné a kibocsátási egységeket az érintett üzemeltetőnek. |
| --- | --- |

(16)

A 2003/87/EK irányelv 11. cikke előírja, hogy az illetékes hatóságoknak minden év február 28-ig át kell vezetniük az üzemeltetők számára ingyenesen kiosztott kibocsátási egységeket. Amennyiben az említett irányelv előírja, hogy az üzemeltetőnek kiosztott kibocsátási egységek számát újra kell számolni, a központi tisztviselőnek biztosítania kell, hogy a kiosztás újraszámolása a 2003/87/EK irányelvvel összhangban történjen, és a szükséges változtatásokat még az előtt végrehajtsák az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és az EUTL-ben, hogy az illetékes nemzeti hatóság átvezetné a kibocsátási egységeket az érintett üzemeltetőnek.

| (17) | E rendelet egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg az illetékes hatóságot abban, hogy megkövetelje az érintett üzemeltetőtől az adott évre kiosztható kiigazított kibocsátásiegység-mennyiségen felül számára kiosztott kibocsátási egységek átvezetését az európai uniós kiosztási számlára abban az esetben, ha az üzemeltető számára eredetileg túlzott mennyiségű kibocsátási egységet osztott ki – például tévedésből, vagy mert az üzemeltető elmulasztotta a vonatkozó információkat pontosan és hiánytalanul átadni neki –, és a központi tisztviselő módosította a tagállam nemzeti kiosztási tábláját. |
| --- | --- |

(17)

E rendelet egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg az illetékes hatóságot abban, hogy megkövetelje az érintett üzemeltetőtől az adott évre kiosztható kiigazított kibocsátásiegység-mennyiségen felül számára kiosztott kibocsátási egységek átvezetését az európai uniós kiosztási számlára abban az esetben, ha az üzemeltető számára eredetileg túlzott mennyiségű kibocsátási egységet osztott ki – például tévedésből, vagy mert az üzemeltető elmulasztotta a vonatkozó információkat pontosan és hiánytalanul átadni neki –, és a központi tisztviselő módosította a tagállam nemzeti kiosztási tábláját.

| (18) | Nem tekinthetők a 2003/87/EK irányelv értelmében vett kibocsátási egységnek az olyan kibocsátási egységek, amelyeket azt követően adtak ki, hogy egy üzemeltető az illetékes hatóság előzetes tájékoztatása nélkül beszüntette tevékenységeit abban a létesítményben, amelyre az említett kibocsátási egységek vonatkoznak. Ez azt jelenti, hogy amennyiben az indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiség kiosztása abból fakad, hogy az üzemeltető nem jelentette be a termelés megszüntetését, lehetővé kell tenni az ennek megfelelő számú kibocsátási egység eltávolítását az üzemeltetői számláról, akár az üzemeltető engedélye nélkül is. |
| --- | --- |

(18)

Nem tekinthetők a 2003/87/EK irányelv értelmében vett kibocsátási egységnek az olyan kibocsátási egységek, amelyeket azt követően adtak ki, hogy egy üzemeltető az illetékes hatóság előzetes tájékoztatása nélkül beszüntette tevékenységeit abban a létesítményben, amelyre az említett kibocsátási egységek vonatkoznak. Ez azt jelenti, hogy amennyiben az indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiség kiosztása abból fakad, hogy az üzemeltető nem jelentette be a termelés megszüntetését, lehetővé kell tenni az ennek megfelelő számú kibocsátási egység eltávolítását az üzemeltetői számláról, akár az üzemeltető engedélye nélkül is.

| (19) | A számlanyitás, a hitelesítés és a hozzáférési jogosultságok vonatkozásában olyan megfelelő és összehangolt követelményeket indokolt alkalmazni, amelyek biztosítják az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben található adatok védelmét és a csalás megelőzését. A 389/2013/EU rendeletben meghatározott követelményeket hatékonyságuk biztosítása érdekében felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni az arányosság elvére is tekintettel. Bár az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékkel foglalkozó tisztviselőkre nem vonatkoznak közvetlenül az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) meghatározott követelmények, az említett irányelv követelményei és védintézkedései az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák nyitására és vezetésére vonatkozó szabályokban is tükröződnek, különös tekintettel a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkra. A 389/2013/EU rendeletben megállapított szabályokat felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy a nemzeti tisztviselők az adott intézkedés jelentette tényleges kockázatokhoz igazíthassák eljárásaikat. |
| --- | --- |

(19)

A számlanyitás, a hitelesítés és a hozzáférési jogosultságok vonatkozásában olyan megfelelő és összehangolt követelményeket indokolt alkalmazni, amelyek biztosítják az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben található adatok védelmét és a csalás megelőzését. A 389/2013/EU rendeletben meghatározott követelményeket hatékonyságuk biztosítása érdekében felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni az arányosság elvére is tekintettel. Bár az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékkel foglalkozó tisztviselőkre nem vonatkoznak közvetlenül az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) meghatározott követelmények, az említett irányelv követelményei és védintézkedései az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák nyitására és vezetésére vonatkozó szabályokban is tükröződnek, különös tekintettel a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkra. A 389/2013/EU rendeletben megállapított szabályokat felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy a nemzeti tisztviselők az adott intézkedés jelentette tényleges kockázatokhoz igazíthassák eljárásaikat.

| (20) | Amennyiben egy másik tagállamból származó eredeti dokumentumot vagy annak hiteles másolatát nyújtják be a IV. vagy a VIII. melléklet szerinti bizonyítékként, az (EU) 2016/1191 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) szabályait ennek megfelelően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(20)

Amennyiben egy másik tagállamból származó eredeti dokumentumot vagy annak hiteles másolatát nyújtják be a IV. vagy a VIII. melléklet szerinti bizonyítékként, az (EU) 2016/1191 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) szabályait ennek megfelelően kell alkalmazni.

| (21) | A nemzeti tisztviselőknek, a központi tisztviselőnek és a Bizottságnak be kell tartaniuk a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmére, valamint az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó uniós és nemzeti jogi aktusok, köztük különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) rendelkezéseit, amennyiben azok alkalmazandók az e rendelet alapján nyilvántartott, kezelt és feldolgozott adatokra. |
| --- | --- |

(21)

A nemzeti tisztviselőknek, a központi tisztviselőnek és a Bizottságnak be kell tartaniuk a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmére, valamint az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó uniós és nemzeti jogi aktusok, köztük különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) rendelkezéseit, amennyiben azok alkalmazandók az e rendelet alapján nyilvántartott, kezelt és feldolgozott adatokra.

| (22) | Indokolt továbbá gondoskodni a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékrendszerben szereplő folyamatokra, üzemeltetőkre és személyekre vonatkozó nyilvántartások megőrzéséről, míg a bennük szereplő személyes adatokat a megfelelő megőrzési időszak lejárta után törölni kell. |
| --- | --- |

(22)

Indokolt továbbá gondoskodni a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékrendszerben szereplő folyamatokra, üzemeltetőkre és személyekre vonatkozó nyilvántartások megőrzéséről, míg a bennük szereplő személyes adatokat a megfelelő megőrzési időszak lejárta után törölni kell.

| (23) | A Bizottság és a nemzeti tisztviselők az e rendelet alapján tárolt és feldolgozott információk közös adatkezelői. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL közérdekű feladatokat látnak el. Személyes adatokat érintő adatvédelmi incidens esetén az adatvédelmi jogszabályok szerint követendő megfelelő értesítési eljárásokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság és a nemzeti tisztviselők az e rendelet alapján tárolt és feldolgozott információk közös adatkezelői. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL közérdekű feladatokat látnak el. Személyes adatokat érintő adatvédelmi incidens esetén az adatvédelmi jogszabályok szerint követendő megfelelő értesítési eljárásokat kell alkalmazni.

| (24) | A nemzeti tisztviselőknek, a központi tisztviselőnek és a Bizottságnak kell biztosítaniuk, hogy az e rendelet alapján tárolt és feldolgozott információkat csak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működésének céljára lehessen felhasználni. |
| --- | --- |

(24)

A nemzeti tisztviselőknek, a központi tisztviselőnek és a Bizottságnak kell biztosítaniuk, hogy az e rendelet alapján tárolt és feldolgozott információkat csak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működésének céljára lehessen felhasználni.

| (25) | Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre vonatkozó szabályokat egyszerűsíteni kell, hogy az adminisztratív teher a lehető legnagyobb mértékben csökkenjen, ugyanakkor ne csorbuljon az EU ETS környezetvédelmi integritása, biztonsága és megbízhatósága. A lehetséges egyszerűsítések és könnyítések irányának és mértékének meghatározása érdekében a Bizottság összegyűjtötte az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék nemzeti tisztviselőinek gyakorlati tapasztalatait, és konzultált a tagállamokkal. Az ennek eredményeként létrejövő új szabályok azt hivatottak biztosítani, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék felhasználói és kezelői egyaránt könnyebben megértsék és használják azt. |
| --- | --- |

(25)

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre vonatkozó szabályokat egyszerűsíteni kell, hogy az adminisztratív teher a lehető legnagyobb mértékben csökkenjen, ugyanakkor ne csorbuljon az EU ETS környezetvédelmi integritása, biztonsága és megbízhatósága. A lehetséges egyszerűsítések és könnyítések irányának és mértékének meghatározása érdekében a Bizottság összegyűjtötte az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék nemzeti tisztviselőinek gyakorlati tapasztalatait, és konzultált a tagállamokkal. Az ennek eredményeként létrejövő új szabályok azt hivatottak biztosítani, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék felhasználói és kezelői egyaránt könnyebben megértsék és használják azt.

| (26) | Ha szükséges és ameddig szükséges, az EU ETS környezetvédelmi integritásának védelme érdekében a légijármű-üzemeltetők és az EU ETS más üzemeltetői nem használhatják fel az olyan tagállam által kiadott kibocsátási egységeket, amely az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikkének megfelelően bejelentette az Európai Tanácsnak az Unióból való kilépési szándékát. |
| --- | --- |

(26)

Ha szükséges és ameddig szükséges, az EU ETS környezetvédelmi integritásának védelme érdekében a légijármű-üzemeltetők és az EU ETS más üzemeltetői nem használhatják fel az olyan tagállam által kiadott kibocsátási egységeket, amely az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikkének megfelelően bejelentette az Európai Tanácsnak az Unióból való kilépési szándékát.

| (27) | Az EU ETS más kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel való összekapcsolása bővíti a kibocsátáscsökkentés lehetőségeit, ezáltal csökkenti az éghajlatváltozás elleni küzdelem költségeit. A 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti összekapcsolási megállapodások működőképessé tétele az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék számos kiigazítását teszi szükségessé. Ezért módosítani kell a 389/2013/EU rendeletet, többek között abból a célból, hogy az biztosítsa a harmadik országok kibocsátási egységei megfelelésének elismerését, lehetővé tegye az ilyen kibocsátási egységek átvezetését, a számlák létrehozását, a folyamatok lebonyolítását, valamint tartalmazza az összekapcsolás felfüggesztésére vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(27)

Az EU ETS más kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel való összekapcsolása bővíti a kibocsátáscsökkentés lehetőségeit, ezáltal csökkenti az éghajlatváltozás elleni küzdelem költségeit. A 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti összekapcsolási megállapodások működőképessé tétele az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék számos kiigazítását teszi szükségessé. Ezért módosítani kell a 389/2013/EU rendeletet, többek között abból a célból, hogy az biztosítsa a harmadik országok kibocsátási egységei megfelelésének elismerését, lehetővé tegye az ilyen kibocsátási egységek átvezetését, a számlák létrehozását, a folyamatok lebonyolítását, valamint tartalmazza az összekapcsolás felfüggesztésére vonatkozó feltételeket.

| (28) | Az EU ETS harmadik kereskedési időszakához kapcsolódó, a 2013 és 2020 közötti időszakban szükséges műveleteket a 389/2013/EU rendeletben megállapított szabályokkal összhangban kell végrehajtani. Mivel a 2003/87/EK irányelv lehetővé tette a Kiotói Jegyzőkönyv alapján létrehozott nemzetközi jóváírások felhasználását, az említett rendeletet indokolt továbbra is alkalmazni az érintett műveletekre. Annak érdekében, hogy egyértelműek legyenek egyrészről a harmadik kereskedési időszakhoz kapcsolódó műveletekre alkalmazandó, a 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított 2003/87/EK irányelv (16) szerinti szabályok, illetve másrészről a negyedik kereskedési időszakhoz kapcsolódó műveletekre alkalmazandó, az (EU) 2018/410 irányelvvel módosított 2003/87/EK irányelv szerinti szabályok, indokolt erre a célra korlátozni a 389/2013/EU rendelet azon rendelkezéseinek alkalmazási körét, amelyek e rendelet hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandók a harmadik kereskedési időszakkal kapcsolatos műveletekre. |
| --- | --- |

(28)

Az EU ETS harmadik kereskedési időszakához kapcsolódó, a 2013 és 2020 közötti időszakban szükséges műveleteket a 389/2013/EU rendeletben megállapított szabályokkal összhangban kell végrehajtani. Mivel a 2003/87/EK irányelv lehetővé tette a Kiotói Jegyzőkönyv alapján létrehozott nemzetközi jóváírások felhasználását, az említett rendeletet indokolt továbbra is alkalmazni az érintett műveletekre. Annak érdekében, hogy egyértelműek legyenek egyrészről a harmadik kereskedési időszakhoz kapcsolódó műveletekre alkalmazandó, a 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított 2003/87/EK irányelv (16) szerinti szabályok, illetve másrészről a negyedik kereskedési időszakhoz kapcsolódó műveletekre alkalmazandó, az (EU) 2018/410 irányelvvel módosított 2003/87/EK irányelv szerinti szabályok, indokolt erre a célra korlátozni a 389/2013/EU rendelet azon rendelkezéseinek alkalmazási körét, amelyek e rendelet hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandók a harmadik kereskedési időszakkal kapcsolatos műveletekre.

| (29) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkével összhangban konzultációra került sor az európai adatvédelmi biztossal, aki 2018. október 18-án nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(29)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkével összhangban konzultációra került sor az európai adatvédelmi biztossal, aki 2018. október 18-án nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

Tárgy, hatály és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet általános, operatív és karbantartási követelményeket állapít meg az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre és a 2003/87/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdésében előírt független ügyleti jegyzőkönyvre vonatkozóan.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (a továbbiakban: EU ETS) alkalmazásában létrehozott kibocsátási egységekre alkalmazandó.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az 1031/2010/EU rendelet 3. cikkében és az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (17) 3. cikkében szereplő fogalommeghatározások az irányadók. Ezenkívül a következő fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell:

17

1.   „központi tisztviselő”: a Bizottság által a 2003/87/EK irányelv 20. cikke alapján kijelölt személy;

„központi tisztviselő”

2.   „nemzeti tisztviselő”: a valamely tagállam joghatósága alá tartozó ügyfélszámláknak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben a tagállam nevében való kezeléséért felelős, a 7. cikknek megfelelően kijelölt személy;

„nemzeti tisztviselő”

3.   „számlatulajdonos”: az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben számlával rendelkező természetes vagy jogi személy;

„számlatulajdonos”

4.   „számlainformációk”: valamely számla nyitásához vagy hitelesítő nyilvántartásba vételéhez szükséges összes információ, ideértve a hozzájuk rendelt képviselőkre vonatkozó összes információt is;

„számlainformációk”

5.   „illetékes hatóság”: valamely tagállam által a 2003/87/EK irányelv 18. cikke alapján kijelölt hatóság vagy hatóságok;

„illetékes hatóság”

6.   „hitelesítő”: az (EU) 2018/2067 bizottsági végrehajtási rendelet (18) 3. cikkének 3. pontjában meghatározott hitelesítő;

„hitelesítő”

18

7.   „légi közlekedési kibocsátási egységek”: a 2003/87/EK irányelv 3c. cikkének (2) bekezdése alapján létrehozott kibocsátási egységek, beleértve azokat az ugyanezen céllal létrehozott kibocsátási egységeket is, amelyek az említett irányelv 25. cikke alapján az EU ETS-sel összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerekből származnak;

„légi közlekedési kibocsátási egységek”

8.   „általános célú kibocsátási egységek”: a 2003/87/EK irányelv alapján létrehozott minden egyéb kibocsátási egység, beleértve azokat a kibocsátási egységeket is, amelyek az említett irányelv 25. cikke alapján az EU ETS-sel összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerekből származnak;

„általános célú kibocsátási egységek”

9.   „folyamat”: az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben számlára vagy egységre irányuló művelet végrehajtásának automatizált műszaki eszköze;

„folyamat”

10.   „végrehajtás”: a végrehajtásra javasolt folyamat véglegesítése, amelynek eredménye vagy a folyamat teljesítése (amennyiben valamennyi feltétel teljesül), vagy annak megszakítása;

„végrehajtás”

11.   „munkanap”: az év bármely napja hétfőtől péntekig;

„munkanap”

12.   „ügylet”: olyan folyamat az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben, amelynek keretében kibocsátási egységet vezetnek át egy számláról egy másikra;

„ügylet”

13.   „leadás”: kibocsátási egység elszámolása üzemeltető vagy légijármű-üzemeltető által saját létesítménye vagy légi járművei hitelesített kibocsátásadatainak terhére;

„leadás”

14.   „elvetés”: kibocsátási egység hitelesített kibocsátásadatok terhére történő elszámolás nélküli, végleges kiiktatása annak birtokosa által;

„elvetés”

15.   „pénzmosás”: az (EU) 2015/849 irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott pénzmosás;

„pénzmosás”

16.   „súlyos bűncselekmény”: az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 4. pontjában meghatározott súlyos bűncselekmény;

„súlyos bűncselekmény”

17.   „terrorizmusfinanszírozás”: az (EU) 2015/849 irányelv 1. cikkének (5) bekezdésében meghatározott terrorizmusfinanszírozás;

„terrorizmusfinanszírozás”

18.   „igazgatók”: az 596/2014/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 25. pontjában meghatározott, vezető feladatokat ellátó személy;

„igazgatók”

19.   „anyavállalkozás”: a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) 2. cikkének 9. pontjában meghatározott anyavállalkozás;

„anyavállalkozás”

19

20.   „leányvállalkozás”: a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 10. pontjában meghatározott leányvállalkozás;

„leányvállalkozás”

21.   „csoport”: a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 11. pontjában meghatározott csoport;

„csoport”

22.   „központi szerződő fél”: a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 2. cikkének 1. pontjában meghatározott központi szerződő fél;

„központi szerződő fél”

20

2. FEJEZET

A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékrendszer

4. cikk

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

(1)   Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket – annak műszaki infrastruktúráját is beleértve – a központi tisztviselő üzemelteti, és tartja fenn.

(2)   A tagállamok a 2003/87/EK irányelv 19. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítése céljából az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket használják. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék biztosítja a nemzeti tisztviselők és a számlatulajdonosok számára az e rendeletben előírt folyamatokat.

(3)   A központi tisztviselő gondoskodik arról, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék megfeleljen az e rendelet 75. cikkében előírt adatcsere- és műszaki előírásokban megállapított hardver-, hálózati, szoftver- és biztonsági követelményeknek.

5. cikk

Az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv

(1)   A 2003/87/EK irányelv 20. cikke alapján, az e rendelet hatálya alá tartozó ügyletek céljára, szabványosított elektronikus adatbázis formájában létrejön az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (European Union Transaction Log, a továbbiakban: EUTL).

(2)   A központi tisztviselő az EUTL-t e rendelet rendelkezéseinek megfelelően üzemelteti és tartja fenn.

(3)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL alkalmas legyen az e rendeletben említett valamennyi folyamat ellenőrzésére és nyilvántartására, és teljesítse az e rendelet 75. cikke szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban megállapított hardver-, hálózati és szoftverkövetelményeket.

(4)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL alkalmas legyen az I. cím 3. fejezetében, valamint a II. és a III. címben leírt valamennyi folyamat nyilvántartására.

6. cikk

Kommunikációs kapcsolatok a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek és az EUTL között

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék – a kibocsátási egységekkel végrehajtott ügyletek közlése céljából – kommunikációs kapcsolatot tartson fenn azokkal az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmére szolgáló rendszerekkel, amelyekkel a 2003/87/EK irányelv 25. cikkével összhangban összekapcsolási megállapodása van hatályban.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék – a kibocsátási egységek átvezetésével járó ügyletek, valamint az I. cím 3. fejezetében előírt számlavezetési folyamatok ellenőrzése és nyilvántartásba vétele céljából – közvetlen kommunikációs kapcsolatot tartson fenn az EUTL-lel. Minden olyan ügyletet, amely kibocsátási egységeket érint, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben kell lebonyolítani, és az EUTL-nek kell nyilvántartásba vennie és ellenőriznie. A központi tisztviselő korlátozott funkcionalitású kommunikációs kapcsolatot hozhat létre az EUTL és olyan harmadik ország kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéke között, amely szerződést írt alá az Unióhoz történő csatlakozásáról.

7. cikk

Nemzeti tisztviselők

(1)   Minden tagállam kijelöl egy nemzeti tisztviselőt. A tagállam – az I. mellékletnek megfelelően – a saját számláihoz és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben található, saját joghatósága alá tartozó számlákhoz csak nemzeti tisztviselőjén keresztül férhet hozzá, és e számlákat – a 10. cikk értelmében – csak nemzeti tisztviselőjén keresztül kezelheti.

(2)   A tagállamok és a Bizottság biztosítják, hogy a nemzeti tisztviselők, a központi tisztviselő és a számlatulajdonosok között ne álljon fenn összeférhetetlenség.

(3)   Minden tagállam megküldi a Bizottságnak nemzeti tisztviselőjének nevét és elérhetőségi adatait, ideértve egy biztonsági incidens esetén hívható sürgősségi telefonszámot is.

(4)   A Bizottság összehangolja e rendelet végrehajtását az egyes tagállamok nemzeti tisztviselőjével és a központi tisztviselővel. A Bizottság a Szerződésekkel összhangban lefolytat minden megfelelő konzultációt az e rendelet által szabályozott kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek üzemeltetéséhez és az e rendelet végrehajtásához kapcsolódó kérdésekről és eljárásokról. A központi tisztviselő és a nemzeti tisztviselők közötti együttműködésre vonatkozó feltételek magukban foglalja az e rendelet végrehajtását szolgáló közös üzemeltetési eljárásokat, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék változásainak és váratlan eseményeinek kezelésére szolgáló eljárásokat, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL működését és megbízhatóságát biztosító műszaki előírásokat, valamint az e rendelet alapján összegyűjtött személyes adatok adatkezelőinek feladataira vonatkozó rendelkezéseket is. Az együttműködésre irányadó feltételek kiterjedhetnek a külső kommunikációs kapcsolatok, az informatikai infrastruktúra és az ügyfélszámlákhoz való hozzáférés eljárásai konszolidálásának módjára is. Az I. cím 3. fejezete harmonizált végrehajtásának biztosítása érdekében a központi tisztviselő kétévente jelentést készít a nemzeti tisztviselők számára az egyes tagállamokban alkalmazott releváns gyakorlatokról.

(5)   A központi tisztviselő, az illetékes hatóságok és a nemzeti tisztviselők csak a 2003/87/EK irányelvből, valamint az annak rendelkezései alapján elfogadott intézkedésekből fakadó feladataik ellátásához szükséges folyamatokat hajthatják végre.

3. FEJEZET

Számlák

1. szakasz

Általános rendelkezések az összes számlára vonatkozóan

8. cikk

Számlák

(1)   A tagállamok és a központi tisztviselő biztosítják, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék tartalmazza az I. mellékletben megjelölt számlákat.

(2)   Minden számla csak az I. mellékletben megjelölt egységtípusokra vehető igénybe.

9. cikk

A számlák státusza

(1)   A számlák státusza „nyitott”, „zárolt”, „lezárás folyamatban” vagy „lezárt” lehet. Egyes évek esetében a számlák státusza „kizárt” is lehet.

(2)   Zárolt számláról nem kezdeményezhető folyamat, kivéve a 22., a 31. és az 56. cikk szerinti folyamatokat.

(3)   A számla lezárása előtt státusza „lezárás folyamatban” státuszra állítható arra az időszakra, amíg jogorvoslattal lehet élni a lezárás ellen, vagy amíg a lezárás feltételei nem teljesülnek, de legfeljebb 10 évre. A „lezárás folyamatban” státuszú számlákról folyamat nem kezdeményezhető, az ilyen számlákra nem vezethető át kibocsátási egység, és az ilyen számlákhoz való minden hozzáférést fel kell függeszteni. A „lezárás folyamatban” státuszú számla csak abban az esetben állítható át „nyitottra”, ha a számlanyitás minden feltétele teljesül.

(4)   Lezárt számláról folyamat nem kezdeményezhető. A lezárt számla nem nyitható meg újból, és egységátvezetéseket nem fogadhat.

(5)   Ha egy létesítményt a 2003/87/EK irányelv 27. vagy 27a. cikke alapján kizárnak az EU ETS-ből, a nemzeti tisztviselő a kapcsolódó üzemeltetői számla státuszát a kizárás időtartamára kizártra állítja.

(6)   Ha egy illetékes hatóság olyan értelmű értesítést küld, amely szerint a valamely légijármű-üzemeltető által végzett repülések a 2003/87/EK irányelv I. mellékletének megfelelően egy adott évben többé nem tartoznak az EU ETS hatálya alá, akkor a nemzeti tisztviselő az érintett légijármű-üzemeltető előzetes értesítését követetően a megfelelő légijármű-üzemeltetői számla státuszát kizártra állítja, és abban tartja mindaddig, amíg az illetékes hatóság értesítést nem küld arról, hogy az adott légijármű-üzemeltető által végzett repülések ismét az EU ETS-hez tartoznak.

(7)   Kizárt számláról nem kezdeményezhető folyamat, kivéve a 22. és az 57. cikk szerinti folyamatokat, valamint azon időszak vonatkozásában, amikor a számla nem volt lezárt státuszú, a 31. és az 56. cikk szerinti folyamatokat.

10. cikk

A számlák kezelése

(1)   Minden számlához számlakezelőt kell rendelni, aki valamely tagállam vagy az Unió nevében a számla kezeléséért felelős.

(2)   Az egyes számlatípusokhoz tartozó számlakezelőt az I. mellékletnek megfelelően kell kijelölni.

(3)   A számlakezelő e rendeletnek megfelelően megnyitja a számlákat, felfüggeszti a számlákhoz való hozzáférést, lezárja a számlákat, megváltoztatja a számlák státuszát, jóváhagyja a meghatalmazott képviselőket, jóváhagyja a számlaadatok azon módosításait, amelyek a számlakezelő jóváhagyását igénylik, kezdeményezi a számlaképviselő vagy a számlatulajdonos által a 20. cikk (6) és (7) bekezdése alapján kért ügyleteket, továbbá kezdeményezi az illetékes hatóság vagy az illetékes bűnüldöző hatóság által előírt ügyleteket.

(4)   A tisztviselő előírhatja a számlatulajdonosok és a számlaképviselők számára, hogy vállalják a II. mellékletben meghatározott kérdések vonatkozásában e rendelettel összhangban megállapított, észszerű feltételek betartását.

(5)   A számlák a számlakezelő szerinti tagállam joghatósága alá tartoznak, és azokra a számlakezelő szerinti tagállam joga irányadó; a számlán lévő egységek a tagállam területén lévőknek minősülnek.

11. cikk

Értesítések a központi tisztviselő részéről

A központi tisztviselő a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban meghatározott automatikus mechanizmus révén értesíti a számlaképviselőket és a nemzeti tisztviselőt a számlához kapcsolódó folyamatok végrehajtására irányuló javaslatról és azok teljesítéséről vagy megszakításáról, valamint a számla státuszának mindennemű megváltozásáról. Az értesítéseket a számlakezelő szerinti tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) kell megküldeni.

2. szakasz

Számlák megnyitása és aktualizálása

12. cikk

A központi tisztviselő által kezelt számlák megnyitása

A központi tisztviselő nyitja meg valamennyi ETS kezelési számlát az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben.

13. cikk

Árverésibiztosíték-kézbesítő számla megnyitása az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

(1)   Az 1031/2010/EU rendelet 26. vagy 30. cikke alapján kijelölt aukciós platformhoz kapcsolódó, az említett rendelet meghatározása szerinti klíringrendszer vagy elszámolórendszer igényelheti a nemzeti tisztviselőnél, hogy részére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben árverésibiztosíték-kézbesítő számlát nyisson. A számlanyitást igénylő személy köteles átadni a IV. mellékletben előírt információkat.

(2)   A nemzeti tisztviselő az e cikk (1) bekezdésében és a 21. cikkben előírt információk hiánytalan átvételétől számított húsz munkanapon belül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben megnyitja az árverésibiztosíték-kézbesítő számlát, vagy értesíti a számlanyitást igénylő személyt arról, hogy a számlanyitást a 19. cikk alapján megtagadja.

(3)   Az árverésibiztosíték-kézbesítő számlán tartott kibocsátási egységek a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének m) pontja értelmében vett biztosítéknak minősülnek.

A 98/26/EK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett árverésibiztosíték-kézbesítő számla releváns számlának minősül, és úgy kell tekinteni, hogy az az e rendelet 10. cikkének (5) bekezdésében említett tagállamban található, és arra nézve az adott tagállam jogszabályai irányadók.

14. cikk

Üzemeltetői számlák megnyitása az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

(1)   Az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedély hatálybalépését követően húsz munkanapon belül az érintett illetékes hatóság vagy az üzemeltető az érintett nemzeti tisztviselő rendelkezésére bocsátja a VI. mellékletben előírt információkat, és felkéri a nemzeti tisztviselőt, hogy nyisson üzemeltetői számlát az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben.

(2)   A nemzeti tisztviselő az e cikk (1) bekezdésében és a 21. cikkben előírt információk hiánytalan átvételétől számított húsz munkanapon belül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben külön üzemeltetői számlát nyit minden egyes létesítmény részére, vagy értesíti a számlatulajdonos-jelöltet arról, hogy a számlanyitást a 19. cikk alapján megtagadja.

(3)   Új üzemeltetői számla csak akkor nyitható, ha a létesítmény még nem rendelkezik az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó ugyanazon engedély alapján megnyitott üzemeltetői számlával.

15. cikk

Légijármű-üzemeltetői számlák megnyitása az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

(1)   A légijármű-üzemeltető nyomonkövetési tervének jóváhagyását követő húsz munkanapon belül az illetékes hatóság vagy a légijármű-üzemeltető az érintett nemzeti tisztviselő rendelkezésére bocsátja a VII. mellékletben előírt információkat, és felkéri a nemzeti tisztviselőt, hogy nyisson légijármű-üzemeltetői számlát az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben.

(2)   Minden légijármű-üzemeltető egy légijármű-üzemeltetői számlával rendelkezhet.

(3)   Azok a légijármű-üzemeltetők, amelyek légi közlekedési tevékenységük folytán évi 25 000 tonna szén-dioxid-egyenértéknél kisebb éves összkibocsátást okoznak vagy három egymást követő négy hónapos időszakban időszakonként 243 járatnál kevesebbet üzemeltetnek, természetes vagy jogi személyt bízhatnak meg azzal, hogy nevükben légijármű-üzemeltetői számlát nyissanak és a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (2a) bekezdése alapján kibocsátási egységet adjanak át. A megfelelésért ilyenkor is a légijármű-üzemeltető viseli a felelősséget. Természetes vagy jogi személy megbízása esetén a légijármű-üzemeltető biztosítja, hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség a megbízott természetes vagy jogi személy és az illetékes hatóságok, a nemzeti tisztviselők, a hitelesítők vagy a 2003/87/EK irányelv és az annak végrehajtására elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek hatálya alá tartozó más szervek között. Ilyenkor a megbízott természetes vagy jogi személy rendelkezésre bocsátja az (1) bekezdésben meghatározott információkat.

(4)   A nemzeti tisztviselő az e cikk (1) bekezdésében és a 21. cikkben előírt információk hiánytalan átvételétől számított húsz munkanapon belül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben külön légijármű-üzemeltetői számlát nyit minden egyes légijármű-üzemeltető részére, vagy értesíti a számlatulajdonos-jelöltet arról, hogy a számlanyitást a 19. cikk alapján megtagadja.

(5)   Minden légijármű-üzemeltető csak egy légijármű-üzemeltetői számlával rendelkezhet.

16. cikk

Kereskedési számlák megnyitása az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

(1)   A számlatulajdonos-jelölt a nemzeti tisztviselőhöz nyújtja be az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett kereskedési számla megnyitása iránti kérelmét. A számlatulajdonos-jelölt rendelkezésre bocsátja a nemzeti tisztviselő által kért információkat, amelyeknek legalább a IV. mellékletben előírt adatokat tartalmazniuk kell.

(2)   A nemzeti tisztviselő tagállama a kereskedési számlák megnyitását ahhoz a feltételhez kötheti, hogy a számlatulajdonos-jelöltnek állandó lakóhellyel kell rendelkeznie vagy be kell lennie jegyezve a számlát kezelő nemzeti tisztviselő tagállamában.

(3)   A nemzeti tisztviselő tagállama a kereskedési számlák megnyitását ahhoz a feltételhez kötheti, hogy a számlatulajdonos-jelöltnek hozzáadottérték-adó szempontjából szerepelnie kell a számlát kezelő nemzeti tisztviselő tagállamának nyilvántartásában.

(4)   A nemzeti tisztviselő az e cikk (1) bekezdésében és a 21. cikkben előírt információk hiánytalan átvételétől számított húsz munkanapon belül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben megnyitja a kereskedési számlát, vagy értesíti a számlatulajdonos-jelöltet arról, hogy a számlanyitást a 19. cikk alapján megtagadja.

17. cikk

Nemzeti folyószámlák megnyitása az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

A tagállam illetékes hatósága utasítja a nemzeti tisztviselőt arra, hogy a III. mellékletben előírt adatok átvételétől számított húsz munkanapon belül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben nyisson nemzeti folyószámlát a tagállam számára.

18. cikk

A hitelesítők nyilvántartásba vétele az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

(1)   A hitelesítőnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben történő nyilvántartásba vétele iránti kérelmet a nemzeti tisztviselőhöz kell benyújtani. A nyilvántartásba vételt kérelmező személy rendelkezésre bocsátja a nemzeti tisztviselő által kért információkat, amelyeknek tartalmazniuk kell a III. és az V. mellékletben előírt adatokat.

(2)   A nemzeti tisztviselő az e cikk (1) bekezdésében és a 21. cikkben előírt információk hiánytalan átvételétől számított húsz munkanapon belül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben nyilvántartásba veszi a hitelesítőt, vagy értesíti a hitelesítőjelöltet arról, hogy a nyilvántartásba vételt a 19. cikk alapján megtagadja.

19. cikk

A számlanyitás vagy a hitelesítő nyilvántartásba vételének megtagadása

(1)   A nemzeti tisztviselő ellenőrzi a számlanyitás vagy nyilvántartásba vétel kérelmezésekor átadott információk és okiratok hiánytalan, naprakész, pontos és valós voltát.

Megalapozott kétségek esetén a nemzeti tisztviselő az első albekezdésben említett ellenőrzéshez segítséget kérhet egy másik nemzeti tisztviselőtől. Az ilyen kéréssel megkeresett tisztviselő a kérést visszautasíthatja. A számlatulajdonos-jelölt vagy hitelesítőjelölt kifejezetten kérheti, hogy a nemzeti tisztviselő kérjen ilyen segítséget. A nemzeti tisztviselő a segítségkérésről tájékoztatja a számlatulajdonos-jelöltet vagy hitelesítőjelöltet.

(2)   A nemzeti tisztviselő megtagadhatja a számlanyitást, illetve a hitelesítő nyilvántartásba vételét:

| a) | ha az átadott információk és okiratok hiányosak, nem naprakészek vagy másként pontatlanok vagy hamisak; |
| --- | --- |

a)

ha az átadott információk és okiratok hiányosak, nem naprakészek vagy másként pontatlanok vagy hamisak;

| b) | ha egy bűnüldöző hatóság információt szolgáltat a nemzeti tisztviselő számára, vagy más módon információ áll a nemzeti tisztviselő rendelkezésére arról, hogy a számlatulajdonos-jelölttel – vagy jogi személy esetén a számlatulajdonos-jelölt bármely igazgatójával – szemben kibocsátási egységekkel kapcsolatos csalással, pénzmosással, terrorizmusfinanszírozással vagy olyan más súlyos bűncselekménnyel összefüggésben vizsgálat folyik, amelynek elkövetésében a számla eszközként felhasználható, vagy az elmúlt öt évben az adott személyt ilyen bűncselekmény elkövetéséért elítélték; |
| --- | --- |

b)

ha egy bűnüldöző hatóság információt szolgáltat a nemzeti tisztviselő számára, vagy más módon információ áll a nemzeti tisztviselő rendelkezésére arról, hogy a számlatulajdonos-jelölttel – vagy jogi személy esetén a számlatulajdonos-jelölt bármely igazgatójával – szemben kibocsátási egységekkel kapcsolatos csalással, pénzmosással, terrorizmusfinanszírozással vagy olyan más súlyos bűncselekménnyel összefüggésben vizsgálat folyik, amelynek elkövetésében a számla eszközként felhasználható, vagy az elmúlt öt évben az adott személyt ilyen bűncselekmény elkövetéséért elítélték;

| c) | ha a nemzeti tisztviselő alapos okkal feltételezi, hogy a számlát kibocsátási egységekkel kapcsolatos csalás, pénzmosás, terrorizmusfinanszírozás vagy más súlyos bűncselekmény elkövetése céljára felhasználhatják; |
| --- | --- |

c)

ha a nemzeti tisztviselő alapos okkal feltételezi, hogy a számlát kibocsátási egységekkel kapcsolatos csalás, pénzmosás, terrorizmusfinanszírozás vagy más súlyos bűncselekmény elkövetése céljára felhasználhatják;

| d) | a nemzeti jogban meghatározott okból. |
| --- | --- |

d)

a nemzeti jogban meghatározott okból.

(3)   Amennyiben a nemzeti tisztviselő a (2) bekezdésnek megfelelően megtagadja az üzemeltetői számla vagy légijármű-üzemeltetői számla megnyitását, a számlát meg lehet nyitni az illetékes hatóság utasítására. A számlához való minden hozzáférést a 30. cikk (4) bekezdésével összhangban mindaddig fel kell függeszteni, amíg az elutasítás (2) bekezdésben felsorolt okai fennállnak.

(4)   Ha a nemzeti tisztviselő megtagadja a számlanyitást, a számlanyitást kérelmező személy az illetékes hatóságnál vagy a nemzeti jog szerint a kérdésben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál kifogással élhet; a hatóság vagy kötelezi a nemzeti tisztviselőt a számla megnyitására, vagy – indokolással ellátott határozat útján, a nemzeti jog e rendelettel összeegyeztethető és jogszerű cél elérésére törekvő nemzeti jogi rendelkezéseiben megállapított arányos követelmények alapján – megerősíti az elutasítást.

20. cikk

Meghatalmazott képviselők

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák meghatalmazott képviselői hozzáférhessenek a megfelelő számlákhoz, és rendelkezzenek az alábbi jogok egyikével, hogy a számlatulajdonos nevében:

| a) | folyamatokat kezdeményezzenek, vagy |
| --- | --- |

a)

folyamatokat kezdeményezzenek, vagy

| b) | szükség esetén folyamatokat hagyjanak jóvá, vagy |
| --- | --- |

b)

szükség esetén folyamatokat hagyjanak jóvá, vagy

| c) | folyamatokat kezdeményezzenek, és egy másik meghatalmazott képviselő által kezdeményezett folyamatokat hagyjanak jóvá. |
| --- | --- |

c)

folyamatokat kezdeményezzenek, és egy másik meghatalmazott képviselő által kezdeményezett folyamatokat hagyjanak jóvá.

(2)   Megnyitáskor minden számlának legalább két meghatalmazott képviselővel kell rendelkeznie, akik jogosultak az alábbi kombinációik valamelyikére:

| a) | egy meghatalmazott képviselőnek joga van folyamatokat kezdeményezni, egy másiknak pedig folyamatokat jóváhagyni; |
| --- | --- |

a)

egy meghatalmazott képviselőnek joga van folyamatokat kezdeményezni, egy másiknak pedig folyamatokat jóváhagyni;

| b) | egy meghatalmazott képviselőnek joga van folyamatokat kezdeményezni, és egy másik meghatalmazott képviselő által kezdeményezett folyamatokat jóváhagyni, egy másiknak pedig folyamatokat jóváhagyni; |
| --- | --- |

b)

egy meghatalmazott képviselőnek joga van folyamatokat kezdeményezni, és egy másik meghatalmazott képviselő által kezdeményezett folyamatokat jóváhagyni, egy másiknak pedig folyamatokat jóváhagyni;

| c) | egy meghatalmazott képviselőnek joga van folyamatokat kezdeményezni, egy másiknak pedig folyamatokat kezdeményezni, és egy másik meghatalmazott képviselő által kezdeményezett folyamatokat jóváhagyni; |
| --- | --- |

c)

egy meghatalmazott képviselőnek joga van folyamatokat kezdeményezni, egy másiknak pedig folyamatokat kezdeményezni, és egy másik meghatalmazott képviselő által kezdeményezett folyamatokat jóváhagyni;

| d) | két meghatalmazott képviselőnek joga van folyamatokat kezdeményezni, és egy másik meghatalmazott képviselő által kezdeményezett folyamatokat jóváhagyni. |
| --- | --- |

d)

két meghatalmazott képviselőnek joga van folyamatokat kezdeményezni, és egy másik meghatalmazott képviselő által kezdeményezett folyamatokat jóváhagyni.

(3)   A hitelesítőknek rendelkezniük kell legalább egy meghatalmazott képviselővel, aki a hitelesítő nevében kezdeményezi a vonatkozó folyamatokat. Hitelesítő képviselője nem lehet semmilyen számla képviselője.

(4)   A számlatulajdonosok határozhatnak úgy, hogy nincs szükség második meghatalmazott képviselő jóváhagyására olyan számlákra történő átvezetés végrehajtására irányuló javaslathoz, amelyek szerepelnek a megbízhatónak tartott számláknak a 23. cikk alapján létrehozott jegyzékén. A számlatulajdonos ezt a határozatot visszavonhatja. A határozatot és a határozat visszavonását a nemzeti tisztviselőnek benyújtott, jogszerűen aláírt nyilatkozatban kell közölni.

(5)   Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott meghatalmazott képviselők mellett a számlákhoz olyan meghatalmazott képviselők is tartozhatnak, akik csak adatolvasási jogosultsággal rendelkeznek a számlával összefüggésben.

(6)   Ha a meghatalmazott képviselő műszaki vagy más okból nem fér hozzá az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékhez, a nemzeti tisztviselő – az adott meghatalmazott képviselőre ruházott jogokkal összhangban – a meghatalmazott képviselő kérésére annak nevében ügyleteket kezdeményezhet vagy hagyhat jóvá, feltéve, hogy a nemzeti tisztviselő ilyen kérésekre lehetőséget biztosít, és hogy a meghatalmazott képviselő hozzáférését nem függesztették fel e rendelet értelmében.

(7)   Ha valamely számla meghatalmazott képviselői nem férnek hozzá az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékhez, a számlatulajdonosok kérhetik a nemzeti tisztviselőt, hogy e rendelettel összhangban, a nevükben tegyen javaslatot végrehajtásra irányuló folyamatra, feltéve, hogy a nemzeti tisztviselő ilyen kérésekre lehetőséget biztosít. Lezárt státuszú számlák esetében ilyen kérés nem lehetséges.

(8)   A 75. cikkben meghatározott adatcsere- és műszaki előírások minden egyes számlatípus esetében meghatározhatják a meghatalmazott képviselők maximális számát.

(9)   Meghatalmazott képviselő csak tizennyolcadik életévét betöltött természetes személy lehet. Az egy adott számlához tartozó meghatalmazott képviselőknek különböző személyeknek kell lenniük, ugyanaz a személy viszont több számla esetében is lehet meghatalmazott képviselő. A nemzeti tisztviselő tagállama megkövetelheti, hogy egy számla esetében legalább egy meghatalmazott képviselő állandó lakóhellyel rendelkezzen az adott tagállamban, a hitelesítők képviselőinek kivételével.

21. cikk

A meghatalmazott képviselők kijelölése és jóváhagyása

(1)   Számlanyitás vagy hitelesítő nyilvántartásba vételének kérelmezésekor a számlatulajdonos-jelöltnek vagy hitelesítőjelöltnek a 20. cikkel összhangban több meghatalmazott képviselőt ki kell jelölnie.

(2)   A meghatalmazott képviselők kijelölésekor a számlatulajdonosnak rendelkezésre kell bocsátania a tisztviselő által kért információkat. Ezeknek az információknak legalább a VIII. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazniuk kell.

Ha a meghatalmazott képviselőjelöltet már kijelölték egy számlához, és ha azt a számlatulajdonos kéri, a nemzeti tisztviselő a (4) bekezdésben említett ellenőrzés céljából felhasználhatja a korábbi kijelöléshez benyújtott dokumentációt.

(3)   A nemzeti tisztviselő a (2) bekezdéssel összhangban előírt információk hiánytalan átvételétől számított húsz munkanapon belül jóváhagyja a meghatalmazott képviselőt, vagy értesíti a számlatulajdonost arról, hogy a jóváhagyást megtagadja. Ha a kijelölt személy adatainak értékelése hosszabb időt igényel, a tisztviselő legfeljebb húsz további munkanappal meghosszabbíthatja az értékelést, és erről értesíti a számlatulajdonost.

(4)   A nemzeti tisztviselő ellenőrzi a meghatalmazott képviselő kijelölésekor átadott információk és okiratok hiánytalan, naprakész, pontos és valós voltát.

Megalapozott kétségek esetén a nemzeti tisztviselő az első albekezdésben említett ellenőrzéshez segítséget kérhet egy másik nemzeti tisztviselőtől. Az ilyen kéréssel megkeresett tisztviselő a kérést visszautasíthatja. A számlatulajdonos-jelölt vagy hitelesítőjelölt kifejezetten kérheti, hogy a nemzeti tisztviselő kérjen ilyen segítséget. A nemzeti tisztviselő a segítségkérésről tájékoztatja a számlatulajdonos-jelöltet vagy hitelesítőjelöltet.

(5)   A nemzeti tisztviselő megtagadhatja a meghatalmazott képviselő jóváhagyását:

| a) | ha az átadott információk és okiratok hiányosak, nem naprakészek vagy másként pontatlanok vagy hamisak; |
| --- | --- |

a)

ha az átadott információk és okiratok hiányosak, nem naprakészek vagy másként pontatlanok vagy hamisak;

| b) | ha egy bűnüldöző hatóság információt szolgáltat a nemzeti tisztviselő számára, vagy más módon információ áll a nemzeti tisztviselő rendelkezésére arról, hogy a képviselőjelölttel szemben kibocsátási egységekkel kapcsolatos csalással, pénzmosással, terrorizmusfinanszírozással vagy olyan más súlyos bűncselekménnyel összefüggésben vizsgálat folyik, amelynek elkövetésében a számla eszközként felhasználható, vagy az elmúlt öt évben az adott személyt ilyen bűncselekmény elkövetéséért elítélték; |
| --- | --- |

b)

ha egy bűnüldöző hatóság információt szolgáltat a nemzeti tisztviselő számára, vagy más módon információ áll a nemzeti tisztviselő rendelkezésére arról, hogy a képviselőjelölttel szemben kibocsátási egységekkel kapcsolatos csalással, pénzmosással, terrorizmusfinanszírozással vagy olyan más súlyos bűncselekménnyel összefüggésben vizsgálat folyik, amelynek elkövetésében a számla eszközként felhasználható, vagy az elmúlt öt évben az adott személyt ilyen bűncselekmény elkövetéséért elítélték;

| c) | a nemzeti jogban meghatározott okból. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti jogban meghatározott okból.

(6)   Ha a nemzeti tisztviselő megtagadta egy meghatalmazott képviselő jóváhagyását, a számlatulajdonos a nemzeti jog szerint a kérdésben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál kifogással élhet; a hatóság vagy kötelezi a nemzeti tisztviselőt a képviselő jóváhagyására, vagy – indokolással ellátott határozat útján, a nemzeti jog e rendelettel összeegyeztethető és jogszerű cél elérésére törekvő rendelkezéseiben megállapított arányos követelmények alapján – megerősíti az elutasítást.

22. cikk

A számlaadatok és a meghatalmazott képviselőkre vonatkozó információk aktualizálása

(1)   Minden számlatulajdonosnak tíz munkanapon belül be kell jelentenie a nemzeti tisztviselőnek a számlainformációkban bekövetkező változásokat. Továbbá, a számlatulajdonosnak minden év december 31-éig meg kell erősítenie a nemzeti tisztviselő számára, hogy számlainformációi továbbra is hiánytalanok, naprakészek, pontosak és valósak.

(2)   Az üzemeltetőknek és légijármű-üzemeltetőknek tíz munkanapon belül be kell jelenteniük a számlakezelőjüknek, ha egyesülésben vesznek részt, vagy szétváltak.

(3)   A változás bejelentésekor rendelkezésre kell bocsátani a nemzeti tisztviselő által e szakasznak megfelelően megkövetelt igazoló információkat. Az érintett nemzeti tisztviselő a bejelentés és az igazoló információk átvételétől számított húsz munkanapon belül jóváhagyja az adatok aktualizálását. A tisztviselő a 21. cikk (4) és (5) bekezdésében foglalt esetekben megtagadhatja az adatok aktualizálását. A megtagadásról értesíteni kell a számlatulajdonost. A megtagadással szemben – a 19. cikk (4) bekezdése alapján – az illetékes hatóságnál vagy a nemzeti jog szerint a kérdésben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál kifogást lehet emelni.

(4)   A nemzeti tisztviselő legalább háromévente felülvizsgálja, hogy a számlainformációk továbbra is hiánytalanok, naprakészek, pontosak és valósak-e, és adott esetben felkéri a számlatulajdonost az esetleges változások bejelentésére. Az üzemeltetői számlák, a légijármű-üzemeltetői számlák és a hitelesítők esetében a felülvizsgálatot legalább ötévente egyszer el kell végezni.

(5)   Az üzemeltetői számla tulajdonosa a számla feletti tulajdonjogát csak az üzemeltetői számlához kapcsolódó létesítménnyel együtt adhatja el, és arról csak azzal együtt mondhat le.

(6)   Az (5) bekezdésre is figyelemmel a számlatulajdonos a számlája feletti tulajdonjogát másnak el nem adhatja, és arról le nem mondhat.

(7)   Amennyiben egy, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlával rendelkező jogi személy a számlatulajdonosok egyesülése vagy szétválása miatt megváltozik, a számlatulajdonos a 14., a 15. vagy a 16. cikk szerint előírt dokumentáció benyújtásával az előző számlatulajdonos jogutódja válik.

(8)   A meghatalmazott képviselő ebbéli jogállását másra át nem ruházhatja.

(9)   A számlatulajdonos vagy a hitelesítő kérheti egy meghatalmazott képviselő eltávolítását. A nemzeti tisztviselő a kérés kézhezvételekor felfüggeszti a meghatalmazott képviselő hozzáférését. Az érintett tisztviselő a kérés kézhezvételétől számított húsz munkanapon belül törli a meghatalmazott képviselőt.

(10)   A számlatulajdonos a 21. cikkben előírt feltételek mellett jelölhet ki új meghatalmazott képviselőt.

(11)   Ha a 2003/87/EK irányelv 18a. cikke szerinti eljárással összhangban valamely légijármű-üzemeltető esetében megváltozik az igazgatási célból hozzárendelt tagállam, a központi tisztviselő aktualizálja a megfelelő légijármű-üzemeltetői számlához rendelt nemzeti tisztviselő adatát. A légijármű-üzemeltetői számla kezelését végző tisztviselő megváltozásakor az új tisztviselő kérheti, hogy a légijármű-üzemeltető nyújtsa be a tisztviselő által a 15. cikk alapján a számlanyitáshoz, valamint a 21. cikk alapján a meghatalmazott képviselőkkel kapcsolatban kért információkat.

(12)   A (11) bekezdésre is figyelemmel a számla kezelését mindenkor ugyanaz a tagállam végzi.

23. cikk

Megbízhatónak tartott számlák jegyzéke

(1)   Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák rendelkezhetnek egy, a megbízhatónak tartott számlák jegyzékével.

(2)   A megbízhatónak tartott számlák jegyzékébe automatikusan fel kell venni az ugyanazon számlatulajdonos tulajdonában lévő és az ugyanazon nemzeti tisztviselő által kezelt számlákat.

(3)   A megbízhatónak tartott számlák jegyzékébe automatikusan fel kell venni az európai uniós kiosztási számlát és az uniós elvetési számlát.

(4)   A megbízhatónak tartott számlák jegyzékét érintő módosításokat a 35. cikkben előírt eljárás alkalmazásával kell végrehajtásra javasolni és véglegesíteni. A módosítást két, folyamatok kezdeményezésére és jóváhagyására jogosult meghatalmazott képviselő kezdeményezi és hagyja jóvá. A megbízhatónak tartott számlák jegyzékéből való törlés esetében a javasolt módosítást azonnal végre kell hajtani. A megbízhatónak tartott számlák jegyzékének minden más módosítása esetén a végrehajtásra a javaslatot követő negyedik munkanapon, közép-európai idő szerint 12:00 órakor kerül sor.

3. szakasz

Számlák lezárása

24. cikk

Számlák lezárása

A 29. cikkre is figyelemmel a 25. és a 26. cikk hatálya alá nem tartozó számlát a tisztviselő a számlatulajdonos erre irányuló kérelmének átvételét követően tíz munkanapon belül lezárja.

25. cikk

Üzemeltetői számlák lezárása

(1)   Az illetékes hatóság tíz munkanapon belül bejelenti a nemzeti tisztviselőnek, ha az üvegházhatú gázok kibocsátására vonatkozó engedélyt visszavonták, vagy arról szerez tudomást, hogy egy létesítmény beszüntette működését. A nemzeti tisztviselő a bejelentés átvételétől számított tíz munkanapon belül rögzíti az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben a változás napját.

(2)   A nemzeti tisztviselő a következő feltételek teljesülése esetén zárhat le egy adott üzemeltetői számlát:

| a) | a létesítmény beszüntette működését vagy az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyt visszavonták; |
| --- | --- |

a)

a létesítmény beszüntette működését vagy az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyt visszavonták;

| b) | az utolsó kibocsátás évét nyilvántartásba vették az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben; |
| --- | --- |

b)

az utolsó kibocsátás évét nyilvántartásba vették az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben;

| c) | a hitelesített kibocsátásokat minden olyan évben nyilvántartásba vették, amikor az üzemeltető szerepelt az EU ETS-ben; |
| --- | --- |

c)

a hitelesített kibocsátásokat minden olyan évben nyilvántartásba vették, amikor az üzemeltető szerepelt az EU ETS-ben;

| d) | az érintett létesítmény üzemeltetője a hitelesített kibocsátásaival megegyező vagy annál nagyobb mennyiségű kibocsátási egységet adott le; |
| --- | --- |

d)

az érintett létesítmény üzemeltetője a hitelesített kibocsátásaival megegyező vagy annál nagyobb mennyiségű kibocsátási egységet adott le;

| e) | nincs folyamatban indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiség visszaadása a 48. cikk (4) bekezdés alapján. |
| --- | --- |

e)

nincs folyamatban indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiség visszaadása a 48. cikk (4) bekezdés alapján.

26. cikk

Légijármű-üzemeltetői számlák lezárása

(1)   Az illetékes hatóság 10 munkanapon belül értesíti a nemzeti tisztviselőt onnantól számítva, hogy értesítést kapott a számlatulajdonostól, vagy hogy egyéb bizonyíték vizsgálatát követően felfedezte, hogy a légijármű-üzemeltető beolvadt egy másik légijármű-üzemeltetőbe, vagy a légijármű-üzemeltető a 2003/87/EK irányelv I. mellékletének hatálya alá tartozó valamennyi tevékenységét megszüntette.

(2)   A nemzeti tisztviselő a következő feltételek teljesülése esetén zárhat le egy adott légijármű-üzemeltetői számlát:

| a) | az (1) bekezdés szerinti értesítés megtörtént; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés szerinti értesítés megtörtént;

| b) | az utolsó kibocsátás évét nyilvántartásba vették az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben; |
| --- | --- |

b)

az utolsó kibocsátás évét nyilvántartásba vették az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben;

| c) | a hitelesített kibocsátásokat minden olyan évben nyilvántartásba vették, amikor a légijármű-üzemeltető szerepelt az EU ETS-ben; |
| --- | --- |

c)

a hitelesített kibocsátásokat minden olyan évben nyilvántartásba vették, amikor a légijármű-üzemeltető szerepelt az EU ETS-ben;

| d) | a légijármű-üzemeltető a hitelesített kibocsátásadatokkal megegyező vagy annál nagyobb mennyiségű kibocsátási egységet adott le; |
| --- | --- |

d)

a légijármű-üzemeltető a hitelesített kibocsátásadatokkal megegyező vagy annál nagyobb mennyiségű kibocsátási egységet adott le;

| e) | nincs folyamatban indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiség visszaadása az 50. cikk (6) bekezdés alapján. |
| --- | --- |

e)

nincs folyamatban indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiség visszaadása az 50. cikk (6) bekezdés alapján.

27. cikk

A hitelesítők törlése

(1)   A hitelesítő által a hitelesítőnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből való törlésére vonatkozóan benyújtott kérelem kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül a nemzeti tisztviselő törli a hitelesítőt.

(2)   Hitelesítőnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből való törlésére a nemzeti tisztviselőt az illetékes hatóság is utasíthatja a következő esetek bármelyikének fennállása esetén:

| a) | a hitelesítő akkreditációja lejárt vagy visszavonásra került; |
| --- | --- |

a)

a hitelesítő akkreditációja lejárt vagy visszavonásra került;

| b) | a hitelesítő beszüntette működését. |
| --- | --- |

b)

a hitelesítő beszüntette működését.

28. cikk

Számlák lezárása és meghatalmazott képviselők törlése a tisztviselő kezdeményezésére

(1)   Ha számlákhoz való hozzáférésnek a 30. cikk szerinti felfüggesztését megalapozó helyzet többszöri felszólítás ellenére észszerű időn belül nem szűnik meg, az illetékes hatóság vagy az illetékes bűnüldöző hatóság utasíthatja a nemzeti tisztviselőt a felfüggesztéssel érintett számla lezárására.

Üzemeltetői számla vagy légijármű-üzemeltetői számla esetében az illetékes hatóság vagy az illetékes bűnüldöző hatóság utasíthatja a nemzeti tisztviselőt a felfüggesztéssel érintett számla státuszának zároltra állítására; az így beállított számlastátuszt mindaddig fenn kell tartani, ameddig az illetékes hatóság a felfüggesztést megalapozó helyzet megszűnését meg nem állapítja.

(2)   Ha a kereskedési számlán egy év alatt egyetlen ügyletet sem rögzítettek, a nemzeti tisztviselő lezárhatja a szóban forgó kereskedési számlát, miután értesítette a számlatulajdonost arról, hogy a kereskedési számlát negyven munkanapon belül le fogja zárni, amennyiben nem érkezik hozzá kérelem a számla fenntartására. Ha a nemzeti tisztviselő nem kap a számlatulajdonostól erre irányuló kérelmet, a nemzeti tisztviselő a számlát lezárhatja, vagy státuszát „lezárás folyamatban” státuszra állíthatja.

(3)   A nemzeti tisztviselő az illetékes hatóság utasítására lezárja az üzemeltetői számlát vagy a légijármű-üzemeltetői számlát, ha nincs észszerű kilátás további kibocsátási egységek leadására vagy indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiség visszaadására.

(4)   A nemzeti tisztviselő törölheti a meghatalmazott képviselőt, ha úgy ítéli meg, hogy a meghatalmazott képviselő jóváhagyását a 21. cikk (3) bekezdése alapján meg kellett volna tagadni, különösen pedig akkor, ha tudomására jut, hogy a meghatalmazott képviselő kijelölésekor megadott okiratok és azonosító adatok hiányosak, elavultak vagy másként pontatlanok vagy hamisak voltak.

(5)   A számlatulajdonos a számlája státuszának az (1) bekezdés szerinti megváltoztatásával, illetve a meghatalmazott képviselőnek a (4) bekezdés szerinti törlésével szemben harminc naptári napon belül a nemzeti jog szerint a kérdésben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál kifogással élhet; a hatóság vagy kötelezi a nemzeti tisztviselőt a számlastátusz vagy a meghatalmazott képviselő visszaállítására, vagy – indokolással ellátott határozat útján, a nemzeti jog e rendelettel összeegyeztethető és jogszerű cél elérésére törekvő rendelkezéseiben megállapított arányos követelmények alapján – megerősíti a számla státuszának megváltoztatását vagy a törlést.

29. cikk

Pozitív egyenleg a lezárandó számlán

Ha azon a számlán, amelyet a tisztviselőnek a 24., a 25., a 26. vagy a 28. cikk alapján le kell zárnia, a kibocsátási egységek pozitív egyenleget mutatnak, a tisztviselő felszólítja a számlatulajdonost egy olyan másik számla megnevezésére, amelyre ezeket a kibocsátási egységeket át kívánja vezettetni. Ha a számlabirtokos negyven munkanapon belül nem válaszol a tisztviselő felszólítására, a tisztviselő a kibocsátási egységeket a saját nemzeti kibocsátásiegység-nyilvántartási számlájára átvezetheti, vagy a számla státuszát „lezárás folyamatban” státuszra állíthatja.

4. szakasz

Számlákhoz való hozzáférés felfüggesztése

30. cikk

Számlákhoz való hozzáférés felfüggesztése

(1)   A tisztviselő felfüggesztheti a meghatalmazott képviselő hozzáférését a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben lévő bármely olyan számlához, hitelesítőhöz vagy folyamathoz, amelyhez az adott meghatalmazott képviselőnek egyébként volna hozzáférése, ha alapos okkal feltételezi, hogy az adott meghatalmazott képviselő:

| a) | olyan számlákhoz vagy folyamatokhoz kísérelte meg a hozzáférést, amelyekre jogosultsága nem terjed ki; |
| --- | --- |

a)

olyan számlákhoz vagy folyamatokhoz kísérelte meg a hozzáférést, amelyekre jogosultsága nem terjed ki;

| b) | valamely számlához vagy folyamathoz helytelen felhasználónévvel és jelszóval kísérelt meg több alkalommal hozzáférni; vagy |
| --- | --- |

b)

valamely számlához vagy folyamathoz helytelen felhasználónévvel és jelszóval kísérelt meg több alkalommal hozzáférni; vagy

| c) | megkísérelte aláásni az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék, az EUTL vagy az azokban kezelt vagy tárolt adatok biztonságát, hozzáférhetőségét, sértetlenségét vagy bizalmas voltát. |
| --- | --- |

c)

megkísérelte aláásni az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék, az EUTL vagy az azokban kezelt vagy tárolt adatok biztonságát, hozzáférhetőségét, sértetlenségét vagy bizalmas voltát.

(2)   A tisztviselő a meghatalmazott képviselő adott számlához való valamennyi hozzáférését felfüggesztheti a következő feltételek valamelyikének fennállása esetén:

| a) | a számlatulajdonos meghalt vagy jogi személyként megszűnt létezni; |
| --- | --- |

a)

a számlatulajdonos meghalt vagy jogi személyként megszűnt létezni;

| b) | a számlatulajdonos elmulasztotta a díjfizetést; |
| --- | --- |

b)

a számlatulajdonos elmulasztotta a díjfizetést;

| c) | a számlatulajdonos megsértette a számlára vonatkozó feltételeket; |
| --- | --- |

c)

a számlatulajdonos megsértette a számlára vonatkozó feltételeket;

| d) | a számlatulajdonos nem adta beleegyezését ahhoz, hogy a nemzeti tisztviselő vagy a központi tisztviselő megváltoztassa a feltételeket; |
| --- | --- |

d)

a számlatulajdonos nem adta beleegyezését ahhoz, hogy a nemzeti tisztviselő vagy a központi tisztviselő megváltoztassa a feltételeket;

| e) | a számlatulajdonos nem jelentette be a számlaadatok megváltozását, nem nyújtotta be a számlaadatok változását igazoló információkat, vagy nem szolgált bizonyítékkal a számlaadatokkal kapcsolatos új követelményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

e)

a számlatulajdonos nem jelentette be a számlaadatok megváltozását, nem nyújtotta be a számlaadatok változását igazoló információkat, vagy nem szolgált bizonyítékkal a számlaadatokkal kapcsolatos új követelményekkel kapcsolatban;

| f) | a számlatulajdonos megszegte a tagállam által támasztott azon követelményt, hogy legalább egy meghatalmazott képviselőnek állandó lakóhellyel kell rendelkeznie a nemzeti tisztviselő tagállamában; |
| --- | --- |

f)

a számlatulajdonos megszegte a tagállam által támasztott azon követelményt, hogy legalább egy meghatalmazott képviselőnek állandó lakóhellyel kell rendelkeznie a nemzeti tisztviselő tagállamában;

| g) | a számlatulajdonos megszegte a tagállam által támasztott azon követelményt, hogy a számlatulajdonosnak állandó lakóhellyel kell rendelkeznie vagy bejegyezve kell lennie a számlakezelő tagállamában. |
| --- | --- |

g)

a számlatulajdonos megszegte a tagállam által támasztott azon követelményt, hogy a számlatulajdonosnak állandó lakóhellyel kell rendelkeznie vagy bejegyezve kell lennie a számlakezelő tagállamában.

(3)   A tisztviselő a meghatalmazott képviselők adott számlához vagy hitelesítőhöz való minden hozzáférését felfüggesztheti a következő esetek valamelyikében:

| a) | legfeljebb négy hétre akkor, ha alapos okkal feltételezi, hogy a számlát csalás, pénzmosás, terrorizmusfinanszírozás, korrupció vagy más súlyos bűncselekmény elkövetése céljára használták fel vagy fogják felhasználni. Ebben az esetben ennek megfelelően a 67. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni. A pénzügyi hírszerző egység utasítására az időszak meghosszabbítható; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb négy hétre akkor, ha alapos okkal feltételezi, hogy a számlát csalás, pénzmosás, terrorizmusfinanszírozás, korrupció vagy más súlyos bűncselekmény elkövetése céljára használták fel vagy fogják felhasználni. Ebben az esetben ennek megfelelően a 67. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni. A pénzügyi hírszerző egység utasítására az időszak meghosszabbítható;

| b) | jogszerű cél elérésére törekvő nemzeti jogi rendelkezések alapján, illetve azokkal összhangban. |
| --- | --- |

b)

jogszerű cél elérésére törekvő nemzeti jogi rendelkezések alapján, illetve azokkal összhangban.

(4)   A nemzeti tisztviselő felfüggesztheti a meghatalmazott képviselők minden hozzáférését egy adott számlához vagy hitelesítőhöz, ha úgy ítéli meg, hogy a számlanyitást vagy a hitelesítő nyilvántartásba vételét a 19. cikk alapján meg kellett volna tagadni, vagy a számlatulajdonos már nem teljesíti a számlanyitás követelményeit.

(5)   A nemzeti tisztviselő felfüggesztheti a meghatalmazott képviselők minden hozzáférését a számlatulajdonos valamennyi számlájához, ha olyan információt kap, hogy a számlatulajdonos ellen fizetésképtelenségi eljárást indítottak. Ez a felfüggesztés addig tartható fenn, amíg a nemzeti tisztviselő hivatalos tájékoztatást nem kap arról, hogy ki jogosult a számlatulajdonos képviseletére, és a meghatalmazott képviselőket megerősítik, vagy új meghatalmazott képviselőket jelölnek ki a 21. cikknek megfelelően.

(6)   A számlakezelő a felfüggesztést megalapozó helyzet megszűnésekor a felfüggesztést haladéktalanul feloldja.

(7)   A számlatulajdonos vagy a számlaképviselő a hozzáférésének az (1)–(3) bekezdés szerinti felfüggesztésével szemben harminc naptári napon belül kifogással élhet az illetékes hatóságnál vagy a nemzeti jog szerint a kérdésben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál; a hatóság vagy kötelezi a nemzeti tisztviselőt a hozzáférés helyreállítására, vagy – indokolással ellátott határozat útján, a nemzeti jog e rendelettel összeegyeztethető és jogszerű cél elérésére törekvő rendelkezéseiben megállapított arányos követelmények alapján – megerősíti a felfüggesztést.

(8)   Az illetékes hatóság vagy a Bizottság felfüggesztés végrehajtására utasíthatja a nemzeti tisztviselőt vagy a központi tisztviselőt az (1)–(5) bekezdésben meghatározott indokok valamelyike alapján.

(9)   A nemzeti jog alapján és azzal összhangban a tisztviselő tagállamában működő nemzeti bűnüldöző hatóság ugyancsak kérheti a tisztviselőtől a felfüggesztést végrehajtását.

(10)   Ha az üzemeltetői számla vagy a légijármű-üzemeltetői számla tulajdonosa az e cikk szerinti felfüggesztés miatt nem tudja leadni a kibocsátási egységeket a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (2a), illetve (3) bekezdésében megállapított leadási határidőt megelőző tíz munkanapon belül, a nemzeti tisztviselő – a számlatulajdonos kérésére – leadja a számlatulajdonos által megjelölt mennyiségű kibocsátási egységet.

(11)   Ha a számlán, amelyhez a hozzáférést felfüggesztették, a kibocsátási egységek egyenlege pozitív, az illetékes hatóság vagy az illetékes bűnüldöző hatóság – a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően – utasíthatja a nemzeti tisztviselőt, hogy azonnal vezesse át a kibocsátási egységeket a megfelelő nemzeti számlára, vagy a számla státuszát állítsa a „lezárás folyamatban” státuszra.

II. CÍM

AZ UNIÓS KIBOCSÁTÁSIEGYSÉG-FORGALMI JEGYZÉKRE ÉS AZ EURÓPAI UNIÓS KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZERRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

Hitelesített kibocsátások és megfelelés

31. cikk

Létesítmény és légijármű-üzemeltető hitelesített kibocsátásadatai

(1)   Minden üzemeltető és légijármű-üzemeltető – a nemzeti jog által előírt esetekben – a számláját kezelő nemzeti tisztviselőnél nyilvántartásba vett hitelesítők jegyzékéről hitelesítőt választ.

(2)   A nemzeti tisztviselő, az illetékes hatóság vagy – amennyiben az illetékes hatóság úgy dönt – a számlatulajdonos vagy a hitelesítő rögzíti a rendszerben az előző évi kibocsátásadatokat.

(3)   Az éves kibocsátásadatokat a IX. mellékletben meghatározott formátumban kell benyújtani.

(4)   Miután a hitelesítő vagy az illetékes hatóság a 2003/87/EK irányelv 15. cikke alapján kielégítő módon ellenőrizte az üzemeltető által a létesítmény adott évet megelőző évre vonatkozó kibocsátásairól benyújtott jelentést, illetőleg a légijármű-üzemeltető által az adott évet megelőző év folyamán végzett összes légi közlekedési tevékenységből származó kibocsátásokról benyújtott jelentést, jóváhagyja az éves kibocsátásadatokat.

(5)   A (4) bekezdés alapján jóváhagyott kibocsátásadatokat a nemzeti tisztviselő vagy az illetékes hatóság az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben „hitelesítve” jelzéssel látja el. Az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy a kibocsátásadatoknak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben hitelesítettként való megjelölése nem a nemzeti tisztviselő, hanem a hitelesítő feladata. Valamennyi jóváhagyott kibocsátást március 31-ig „hitelesítve” jelzéssel kell ellátni.

(6)   A 2003/87/EK irányelv 14. és 15. cikkének való megfelelés biztosítása érdekében az illetékes hatóság utasíthatja a nemzeti tisztviselőt a létesítmény vagy légijármű-üzemeltető adott évi hitelesített kibocsátásadatainak kiigazítására; ennek érdekében a nemzeti tisztviselő az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben rögzíti az adott létesítmény vagy légijármű-üzemeltető adott évi kiigazított hitelesített vagy becsült kibocsátásadatait.

(7)   Ha egy adott év május 1-jén a létesítmény vagy légijármű-üzemeltető esetében az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék valamely korábbi évre vonatkozóan nem tartalmaz hitelesített kibocsátásadatot vagy a hitelesített kibocsátásadat bizonyítottan téves, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben rögzítendő helyettesítő becsült kibocsátásadatot a 2003/87/EK irányelv 14. és 15. cikkében foglalt követelményekhez a lehető legszigorúbban igazodva kell kiszámítani.

32. cikk

Számlák zárolása a hitelesített kibocsátásadatok benyújtásának elmulasztása miatt

(1)   Ha egy adott év április 1-jéig a létesítmény vagy légijármű-üzemeltető előző évi éves kibocsátásadatait nem rögzítették és nem látták el „hitelesítve” jelzéssel az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben, a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a megfelelő üzemeltetői vagy légijármű-üzemeltetői számla státuszát zároltra állítsa.

(2)   Ha a létesítmény vagy légijármű-üzemeltető adott évi összes még hiányzó hitelesített kibocsátásadatát rögzítették az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben, a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a számla státuszát nyitottra állítsa.

33. cikk

A megfelelőségi állapotjelző értékének kiszámítása

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy minden év május 1-jén az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék minden nem lezárt státuszú üzemeltetői és légijármű-üzemeltetői számla esetében a számlához tartozó létesítmény vagy légijármű-üzemeltető előző évre vonatkozó megfelelőségi állapotjelzőjének értékét jelezze; ez az érték az aktuális időszakra vonatkozóan leadott kibocsátási egységek teljes mennyiségének és az aktuális időszakra vonatkozó – az előző évet is figyelembe véve az előző évig számított – összes hitelesített kibocsátásadat összegének egy korrekciós taggal megnövelt különbségeként számítandó. A megfelelőségi állapotjelző értékét nem kell kiszámítani azon számlák esetében, amelyek korábbi megfelelőségi állapotjelzőjének értéke nulla vagy pozitív volt, és az utolsó kibocsátás éve az előző évet megelőző évre volt beállítva. A számítás nem veszi figyelembe olyan kibocsátási egységek leadását, amelyeket az aktuális megfelelési időszakot követő időszakra adtak le.

A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a számla 25. és 26. cikk szerinti lezárása előtt kiszámítsa a megfelelőségi állapotjelző értékét.

(2)   A 2008 és 2012, valamint a 2013 és 2020 közötti kereskedési időszak tekintetében az (1) bekezdésben említett korrekciós tag nulla, ha az előző időszak utolsó évére vonatkozó megfelelőségi állapotjelző értéke nullánál nagyobb volt, és megegyezik az előző időszak utolsó évére vonatkozó megfelelőségi állapotjelző értékével, ha ez utóbbi érték nulla vagy annál kevesebb volt. A 2021. január 1-jén kezdődő kereskedési időszakok tekintetében az (1) bekezdés szerinti korrekciós tag megegyezik az előző időszak utolsó évére vonatkozó megfelelőségi állapotjelző értékével.

(3)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék minden évre vonatkozóan rögzítse minden létesítmény és légijármű-üzemeltető megfelelőségi állapotjelzőjének értékét.

2. FEJEZET

Ügyletek

1. szakasz

Általános rendelkezések

34. cikk

Minden számláról csak az e rendeletben az adott számlatípusra kifejezetten meghatározott ügyletek kezdeményezhetők.

35. cikk

Átvezetések végrehajtása

(1)   Az e fejezetben meghatározott valamennyi ügylet végrehajtásának javasolásához az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek megbízható független csatornán keresztül küldött előzetes visszaigazolást kell kérnie. A 20. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel ügyletet csak akkor lehet végrehajtásra javasolni, ha az ügyletet egy meghatalmazott képviselő kezdeményezte és egy másik számlaképviselő jóváhagyta megbízható független csatornán keresztül.

(2)   A központi tisztviselő gondoskodik arról, hogy a megbízhatónak tartott számlák jegyzékén szereplő számlákra irányuló, az 55. cikkben meghatározott valamennyi átvezetést azonnal végrehajtsák, amennyiben azok végrehajtását munkanapokon közép-európai idő szerint 10:00 és 16:00 óra között javasolják.

A megbízhatónak tartott számlák jegyzékén szereplő számlákra irányuló, végrehajtásra bármely más időpontban javasolt átvezetést ugyanazon a munkanapon, közép-európai idő szerint 10:00 órakor kell végrehajtani, ha azt közép-európai idő szerint 10:00 óra előtt javasolták végrehajtásra, vagy pedig a következő munkanapon, közép-európai idő szerint 10:00 órakor kell végrehajtani, ha azt közép-európai idő szerint 16:00 óra után javasolták végrehajtásra.

(3)   A központi tisztviselő gondoskodik arról, hogy a végrehajtásra munkanapon, közép-európai idő szerint 12:00 óra előtt javasolt, a megbízhatónak tartott számlák jegyzékén nem szereplő számlákra irányuló, az 55. cikkben meghatározott valamennyi átvezetést és az aukciósbiztosíték-kézbesítő számláról indított átvezetéseket a következő munkanapon, közép-európai idő szerint 12:00 órakor végrehajtsák. A végrehajtásra valamely munkanapon közép-európai idő szerint 12:00 óra után javasolt ügyleteket a végrehajtási javaslat napját követő második munkanapon, közép-európai idő szerint 12:00 órakor kell végrehajtani.

(4)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az átvezetéseket a végrehajtás napján, közép-európai idő szerint 16:00 óra előtt véglegesítsék.

(5)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék lehetővé tegye a (3) bekezdésben meghatározott végrehajtási szabályok hatálya alá tartozó ügyletek megszakítását még a végrehajtás előtt. A meghatalmazott képviselő legalább két órával a végrehajtás előtt kezdeményezheti az ügylet megszakítását. Amennyiben az ügylet megszakítását csalás gyanúja miatt kezdeményezték, a számlatulajdonos azt haladéktalanul jelenti az illetékes nemzeti bűnüldöző hatóságnak. A bejelentést hét munkanapon belül meg kell küldeni a nemzeti tisztviselő számára.

(6)   Ha egy számlaképviselő vagy a számlatulajdonos szerint fennáll annak a gyanúja, hogy a (3) bekezdésben foglalt végrehajtási szabályok hatálya alá tartozó átvezetést csalárd módon javasolták végrehajtásra, a számlaképviselő vagy a számlatulajdonos a végrehajtás előtt legkésőbb két órával kérheti a nemzeti tisztviselőtől vagy adott esetben a központi tisztviselőtől, hogy a számlaképviselő vagy a számlatulajdonos nevében szakítsa meg az átvezetést. A számlatulajdonos a vélt csalást a kérést követően haladéktalanul bejelenti a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nemzeti bűnüldöző hatóságnak. A bejelentést hét munkanapon belül meg kell küldeni a nemzeti tisztviselő – vagy adott esetben a központi tisztviselő – számára.

(7)   A végrehajtásra vonatkozó javaslattal egyidejűleg az átvezetés végrehajtására vonatkozó javaslatról értesítést kell küldeni valamennyi számlaképviselőnek. Az átvezetés megszakításának az (5) bekezdés szerinti kezdeményezésével egyidejűleg értesítést kell küldeni valamennyi számlaképviselőnek és a számlát kezelő nemzeti tisztviselőnek.

(8)   A 3. cikk (11) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok határozhatnak úgy, hogy egy adott évben a nemzeti ünnepnapok e rendelet alkalmazásában nem tekintendők munkanapoknak az adott tagállamban. A határozatban meg kell határozni ezeket a napokat, és azokat az adott évet megelőző év december 1-jéig közzé kell tenni.

36. cikk

A kibocsátási egységek jellege, az ügyletek véglegessége

(1)   A kibocsátási egység olyan dematerializált formában létező, helyettesíthető instrumentum, amely piaci kereskedés tárgyát képezheti.

(2)   A kibocsátási egységek dematerializált voltából következik, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben foglaltak bármely kibocsátási egység esetében első látásra meggyőző (prima facie) és elegendő bizonyítékot képeznek az egység feletti tulajdonjog meghatározásában, valamint minden más olyan kérdésben, amellyel kapcsolatban az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék e rendelet alapján bejegyzést tartalmaz vagy tartalmazhat.

(3)   A kibocsátási egységek helyettesíthetőségéből következik, hogy a nemzeti jog alapján kibocsátási egységgel kapcsolatban keletkező visszatérítési vagy kártérítési kötelezettség a kibocsátási egységet csupán természetben érinti.

A 58. cikkre és a 73. cikkben előírt adategyeztetési folyamatra is figyelemmel az ügylet a 74. cikk szerinti véglegesítésével véglegessé és visszavonhatatlanná válik. Mindazon nemzeti jogi rendelkezések és jogorvoslati lehetőségek sérelme nélkül, amelyek új ügyletnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben történő végrehajtását írják elő vagy arra köteleznek, a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben az e rendelet alapján véglegesnek és visszavonhatatlannak minősülő ügyletek akkor sem vonhatók vissza, ha a szerződések és az ügyletek érvényességére vonatkozó jogszabályi rendelkezések, szabályok vagy szokványok azt egyébként úgy kívánnák.

Sem a számlatulajdonos, sem harmadik fél nem akadályozható meg az őt az uniós kibocsátásiegység-forgalmi rendszerben véglegessé vált ügyletekkel összefüggésben jogszabály alapján – például csalás vagy technikai hiba esetén – az alapul szolgáló ügyletből fakadóan megillető jog gyakorlásában vagy igény érvényesítésében (és különösen a visszakövetelési, kártalanítási vagy kártérítési jog gyakorlásában vagy igény érvényesítésében) mindaddig, amíg ez az ügyletnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben való visszafordítását, visszavonását vagy érvénytelenítését nem eredményezi.

(4)   Aki kibocsátási egységet jóhiszeműen megvett vagy birtokol, az a kibocsátási egység felett az átadó fél jogcímének mindennemű esetleges hiányosságától függetlenül teljeskörű tulajdonjogot szerez.

2. szakasz

Kibocsátási egységek létrehozása

37. cikk

Kibocsátási egységek létrehozása

(1)   A központi tisztviselő adott esetben európai uniós alapszámlát, európai uniós légi közlekedési alapszámlát, európai uniós aukciós számlát és európai uniós légi közlekedési aukciós számlát hozhat létre, továbbá számlákat és kibocsátási egységeket hoz létre vagy töröl, ha azt uniós jogi aktusok – különösen a 2003/87/EK irányelv vagy a 1031/2010/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdése – szükségessé teszik.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék minden kibocsátási egységhez annak létrehozásakor egységazonosító kódot rendeljen.

(3)   A 2021. január 1-jétől kezdődően létrehozott kibocsátási egységeken fel kell tüntetni, hogy azokat 2021. január 1-jét követően melyik tízéves időszakban hozták létre.

(4)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben megjelenjenek az ISO 6166 szabványban a kibocsátási egységekhez meghatározott ISIN-kódok.

(5)   A (6) bekezdésre figyelemmel országkóddal kell azonosítani és a létrehozás éve szerint megkülönböztethetővé kell tenni azon kibocsátási egységeket, amelyeket olyan tagállam nemzeti kiosztási táblája szerint hoztak létre, amely az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően bejelentette az Európai Tanácsnak az Unióból való kilépési szándékát, vagy amelyeket az ilyen tagállam által kijelölt aukciós platform révén árverés útján értékesítenek.

(6)   A kibocsátási egységeket nem kell országkóddal azonosítani, ha:

| a) | azokat azon évekre hozták létre, amelyeket követő év április 30-ig az uniós jog érvényessége még nem szűnik meg a szóban forgó tagállamban, vagy ha kellőképpen biztosított, hogy a kibocsátási egységek leadására jogilag érvényesíthető módon sor kerül még azelőtt, hogy a Szerződések érvényessége a szóban forgó tagállamban megszűnne; |
| --- | --- |

a)

azokat azon évekre hozták létre, amelyeket követő év április 30-ig az uniós jog érvényessége még nem szűnik meg a szóban forgó tagállamban, vagy ha kellőképpen biztosított, hogy a kibocsátási egységek leadására jogilag érvényesíthető módon sor kerül még azelőtt, hogy a Szerződések érvényessége a szóban forgó tagállamban megszűnne;

| b) | amennyiben a kibocsátási egységeket olyan évek tekintetében hozták létre, amikor a 2003/87/EK irányelvnek való megfelelés biztosítását az ezen évek alatti kibocsátások tekintetében olyan megállapodás írja elő, amely meghatározza az Unióból való kilépési szándékát bejelentő valamely tagállam kilépésére vonatkozó intézkedéseket, és a kilépésről rendelkező megállapodás mindkét felének megerősítő okiratát letétbe helyezték. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kibocsátási egységeket olyan évek tekintetében hozták létre, amikor a 2003/87/EK irányelvnek való megfelelés biztosítását az ezen évek alatti kibocsátások tekintetében olyan megállapodás írja elő, amely meghatározza az Unióból való kilépési szándékát bejelentő valamely tagállam kilépésére vonatkozó intézkedéseket, és a kilépésről rendelkező megállapodás mindkét felének megerősítő okiratát letétbe helyezték.

3. szakasz

Számlák közötti átvezetések árverés és kiosztás előtt

38. cikk

Árverésre szánt általános célú kibocsátási egységek átvezetése

(1)   A központi tisztviselő – az 1031/2010/EU rendelet alapján kijelölt árverező által képviselt érintett árverező tagállam nevében – az európai uniós alapszámláról kellő időben az említett rendelet 10. cikke alapján meghatározott éves mennyiségekkel megegyező mennyiségű általános célú kibocsátási egységet vezet át az európai uniós aukciós számlára.

(2)   Az éves mennyiségeknek az 1031/2010/EU rendelet 14. cikkének megfelelő kiigazítása esetén a központi tisztviselő a kapcsolódó mennyiségű általános célú kibocsátási egységet átvezeti az európai uniós alapszámláról az európai uniós aukciós számlára vagy fordítva.

39. cikk

Ingyenes kiosztásra szánt általános célú kibocsátási egységek átvezetése

A központi tisztviselő az európai uniós alapszámláról kellő időben az egyes tagállamok nemzeti kiosztási táblái szerint ingyenes kiosztásra szánt kibocsátási egységek összmennyiségével megegyező mennyiségű általános célú kibocsátási egységet vezet át az európai uniós kiosztási számlára.

40. cikk

Árverésre szánt légi közlekedési kibocsátási egységek átvezetése

(1)   A központi tisztviselő – az 1031/2010/EU rendelet alapján kijelölt árverező által képviselt érintett árverező tagállam nevében – az európai uniós légi közlekedési alapszámláról kellő időben az említett rendelet alapján meghatározott éves mennyiségekkel megegyező mennyiségű légi közlekedési célú kibocsátási egységet vezet át az európai uniós légi közlekedési aukciós számlára.

(2)   Az éves mennyiségeknek az 1031/2010/EU rendelet 14. cikkének megfelelő kiigazítása esetén a központi tisztviselő a kapcsolódó mennyiségű légi közlekedési kibocsátási egységet átvezeti az európai uniós légi közlekedési alapszámláról az európai uniós légi közlekedési aukciós számlára vagy fordítva.

41. cikk

Ingyenes kiosztásra szánt légi közlekedési kibocsátási egységek átvezetése

(1)   A központi tisztviselő az európai uniós légi közlekedési alapszámláról az ingyenes kiosztásra szánt légi közlekedési kibocsátási egységeknek a 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott bizottsági határozatban megállapított mennyiségével megegyező mennyiségű légi közlekedési kibocsátási egységet kellő időben átvezeti az európai uniós légi közlekedési kiosztási számlára.

(2)   Ha egy, a 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott határozat megnöveli az ingyenes kiosztásra szánt légi közlekedési kibocsátási egységek mennyiségét, a központi tisztviselő az ingyenes kiosztásra szánt légi közlekedési kibocsátási egységek mennyiségének növekedésével megegyező mennyiségű további légi közlekedési kibocsátási egységet vezet át az európai uniós légi közlekedési alapszámláról az európai uniós légi közlekedési kiosztási számlára.

(3)   Ha egy, a 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott határozat csökkenti az ingyenes kiosztásra szánt légi közlekedési kibocsátási egységek mennyiségét, a központi tisztviselő az európai uniós légi közlekedési kiosztási számlán az ingyenes kiosztásra szánt légi közlekedési kibocsátási egységek mennyiségének csökkenésével megegyező mennyiségű légi közlekedési kibocsátási egységet elvet.

42. cikk

Légi közlekedési kibocsátási egységek átvezetése a külön tartalékalap javára

(1)   A központi tisztviselő kellő időben az európai uniós légi közlekedési alapszámláról a külön tartalékalapban tartandó légi közlekedési kibocsátási egységeknek a 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott bizottsági határozatban megállapított mennyiségével megegyező mennyiségű légi közlekedési kibocsátási egységet vezet át az európai uniós külön tartalékalap-számlára.

(2)   Ha egy, a 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott határozat megnöveli a külön tartalékalapban tartandó légi közlekedési kibocsátási egységek mennyiségét, a központi tisztviselő az európai uniós légi közlekedési alapszámláról a külön tartalékalapban tartandó légi közlekedési kibocsátási egységek mennyiségének növekedésével megegyező mennyiségű további légi közlekedési kibocsátási egységet vezet át az európai uniós külön tartalékalap-számlára.

(3)   Ha egy, a 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott határozat csökkenti a külön tartalékalapban tartandó légi közlekedési kibocsátási egységek mennyiségét, a központi tisztviselő az európai uniós külön tartalékalap-számlán a külön tartalékalapban tartandó légi közlekedési kibocsátási egységek mennyiségének csökkenésével megegyező mennyiségű légi közlekedési kibocsátási egységet elvet.

(4)   Ha a 2003/87/EK irányelv 3f. cikke alapján kiosztás történik a külön tartalékalap terhére, az adott légijármű-üzemeltető részére a teljes kereskedési időszakra ingyenesen kiosztott légi közlekedési kibocsátási egységek így kapott teljes mennyiségét automatikusan át kell vezetni az európai uniós külön tartalékalap-számláról az európai uniós légi közlekedési kiosztási számlára.

43. cikk

Általános célú kibocsátási egységek átvezetése az európai uniós alapszámlára

A központi tisztviselő minden kereskedési időszak végén az európai uniós kiosztási számlán megmaradó összes kibocsátási egységet átvezeti az európai uniós alapszámlára.

44. cikk

Légi közlekedési kibocsátási egységek átvezetése az európai uniós légi közlekedési alapszámlára

A központi tisztviselő minden kereskedési időszak végén az európai uniós külön tartalékalap-számlán megmaradó összes kibocsátási egységet átvezeti az európai uniós légi közlekedési alapszámlára.

45. cikk

Légi közlekedési kibocsátási egységek elvetése

A központi tisztviselő minden kereskedési időszak végén biztosítja, hogy az európai uniós légi közlekedési kiosztási számlán megmaradó összes kibocsátási egység átvezetésre kerüljön az uniós elvetési számlára.

4. szakasz

Kiosztás helyhez kötött létesítmények számára

46. cikk

A nemzeti kiosztási táblák rögzítése az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

(1)   2020. december 31-ig, illetve 2025. december 31-ig minden tagállam megküldi a Bizottságnak a 2021–2025, illetve a 2026–2030 közötti időszakra vonatkozó nemzeti kiosztási tábláját. A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti kiosztási táblák tartalmazzák a X. mellékletben meghatározott információkat.

(2)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemzeti kiosztási tábla összhangban van a 2003/87/EK irányelvvel, az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelettel és a 2003/87/EK irányelv 10c. cikke alapján a Bizottság által elfogadott határozatokkal, utasítja a központi tisztviselőt a nemzeti kiosztási táblának az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben való rögzítésére. Máskülönben a Bizottság észszerű határidőn belül elutasítja a nemzeti kiosztási táblát, és erről – indokai és a következő változat elfogadhatóságához teljesítendő követelmények megjelölésével – haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyenkor a tagállam köteles három hónapon belül megküldeni a Bizottságnak felülvizsgált nemzeti kiosztási tábláját.

47. cikk

A nemzeti kiosztási tábla módosítása

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy a nemzeti kiosztási tábla helyhez kötött létesítményekre történő ingyenes kiosztásra vonatkozó szabályok szerinti módosításait az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben végezzék el.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti módosítás bevezetésekor értesítést kell küldeni a változás által érintett létesítményt kezelő nemzeti tisztviselőnek.

(3)   A tagállamok a 2003/87/EK irányelv 10c. cikke alapján értesítik a Bizottságot a nemzeti kiosztási táblájukon kibocsátási egységek ingyenes kiosztása tekintetében végrehajtani kívánt módosításokról.

Ha a Bizottság az első albekezdés szerinti értesítés kézhezvételét követően úgy ítéli meg, hogy a nemzeti kiosztási tábla módosítása összhangban van a 2003/87/EK irányelv 10c. cikkével, utasítja a központi tisztviselőt, hogy végezze el a megfelelő módosításokat az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben. Máskülönben a Bizottság észszerű határidőn belül elutasítja a módosítást, és erről – indokai és a következő változat elfogadhatóságához teljesítendő követelmények megjelölésével – haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot.

48. cikk

Általános célú kibocsátási egységek ingyenes kiosztása

(1)   A nemzeti tisztviselő minden üzemeltetőre, minden évre és a X. melléklet szerinti minden jogcímre vonatkozóan jelzi a nemzeti kiosztási táblában, hogy egy adott létesítmény az adott évben részesül-e kiosztásban.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a vonatkozó nemzeti kiosztási táblának megfelelően, a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban megállapított automatikus átvezetésre irányadó szabályok figyelembevételével a megfelelő számú általános célú kibocsátási egységet az európai uniós kiosztási számláról automatikusan átvezesse az érintett nyitott vagy zárolt üzemeltetői számlára.

(3)   Ha a kizárt státuszú üzemeltetői számlára a (2) bekezdés alapján nem kerül kibocsátási egység, akkor a kizárás éveire eső kibocsátási egységeket akkor sem kell a szóban forgó számlára átvezetni, ha a számla státusza a későbbi évekre nézve nyitottra változik.

(4)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy abban az esetben, ha egy tagállam nemzeti kiosztási tábláján a 47. cikk alapján módosítást hajtottak végre annak érdekében, hogy helyesbítsék a valamely üzemeltetőnek kiosztott indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiséget, és az illetékes hatóság felkérte az üzemeltetőt a számára indokolatlanul kiosztott kibocsátási egységek visszaadására, az üzemeltető végrehajthassa a kibocsátási egységek visszaadását megvalósító átvezetéseket az európai uniós kiosztási számlára.

(5)   Az illetékes hatóság utasíthatja a nemzeti tisztviselőt az indokolatlanul kiosztott kibocsátási egységeknek az európai uniós kiosztási számlára történő visszavezetésére, amennyiben a kibocsátási egységek indokolatlan kiosztása abból fakad, hogy azokat azután osztották ki, hogy az üzemeltető megszüntette tevékenységét abban a létesítményben, amelyhez a kiosztás kapcsolódik, és erről nem tájékoztatta az illetékes hatóságot.

5. szakasz

Kiosztás légijármű-üzemeltetők számára

49. cikk

A nemzeti légi közlekedési kiosztási tábla módosítása

(1)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a nemzeti légi közlekedési kiosztási táblájukon végrehajtott módosításokról.

(2)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemzeti légi közlekedési kiosztási tábla módosítása megfelel a 2003/87/EK irányelv követelményeinek, és összhangban van különösen a tagállamok által az említett irányelv 3f. cikkének (7) bekezdése alapján a külön tartalékalap terhére végrehajtott kiosztás céljából kiszámított és közzétett mennyiségekkel, akkor utasítja a központi tisztviselőt az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben rögzített nemzeti légi közlekedési kiosztási táblák megfelelő módosítására. Máskülönben a Bizottság észszerű határidőn belül elutasítja a módosítást, és erről – indokai és a következő változat elfogadhatóságához teljesítendő követelmények megjelölésével – haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot.

(3)   Olyan légijármű-üzemeltetők egyesülése esetén, amelyekhez igazgatási célból eltérő tagállam van rendelve, a módosítást az azon légijármű-üzemeltetőhöz rendelt tagállam nemzeti tisztviselője kezdeményezi, amelynek kibocsátási egységei másik légijármű-üzemeltetőnek kiosztott kibocsátási egységekhez csatlakoznak. A módosítás elvégzéséhez ki kell kérni az egyesüléssel érintett légijármű-üzemeltetőnek kiosztott kibocsátási egységeket befogadó légijármű-üzemeltetőhöz igazgatási célból rendelt tagállam nemzeti tisztviselőjének beleegyezését.

50. cikk

Légi közlekedési kibocsátási egységek ingyenes kiosztása

(1)   A nemzeti tisztviselő minden légijármű-üzemeltetőre és minden évre vonatkozóan jelzi a nemzeti légi közlekedési kiosztási táblában, hogy a légijármű-üzemeltető az adott évben részesül-e kiosztásban.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a vonatkozó kiosztási táblának megfelelően, a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban megállapított automatikus átvezetésre irányadó szabályok figyelembevételével a megfelelő számú légi közlekedési kibocsátási egységet az európai uniós légi közlekedési kiosztási számláról automatikusan átvezesse az érintett nyitott vagy zárolt légijármű-üzemeltetői számlára.

(3)   Amennyiben hatályban van egy, a 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás, amely légi közlekedési kibocsátási egységeknek egy másik kibocsátáskereskedelmi rendszer jegyzékében szereplő légijármű-üzemeltető számára történő átvezetését írja elő, a központi tisztviselő – a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kezelőjével együttműködve – gondoskodik arról, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a légi közlekedési kibocsátási egységeket az uniós légi közlekedési kiosztási számláról átvezesse a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett megfelelő számlákra.

(4)   Amennyiben hatályban van egy, a 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás, amely egy másik kibocsátáskereskedelmi rendszernek megfelelő légi közlekedési kibocsátási egységeknek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett légijármű-üzemeltetői számlákra történő átvezetését írja elő, a központi tisztviselő – a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kezelőjével együttműködve – gondoskodik arról, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék – a másik kibocsátáskereskedelmi rendszer kezeléséért felelős illetékes hatóság jóváhagyása esetén – a szóban forgó légi közlekedési kibocsátási egységeket a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett megfelelő számlákról átvezesse az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett légijármű-üzemeltetői számlákra.

(5)   Ha a kizárt státuszú üzemeltetői számlára a (2) bekezdés alapján nem kerül kibocsátási egység, akkor a kizárás éveire eső kibocsátási egységeket akkor sem kell a szóban forgó számlára átvezetni, ha a számla státusza a későbbi évekre nézve nyitottra változik.

(6)   Abban az esetben, ha egy tagállam nemzeti légi forgalmi kiosztási tábláját a 49. cikk alapján módosították a valamely légijármű-üzemeltetőnek kiosztott indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiség helyesbítése céljából, és az illetékes hatóság felkérte a légijármű-üzemeltetőt a számára indokolatlanul kiosztott kibocsátási egységek visszaadására, a központi tisztviselő biztosítja, hogy a légijármű-üzemeltető átvezethesse a visszaadott kibocsátási egységeket az európai uniós légi forgalmi kiosztási számlára.

(7)   Az illetékes hatóság utasíthatja a nemzeti tisztviselőt az indokolatlanul kiosztott kibocsátási egységeknek az európai uniós kiosztási számlára történő visszavezetésére, amennyiben a kibocsátási egységek indokolatlan kiosztása abból fakad, hogy azokat azután osztották ki, hogy a légijármű-üzemeltető beszüntette tevékenységét, amelyhez a kiosztás kapcsolódik, és erről nem tájékoztatta az illetékes hatóságot.

51. cikk

Légi közlekedési kibocsátási egységek visszaadása

Ha a nemzeti légi közlekedési kiosztási tábla a 2003/87/EK irányelv 25a. cikke alapján módosul azt követően, hogy e rendelet 50. cikke szerint egy adott évre vonatkozóan kibocsátási egységeket vezettek át a légijármű-üzemeltetői számlákra, a központi tisztviselő végrehajtja a 2003/87/EK irányelv 25a. cikke alapján elfogadott intézkedések által megkövetelt átvezetéseket.

6. szakasz

Árverések

52. cikk

Az aukciós táblák rögzítése az EUTL-ben

(1)   Az aukciós eseménynaptárnak az 1031/2010/EU rendelet 11. cikkének (1) bekezdése, 13. cikkének (1) bekezdése, 13. cikkének (2) bekezdése vagy 32. cikkének (4) bekezdése szerinti meghatározásától számított egy hónap belül és még annak közzététele előtt az 1031/2010/EU rendeletben meghatározott releváns elszámolórendszer vagy klíringrendszer a Bizottság rendelkezésére bocsátja a kapcsolódó aukciós táblát.

Az említett elszámolórendszer vagy klíringrendszer a 2012. évtől kezdődően minden naptári évre vonatkozóan két aukciós táblát bocsát rendelkezésre, melyek közül az egyik az általános célú kibocsátási egységekkel, a másik a légi közlekedési kibocsátási egységekkel kapcsolatos árverezési tevékenységhez tartozik, és biztosítja, hogy az aukciós táblák tartalmazzák a XIII. mellékletben megállapított információkat.

(2)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az aukciós tábla megfelel az 1031/2010/EU rendelet követelményeinek, utasítja a központi tisztviselőt az aukciós táblának az EUTL-be való bevitelére. Máskülönben a Bizottság észszerű határidőn belül elutasítja az aukciós táblát, és erről – indokai és a következő változat elfogadhatóságához teljesítendő követelmények megjelölésével – haladéktalanul tájékoztatja az 1031/2010/EU rendelet szerinti megfelelő elszámolórendszert vagy klíringrendszert. Az említett elszámolórendszer vagy klíringrendszer ennek megfelelően három hónapon belül benyújtja a Bizottságnak a felülvizsgált aukciós táblát.

(3)   Minden olyan aukciós tábla vagy felülvizsgált aukciós tábla, amelyet e cikk (2) bekezdése szerint később visznek be az EUTL-be, a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének i) pontja értelmében vett átutalási megbízásnak minősül.

Az 53. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül az ilyen aukciós táblák vagy felülvizsgált aukciós táblák Bizottság részére történő benyújtásának időpontja képezi az átutalási megbízásnak a 98/26/EK irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározott rendszerbe történő bevitelének az ugyanazon irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti időpontját.

53. cikk

Az aukciós tábla módosítása

(1)   Az 1031/2010/EU rendelet szerinti megfelelő elszámolórendszer vagy klíringrendszer haladéktalanul értesíti a Bizottságot az aukciós tábla szükséges módosításairól.

(2)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a módosított aukciós tábla megfelel az 1031/2010/EU rendelet követelményeinek, utasítja a központi tisztviselőt a módosított aukciós táblának az EUTL-be való bevitelére. Máskülönben a Bizottság észszerű határidőn belül elutasítja a módosítást, és erről – indokai és a következő változat elfogadhatóságához teljesítendő követelmények megjelölésével – haladéktalanul tájékoztatja az említett elszámolórendszert vagy klíringrendszert.

(3)   A Bizottság utasíthatja a központi tisztviselőt az aukciós táblában meghatározott kibocsátási egységek átvezetésének felfüggesztésére, ha az aukciós tábla olyan szükséges módosításáról szerez tudomást, amelyet a fent említett elszámolórendszer vagy klíringrendszer elmulasztott bejelenteni.

54. cikk

Kibocsátási egységek értékesítése árverés útján

(1)   A Bizottság kellő időben utasítja a központi tisztviselőt, hogy az 1031/2010/EU rendelet alapján kijelölt árverező által képviselt tagállam kérésére az aukciós táblákban meghatározott mennyiségű általános célú kibocsátási egységeket vezessen át az európai uniós aukciós számláról és/vagy légi közlekedési kibocsátási egységet vezessen át az európai uniós légi közlekedési aukciós számláról a megfelelő árverésibiztosíték-kézbesítő számlára. Az árverésen értékesített kibocsátási egységeknek az 1031/2010/EU rendelet értelmében a nyertes ajánlattevők vagy jogutódjaik részére történő átvezetéséről az érintett árverésibiztosíték-kézbesítő számla tulajdonosa köteles gondoskodni.

(2)   Az 1031/2010/EU rendelettel összhangban az árverésibiztosíték-kézbesítő számlához tartozó meghatalmazott képviselőtől megkövetelhető, hogy az árverésibiztosíték-kézbesítő számláról át nem adott kibocsátási egységeket átvezesse az európai uniós aukciós számlára vagy az európai uniós légi közlekedési aukciós számlára.

7. szakasz

Kereskedés

55. cikk

Kibocsátási egységek átvezetése

(1)   A (2) bekezdésre is figyelemmel a központi tisztviselő a számlatulajdonos kérésére biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a kibocsátási egységeket a megjelölt másik számlára átvezesse, kivéve, ha az ügyletet kezdeményező számla vagy a célszámla státusza az átvezetést nem teszi lehetővé.

(2)   Az üzemeltetői számlákról és a légijármű-üzemeltetői számlákról kibocsátási egységek csak olyan számlákra vezethetők át, amelyek szerepelnek a megbízhatónak tartott számláknak a 23. cikk alapján létrehozott jegyzékében.

(3)   Az üzemeltetői számlák és a légijármű-üzemeltetői számlák tulajdonosai határozhatnak úgy, hogy számláikról olyan számlákra is át lehet vezetni kibocsátási egységeket, amelyek nem szerepelnek a megbízhatónak tartott számláknak a 23. cikk alapján létrehozott jegyzékében. Az üzemeltetői számlák és a légijármű-üzemeltetői számlák tulajdonosai ezt a határozatot visszavonhatják. A határozatot és a határozat visszavonását a nemzeti tisztviselőnek benyújtott, jogszerűen aláírt nyilatkozatban kell közölni.

(4)   Átruházás megindításakor az átruházást kezdeményező meghatalmazott képviselő az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben feltünteti, ha az átruházás kétoldalú tranzakciónak minősül, kivéve, ha az ügyletet valamely piaci helyszínen vették nyilvántartásba, vagy ha azt központi szerződő félnél számolják el, vagy ugyanazon számlatulajdonosnak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett különböző számlái közötti átruházást testesít meg.

8. szakasz

Kibocsátási egységek leadása

56. cikk

Kibocsátási egységek leadása

(1)   Ha az üzemeltető vagy légijármű-üzemeltető a kibocsátási egységeiből egy bizonyos mennyiséget le kíván adni, akkor az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknél kezdeményezi:

| a) | az adott mennyiségű kibocsátási egység átvezetését a megfelelő üzemeltetői számláról vagy légijármű-üzemeltetői számláról az uniós elvetési számlára; |
| --- | --- |

a)

az adott mennyiségű kibocsátási egység átvezetését a megfelelő üzemeltetői számláról vagy légijármű-üzemeltetői számláról az uniós elvetési számlára;

| b) | az átvezetett kibocsátási egységek – mint az üzemeltető létesítményének vagy a légijármű-üzemeltetőnek az aktuális időszakra vonatkozó kibocsátásadatai terhére leadott kibocsátási egységek – számának és típusának rögzítését. |
| --- | --- |

b)

az átvezetett kibocsátási egységek – mint az üzemeltető létesítményének vagy a légijármű-üzemeltetőnek az aktuális időszakra vonatkozó kibocsátásadatai terhére leadott kibocsátási egységek – számának és típusának rögzítését.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék megakadályozza az azon kibocsátási egységek leadásának végrehajtására vonatkozó javaslatokat, amelyeket nem lehet figyelembe venni a 33. cikk (1) bekezdése szerinti megfelelőségi állapotjelző értékének kiszámításához.

(3)   Az egyszer már leadott kibocsátási egység ismételten nem adható le.

(4)   Amennyiben hatályban van egy, a 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás, akkor e cikk (1), (2) és (3) bekezdését alkalmazni kell az EU ETS-sel összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében kiadott egységekre.

(5)   A 37. cikk (5) bekezdése szerinti országkóddal ellátott kibocsátási egységeket nem lehet leadni.

9. szakasz

Kibocsátási egységek elvetése

57. cikk

Kibocsátási egységek elvetése

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék teljesítse a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése alapján a számlatulajdonos által a számláján tartott kibocsátási egységek elvetésére vonatkozóan kezdeményezett kérést, és ennek érdekében:

| a) | meghatározott számú kibocsátási egységet az adott számláról az uniós elvetési számlára átvezessen; |
| --- | --- |

a)

meghatározott számú kibocsátási egységet az adott számláról az uniós elvetési számlára átvezessen;

| b) | az átvezetett kibocsátási egységek – mint elvetett kibocsátási egységek – számát az aktuális év vonatkozásában rögzítse. |
| --- | --- |

b)

az átvezetett kibocsátási egységek – mint elvetett kibocsátási egységek – számát az aktuális év vonatkozásában rögzítse.

(2)   Az elvetett kibocsátási egységek nem rögzíthetők leadott kibocsátási egységként.

10. szakasz

Ügyletek visszavonása

58. cikk

Tévedésből kezdeményezett és már véglegesített folyamatok visszavonása

(1)   Ha a számlatulajdonos vagy a számlatulajdonos nevében a nemzeti tisztviselő a (2) bekezdésben felsorolt ügyletek valamelyikét véletlenül vagy tévedésből kezdeményezte, akkor a számlatulajdonos írásban benyújtott kérelemben javasolhatja számlakezelőjének a teljesített ügylet visszavonását. A kérelmet el kell látni a számlatulajdonos azon meghatalmazott képviselőjének vagy képviselőinek szabályszerű aláírásával, akik jogosultak a visszavonandó ügylet típusának megfelelő ügyletek kezdeményezésére, és a folyamat véglegesítésétől számított tíz munkanapon belül kell postára adni. A kérelemben nyilatkozni kell arról, hogy az ügylet kezdeményezése véletlenül vagy tévedésből történt.

(2)   A számlatulajdonos a következő ügyletek visszavonására tehet javaslatot:

| a) | kibocsátási egységek leadása; |
| --- | --- |

a)

kibocsátási egységek leadása;

| b) | kibocsátási egységek elvetése. |
| --- | --- |

b)

kibocsátási egységek elvetése.

(3)   Ha a számlakezelő megállapítja, hogy a kérelem megfelel az (1) bekezdésben előírt feltételeknek, és egyetért a kérelemben foglaltakkal, akkor javaslatot tehet az ügyletnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben való visszavonására.

(4)   Ha a nemzeti tisztviselő véletlenül vagy tévedésből kezdeményezte az (5) bekezdésben felsorolt ügyletek valamelyikét, akkor írásban benyújtott kérelemben javasolhatja a központi tisztviselőnek a teljesített ügylet visszavonását. A kérelemben nyilatkozni kell arról, hogy az ügylet kezdeményezése véletlenül vagy tévedésből történt.

(5)   A nemzeti tisztviselő a következő ügyletek visszavonására tehet javaslatot:

| a) | általános célú kibocsátási egységek kiosztása; |
| --- | --- |

a)

általános célú kibocsátási egységek kiosztása;

| b) | légi közlekedési kibocsátási egységek kiosztása. |
| --- | --- |

b)

légi közlekedési kibocsátási egységek kiosztása.

(6)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék elfogadja az (1) bekezdés alapján visszavonásra tett javaslatot, zárolja a visszavonás keretében átvezetendő egységeket, és továbbítsa a javaslatot a központi tisztviselőnek, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a kibocsátási egységek leadására vagy elvetésére irányuló visszavonandó ügylet teljesítése legfeljebb 30 munkanappal azt megelőzően történt, hogy a számlakezelő a (3) bekezdés szerinti javaslatát megtette; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátási egységek leadására vagy elvetésére irányuló visszavonandó ügylet teljesítése legfeljebb 30 munkanappal azt megelőzően történt, hogy a számlakezelő a (3) bekezdés szerinti javaslatát megtette;

| b) | a leadási ügylet visszavonása nem vonja maga után, hogy annak következtében valamely üzemeltető vagy légijármű-üzemeltető nem megfelelővé válna. |
| --- | --- |

b)

a leadási ügylet visszavonása nem vonja maga után, hogy annak következtében valamely üzemeltető vagy légijármű-üzemeltető nem megfelelővé válna.

(7)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék elfogadja a (4) bekezdés alapján visszavonásra tett javaslatot, zárolja a visszavonás keretében átvezetendő egységeket, és továbbítsa a javaslatot a központi tisztviselőnek az alábbi feltételek teljesülése esetén:

| a) | a visszavonandó ügylet célszámláján a visszavonással érintett típusú egységből a visszavonással érintett mennyiség még rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

a)

a visszavonandó ügylet célszámláján a visszavonással érintett típusú egységből a visszavonással érintett mennyiség még rendelkezésre áll;

| b) | a visszavonás olyan általános célú kibocsátási egységekre vonatkozik, amelyeket a létesítmény engedélyének lejárta után vagy azt követően osztottak ki, hogy a létesítmény teljes mértékben vagy részlegesen beszüntette tevékenységét. |
| --- | --- |

b)

a visszavonás olyan általános célú kibocsátási egységekre vonatkozik, amelyeket a létesítmény engedélyének lejárta után vagy azt követően osztottak ki, hogy a létesítmény teljes mértékben vagy részlegesen beszüntette tevékenységét.

(8)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a visszavonást a visszavonandó ügyletben részt vevőkkel megegyező típusú, a visszavonandó ügylet célszámláján található egységekkel végezze el.

3. FEJEZET

Összekapcsolás más kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel

59. cikk

Az összekapcsolási megállapodások végrehajtása

A központi tisztviselő a 2003/87/EK irányelv 25. és 25a. cikke alapján kötött megállapodások végrehajtása céljából megfelelő időközönként számlákat és folyamatokat hozhat létre, valamint ügyleteket és egyéb műveleteket végezhet.

III. CÍM

KÖZÖS TECHNIKAI RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL műszaki követelményei

1. szakasz

Rendelkezésre állás

60. cikk

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL rendelkezésre állása és megbízhatósága

(1)   A központi tisztviselő minden észszerű lépést megtesz annak biztosítására, hogy:

| a) | az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a számlaképviselők és a nemzeti tisztviselők általi hozzáférés céljából napi 24 órában, a hét minden napján rendelkezésre álljon; |
| --- | --- |

a)

az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a számlaképviselők és a nemzeti tisztviselők általi hozzáférés céljából napi 24 órában, a hét minden napján rendelkezésre álljon;

| b) | az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL közötti, a 6. cikkben előírt kommunikációs kapcsolatok napi 24 órában, a hét minden napján fennálljanak; |
| --- | --- |

b)

az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL közötti, a 6. cikkben előírt kommunikációs kapcsolatok napi 24 órában, a hét minden napján fennálljanak;

| c) | az elsődleges hardver- és szoftverelemek üzemzavara esetére tartalék hardver- és szoftverelemek álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

c)

az elsődleges hardver- és szoftverelemek üzemzavara esetére tartalék hardver- és szoftverelemek álljanak rendelkezésre;

| d) | az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL gyorsan válaszoljon a számlaképviselők kéréseire. |
| --- | --- |

d)

az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL gyorsan válaszoljon a számlaképviselők kéréseire.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket és az EUTL-t olyan, nagy megbízhatóságú rendszerek és eljárások alkossák, amelyek garantálják valamennyi lényeges adat teljeskörű megőrzését, és a rendszer meghibásodása vagy összeomlása esetén könnyűvé teszik az összes adat és funkció azonnali visszaállítását.

(3)   A központi tisztviselő minimális szinten tartja az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL üzemszüneteit.

61. cikk

Ügyfélszolgálat

(1)   A nemzeti tisztviselők nemzeti ügyfélszolgálatok révén segítik és támogatják az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben általuk kezelt számlák tulajdonosait és képviselőit.

(2)   A központi tisztviselő központi ügyfélszolgálat révén segíti és támogatja a nemzeti tisztviselőket az (1) bekezdés alapján nyújtott szolgáltatásuk fenntartásában.

2. szakasz

Biztonság és hitelesítés

62. cikk

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék hitelesítése

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket az EUTL a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírások figyelembevételével hitelesíti.

63. cikk

Hozzáférés az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlákhoz

(1)   A számlaképviselők számára az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlájukhoz az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék biztonságos területén keresztül kell hozzáférést biztosítani. A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék internetes honlapjának biztonságos területe az interneten keresztül hozzáférhető legyen. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék internetes honlapjának az Unió valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre kell állnia.

(2)   A nemzeti tisztviselők számára az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben általuk kezelt számlákhoz az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék biztonságos területén keresztül kell hozzáférést biztosítani. A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék internetes honlapjának biztonságos területe az interneten keresztül hozzáférhető legyen.

(3)   A meghatalmazott képviselők vagy nemzeti tisztviselők és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék biztonságos területe közötti kommunikációt a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban meghatározott biztonsági követelmények figyelembevételével titkosítani kell.

(4)   A központi tisztviselő minden szükséges intézkedést megtesz ahhoz, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék internetes honlapjának biztonságos területéhez ne lehessen jogosulatlanul hozzáférni.

(5)   Ha a meghatalmazott képviselő hitelesítő adatainak biztonsága sérült, a meghatalmazott képviselő haladéktalanul felfüggeszti az adott számlához való hozzáférését, értesíti erről a számlakezelőt, és új hitelesítő adatok kér. Ha a számlához nem lehet hozzáférni a hozzáférés felfüggesztése érdekében, a meghatalmazott képviselő haladéktalanul felkéri a nemzeti tisztviselőt a hozzáférés felfüggesztésére.

64. cikk

Hitelesítés és engedélyezés az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy a nemzeti tisztviselők és minden egyes meghatalmazott képviselő megkapja az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékhez történő hozzáférés során való hitelesítésükhöz szükséges hitelesítő adatokat.

(2)   Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéken belül a meghatalmazott képviselő csak azokhoz a számlákhoz rendelkezhet hozzáféréssel, amelyekhez jogosult hozzáférni, és csak olyan folyamatok végrehajtását kezdeményezheti, amelyek végrehajtásának kezdeményezésére a 21. cikk alapján jogosult. Erre a hozzáférésre, illetőleg e kezdeményezések megtételére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék internetes honlapjának biztonságos területén kell lehetőséget biztosítani.

(3)   Az (1) bekezdésben említett hitelesítő adatok mellett a meghatalmazott képviselőknek másodlagos hitelesítést is használnak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékhez való hozzáféréshez, a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban a másodlagos hitelesítés mechanizmusai tekintetében meghatározott típusok figyelembevételével.

(4)   Ha a meghatalmazott képviselő nem értesítette a számlakezelőt hitelesítő adatai biztonságának sérüléséről, és nem kért új hitelesítő adatokat, akkor a számlakezelő feltételezheti, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék által sikeresen hitelesített felhasználó azonos a megadott hitelesítő adatokhoz tartozó meghatalmazott képviselővel.

(5)   A meghatalmazott képviselő minden szükséges intézkedést megtesz ahhoz, hogy hitelesítő adatait ne veszítse el, azokat ne lopják el tőle, és azok biztonsága más módon ne sérüljön. A meghatalmazott képviselőnek haladéktalanul jelentenie kell a nemzeti tisztviselőnek, ha hitelesítő adatait elveszítette, azokat ellopták tőle vagy azok biztonsága más módon sérült.

65. cikk

A hozzáférés teljeskörű felfüggesztése a biztonság megsértése nyomán és biztonsági kockázat fennállása esetén

(1)   A központi tisztviselő ideiglenesen felfüggesztheti az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékhez, az EUTL-hez vagy azok bármely részéhez való hozzáférést, ha megítélése szerint alapos a gyanúja annak, hogy az (EU, Euratom) 2017/46 bizottsági határozat (21) értelmében az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék vagy az EUTL (beleértve a 60. cikk szerinti tartalékeszközöket is) biztonsága sérül vagy azokkal összefüggő súlyos biztonsági kockázat áll fenn. Ha a felfüggesztés indokai több mint öt munkanapig fennállnak, a Bizottság utasíthatja a központi tisztviselőt a felfüggesztés fenntartására.

A központi tisztviselő haladéktalanul tájékoztatja valamennyi nemzeti tisztviselőt a felfüggesztésről, annak okairól és várható időtartamáról.

(2)   Amennyiben egy nemzeti tisztviselő a biztonság megsértéséről vagy biztonsági kockázatról szerez tudomást, haladéktalanul értesíti a központi tisztviselőt. A központi tisztviselő meghozhatja az (1) bekezdésben említett intézkedéseket.

(3)   Ha egy nemzeti tisztviselő az (1) bekezdésben leírtak szerint olyan körülményről szerez tudomást, amely megköveteli az e rendelettel összhangban általa kezelt számlákhoz való minden hozzáférés felfüggesztését, felfüggeszti az összes általa kezelt számlához való minden hozzáférést, és erről haladéktalanul értesíti a központi tisztviselőt. Ennek alapján a központi tisztviselő lehetőség szerint mihamarabb értesíti az összes nemzeti tisztviselőt.

(4)   A számlatulajdonosokat – a felfüggesztés előtt a lehető legkorábban – értesíteni kell az (1), a (2) és a (3) bekezdés szerint hozott intézkedésekről. Az értesítésnek tartalmaznia kell a felfüggesztés várható időtartamát, és az erre vonatkozó információt jól látható módon fel kell tüntetni az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék internetes honlapjának nyilvános területén.

66. cikk

A kibocsátási egységekhez való hozzáférés felfüggesztése csalárd ügylet gyanúja esetén

(1)   A nemzeti tisztviselő vagy az illetékes hatóság vagy a nemzeti jog szerint a kérdésben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság utasítása alapján eljáró nemzeti tisztviselő felfüggesztheti az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék általa kezelt részében található kibocsátási egységekhez való hozzáférést az alábbi esetek valamelyikében:

| a) | legfeljebb négy hétre akkor, ha megítélése szerint fennáll annak a gyanúja, hogy a kibocsátási egységek csalást, pénzmosást, terrorizmusfinanszírozást, korrupciót vagy más súlyos bűncselekményt megvalósító ügyletben vettek részt; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb négy hétre akkor, ha megítélése szerint fennáll annak a gyanúja, hogy a kibocsátási egységek csalást, pénzmosást, terrorizmusfinanszírozást, korrupciót vagy más súlyos bűncselekményt megvalósító ügyletben vettek részt;

| b) | ha a felfüggesztés jogszerű cél elérésére törekvő nemzeti jogi rendelkezések alapján, azokkal összhangban történik. |
| --- | --- |

b)

ha a felfüggesztés jogszerű cél elérésére törekvő nemzeti jogi rendelkezések alapján, azokkal összhangban történik.

Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a 67. cikk rendelkezéseit ennek megfelelően kell alkalmazni. A pénzügyi hírszerző egység utasítására az időszak meghosszabbítható.

(2)   A Bizottság utasíthatja a központi tisztviselőt arra, hogy legfeljebb négy hétre felfüggessze az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vagy az EUTL-ben található kibocsátási egységekhez való hozzáférést, ha megítélése szerint fennáll annak a gyanúja, hogy a kibocsátási egységek csalást, pénzmosást, terrorizmusfinanszírozást, korrupciót vagy más súlyos bűncselekményt megvalósító ügyletben vettek részt.

(3)   A nemzeti tisztviselő, illetőleg a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bűnüldöző hatóságot a felfüggesztésről.

(4)   A nemzeti tisztviselőtől – a nemzeti jog alapján és azzal összhangban – a nemzeti tisztviselő tagállamában működő bármely nemzeti bűnüldöző hatóság is kérheti a felfüggesztés végrehajtását.

67. cikk

Együttműködés a megfelelő illetékes hatóságokkal; a pénzmosás, a terrorizmusfinanszírozás és a bűnözői tevékenység jelentése

(1)   A központi tisztviselő és a nemzeti tisztviselők együttműködnek a 2003/87/EK irányelvnek való megfelelőség felügyeletével megbízott közjogi szervekkel, valamint a kibocsátási egységek elsődleges és másodlagos piacának felügyeletében illetékes közjogi szervekkel annak érdekében, hogy azok konszolidált áttekintést nyerjenek a kibocsátási egységek piacairól.

(2)   A nemzeti tisztviselő, valamint annak igazgatói és alkalmazottai maradéktalanul együttműködnek az érintett illetékes hatóságokkal a pénzmosáshoz és a terrorizmusfinanszírozáshoz kapcsolódó műveletek megelőzését és megakadályozását elégséges és megfelelő módon biztosító eljárások létrehozása céljából.

(3)   A nemzeti tisztviselő, valamint annak igazgatói és alkalmazottai maradéktalanul együttműködnek az (EU) 2015/849 irányelv 32. cikke szerinti pénzügyi hírszerző egységgel, és ennek keretében mindennemű késedelem nélkül:

| a) | saját kezdeményezésből tájékoztatják a pénzügyi hírszerző egységet, ha tudomásuk van arról, gyanítják vagy alapos okkal feltételezik azt, hogy valaki pénzmosást, terrorizmusfinanszírozást vagy bűncselekményt követ el, követett el vagy kísérelt meg elkövetni; |
| --- | --- |

a)

saját kezdeményezésből tájékoztatják a pénzügyi hírszerző egységet, ha tudomásuk van arról, gyanítják vagy alapos okkal feltételezik azt, hogy valaki pénzmosást, terrorizmusfinanszírozást vagy bűncselekményt követ el, követett el vagy kísérelt meg elkövetni;

| b) | kérésre – az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekben előírt eljárásoknak megfelelően – minden szükséges tájékoztatást megadnak a pénzügyi hírszerző egységnek. |
| --- | --- |

b)

kérésre – az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekben előírt eljárásoknak megfelelően – minden szükséges tájékoztatást megadnak a pénzügyi hírszerző egységnek.

(4)   A (2) bekezdésben meghatározott információkat továbbítani kell a nemzeti tisztviselő tagállamának pénzügyi hírszerző egysége részére. Az e cikkben előírt információtovábbítás teljesítéséért felelős személyt vagy személyeket az (EU) 2015/849 irányelv 45. cikkének (1) bekezdésében előírt megfelelésmenedzsment- és kommunikációs politikák és eljárások átültetését megvalósító nemzeti intézkedések határozzák meg.

(5)   A nemzeti tisztviselő tagállama gondoskodik arról, hogy az (EU) 2015/849 irányelv 37., 38., 39., 42. és 46. cikkét átültető nemzeti intézkedések a nemzeti tisztviselőre alkalmazandók legyenek.

(6)   A számlatulajdonosok minden csalást vagy vélt csalást haladéktalanul bejelentenek a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nemzeti bűnüldöző hatóságnak. A bejelentést meg kell küldeni a nemzeti tisztviselők számára.

68. cikk

Folyamatok felfüggesztése

(1)   Ha az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék üzemeltetése és karbantartása nem e rendelet rendelkezéseinek megfelelően történik, a Bizottság utasíthatja a központi tisztviselőt, hogy ideiglenesen teljeskörűen vagy részlegesen függessze fel az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéktől érkező folyamatoknak az EUTL általi elfogadását. A Bizottság erről haladéktalanul értesíti az érintett nemzeti tisztviselőket.

(2)   A központi tisztviselő – az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék előre tervezett vagy veszélyhelyzet miatti karbantartása céljából – ideiglenesen teljeskörűen vagy részlegesen felfüggesztheti a folyamatoknak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben való kezdeményezését vagy elfogadását.

(3)   Ha a nemzeti tisztviselő úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztést okozó rendezetlen kérdések megoldódtak, akkor kérheti a Bizottságot az (1) bekezdés alapján felfüggesztett folyamatok végrehajtásának folytatására. Ha valóban így van, a Bizottság utasítja a központi tisztviselőt a szóban forgó folyamatok végrehajtásának folytatására. Máskülönben a Bizottság észszerű határidőn belül elutasítja a kérést, és erről – indokai és a következő ilyen irányú kérés elfogadhatóságához teljesítendő követelmények megjelölésével – haladéktalanul tájékoztatja az érintett nemzeti tisztviselőt.

(4)   A Bizottság – többek között egy olyan tagállam kérésére, amely az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően bejelentette az Európai Tanácsnak az Unióból való kilépési szándékát – utasíthatja a központi tisztviselőt, hogy ideiglenesen függessze fel az ingyenes kiosztásra és árverésére vonatkozó folyamatok EUTL általi elfogadását a szóban forgó tagállam esetében.

69. cikk

Az összekapcsolási megállapodások felfüggesztése

A 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás felfüggesztése vagy megszüntetése esetén a központi tisztviselő a megállapodással összhangban megteszi a megfelelő intézkedéseket.

3. szakasz

Folyamatok automatikus ellenőrzése, rögzítése és végrehajtása

70. cikk

Folyamatok automatikus ellenőrzése

(1)   Minden folyamatnak meg kell felelnie az elektronikus üzenetekre vonatkozó azon általános informatikai követelményeknek, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék olvasni, ellenőrizni és rögzíteni tudja a folyamatokat. Minden folyamatnak meg kell felelnie továbbá az adott folyamattípusra vonatkozóan e rendeletben megállapított különös követelményeknek.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL – a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírások figyelembevételével – minden folyamaton automatikus ellenőrzéseket hajtson végre szabálytalanságok és hiányosságok kimutatása céljából, ha a javasolt folyamat nem felel meg a 2003/87/EK irányelvben vagy az e rendeletben megállapított követelményeknek.

71. cikk

A hiányosságok kimutatása

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL közötti, a 6. cikk (2) bekezdésében említett közvetlen kommunikációs kapcsolaton keresztül végrehajtott folyamatok esetében a központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL megszakítson minden olyan folyamatot, amellyel kapcsolatban a 72. cikk (2) bekezdésében említett automatikus ellenőrzések során hiányosságot tár fel, és erről automatikus ellenőrzési válaszkód visszaküldésével értesítse az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket és a megszakított kapcsolattal érintett számlák számlakezelőit. A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a folyamat megszakításáról haladéktalanul értesítse az érintett számlatulajdonosokat.

72. cikk

Hiányosságok kimutatása az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

(1)   A központi tisztviselő és a tagállamok biztosítják, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék olyan bemeneti ellenőrzési kódokat és ellenőrzési válaszkódokat alkalmazzon, amelyek révén biztosítható az egyes folyamatokban kicserélt információk helyes értelmezése. Az ellenőrzési kódoknak tekintettel kell lenniük a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban előírt kódokra.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék minden folyamat végrehajtása előtt és során megfelelő automatikus ellenőrzések végrehajtásával biztosítsa, hogy a hiányosságok kimutatása és a szabálytalan folyamatok megszakítása még azelőtt megtörténjen, hogy az EUTL végrehajtaná saját automatikus ellenőrzéseit.

73. cikk

Adategyeztetés – következetlenségek kimutatása az EUTL-ben

(1)   Annak érdekében, hogy az EUTL-ben a számlákról, valamint a kibocsátási egységek birtoklásáról vezetett nyilvántartások összhangban legyenek az ugyanezen adatokról az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben nyilvántartott adatokkal, a központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL szabályos időközönként adategyeztetést kezdeményezzen. A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL minden folyamatot rögzítsen.

(2)   Ha az (1) bekezdés szerinti adategyeztetés során az EUTL olyan következetlenséget mutat ki, amely arra utal, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék által a szabályos időközönként végrehajtott adategyeztetések keretében a számlákról, valamint a kibocsátási egységek birtoklásáról szolgáltatott adatok eltérnek az EUTL-ben tárolt adatoktól, akkor a központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL megakadályozza a további folyamatok végrehajtását a következetlenséggel érintett számlákkal és kibocsátási egységekkel. A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL mindennemű következetlenségről haladéktalanul értesítse a központi tisztviselőt és az érintett számlák számlakezelőit.

74. cikk

A folyamatok véglegesítése

(1)   A 6. cikk (2) bekezdése alapján az EUTL-nek továbbított ügyleteket és más folyamatokat akkor kell véglegesítettnek tekinteni, amikor az EUTL értesíti az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket a folyamatok végrehajtásának megtörténtéről. A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL automatikusan megszakítsa az ügylet vagy folyamat végrehajtását, ha a végrehajtást a továbbítás időpontjától számított 24 órán belül nem sikerült elvégezni.

(2)   A 73. cikk (1) bekezdése szerinti adategyeztetési folyamatot akkor kell véglegesítettnek tekinteni, amikor megtörtént az egy adott napra és időpontra vonatkozóan az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben tárolt adatok és az EUTL-ben nyilvántartott adatok közötti összes következetlenség kiküszöbölése, és az adategyeztetési folyamat sikeresen újraindult és befejeződött.

4. szakasz

Előírások és a változások kezelése

75. cikk

Adatcsere- és műszaki előírások

(1)   A Bizottság a nemzeti tisztviselők rendelkezésére bocsátja az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre operatív követelményeket megállapító adatcsere- és műszaki előírásokat, amelyeknek ki kell terjedniük különösen az azonosító kódokra, az automatikus ellenőrzésekre, a válaszkódokra és az adatnaplózási követelményekre, valamint a tesztelési eljárásokra és a teljesítendő biztonsági követelményekre.

(2)   Az adatcsere- és műszaki előírásokat a tagállamokkal egyeztetve kell kidolgozni.

(3)   A 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodásoknak megfelelően kidolgozott szabványoknak összhangban kell lenniük az e cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően kidolgozott adatcsere- és műszaki előírásokkal.

76. cikk

A szoftver verzióinak és kiadásainak kezelése

Ha az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék szoftverének új verzióját vagy kiadását kell üzembe helyezni, a központi tisztviselő biztosítja, hogy a szoftver új verziója vagy kiadása és az EUTL közötti kommunikációs kapcsolatot csak a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban előírt tesztelési eljárások befejezése után hozzák létre és aktiválják.

2. FEJEZET

Nyilvántartások, jelentések, titoktartás, díjak

77. cikk

Az információk és a személyes adatok feldolgozása

(1)   A személyes adatoknak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és az EUTL-ben való feldolgozása tekintetében a nemzeti tisztviselők az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének (7) bekezdése értelmében adatkezelőnek minősülnek. Az e rendelet szerinti kötelezettségeit és a személyes adatoknak az e kötelezettségek keretében való feldolgozását illetően a Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 8. pontja értelmében adatkezelőnek minősül.

(2)   Amennyiben a nemzeti tisztviselő a személyes adatok megsértését észleli, indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a központi tisztviselőt és a többi nemzeti tisztviselőt az adatvédelmi incidens jellegéről és lehetséges következményeiről, valamint a személyes adatok megsértésének orvoslására és a lehetséges káros hatások enyhítésére tett, illetve javasolt intézkedésekről.

(3)   Amennyiben a központi tisztviselő a személyes adatok megsértését észleli, indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a nemzeti tisztviselőket az adatvédelmi incidens jellegéről és lehetséges következményeiről, valamint a személyes adatok megsértésének orvoslására és a lehetséges káros hatások enyhítésére a központi tisztviselő által tett, illetve a nemzeti tisztviselők számára javasolt intézkedésekről.

(4)   Az adatkezelők adatvédelmi kötelezettségei teljesítésével kapcsolatos felelősségét a 7. cikk (4) bekezdése alapján kidolgozott együttműködési feltételekben kell megállapítani.

(5)   A központi tisztviselő és a tagállamok biztosítják, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL a számlákra, a számlatulajdonosokra és a számlaképviselőkre vonatkozóan csak a III. melléklet III-I. táblázatában, a VI. melléklet VI-I. és VI-II. táblázatában, a VII. melléklet VII-I. táblázatában és a VIII. melléklet VIII-I. táblázatában meghatározott adatokat tárolja és dolgozza fel. Az e rendelet alapján nyújtandó bármely egyéb információt az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéken vagy az EUTL-en kívül kell tárolni és feldolgozni.

(6)   A nemzeti tisztviselők biztosítják, hogy az e rendelet által előírt, de nem az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vagy az EUTL-ben tárolt információk feldolgozása az uniós és a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően történjen.

(7)   Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és az EUTL-ben egyetlen olyan adat sem rögzíthető, amely az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikke és az (EU) 2018/1725 rendelet 10. cikke értelmében különleges adatnak minősül.

78. cikk

Nyilvántartások

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék valamennyi folyamatra, naplózási adatra és számlatulajdonosra vonatkozóan a számla lezárását követően öt évig megőrizze az adatokat.

(2)   A személyes adatokat a számla lezárását követő öt év elteltével vagy természetes személlyel folytatott, az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 13. pontjában meghatározott üzleti kapcsolat megszűnését követő öt év elteltével törölni kell a nyilvántartásból.

(3)   Személyes adatok – a központi tisztviselőre korlátozott hozzáféréssel – legfeljebb további öt évig őrizhetők meg kizárólag kibocsátási egységekkel végrehajtott tevékenységekhez vagy pénzmosáshoz, terrorizmusfinanszírozáshoz, más súlyos bűncselekményhez, piacbefolyásoláshoz (ha annak elkövetéséhez az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák eszközként felhasználhatók) vagy az EU ETS működésének biztosítását célzó uniós vagy nemzeti jogszabályi rendelkezések megsértéséhez kapcsolódó kivizsgálási, nyomozati, felelősségrevonási, adóigazgatási, adójogi hatósági, ellenőrzési vagy pénzügyi felügyeleti célú tevékenységek céljára.

(4)   A nemzeti tisztviselők által kezelt személyes adatokat a kibocsátási egységekkel végrehajtott tevékenységekhez vagy pénzmosáshoz, terrorizmusfinanszírozáshoz, más súlyos bűncselekményhez, piacbefolyásoláshoz (ha annak elkövetéséhez az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák eszközként felhasználhatók) vagy az EU ETS működésének biztosítását célzó uniós vagy nemzeti jogszabályi rendelkezések megsértéséhez kapcsolódó kivizsgálási, nyomozati, felelősségrevonási, adóigazgatási, adójogi hatósági, ellenőrzési vagy pénzügyi felügyeleti célú tevékenységek céljára az üzleti kapcsolat lezárását követően legfeljebb a nemzeti tisztviselő nemzeti jogában e bűncselekmények tekintetében meghatározott maximális elévülési időnek megfelelő időszak végéig lehet megőrizni.

(5)   Az e rendelet rendelkezései szerint összegyűjtött és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vagy az EUTL-ben nem tárolt, személyes adatokat tartalmazó számlainformációkat e rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell megőrizni.

(6)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy a nemzeti tisztviselők minden olyan adathoz hozzáférhessenek, valamint minden olyan adatot lekérdezhessenek és exportálhassanak, amelyet az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék az általuk aktuálisan vagy korábban kezelt számlákkal kapcsolatban nyilvántart.

79. cikk

Jelentéstétel és az információk rendelkezésre állása

(1)   A központi tisztviselő átlátható módon és rendszerezett formában hozzáférhetővé teszi a XIII. mellékletben előírt címzettek számára a XIII. mellékletben meghatározott adatokat. A központi tisztviselő minden észszerű lépést megtesz annak érdekében, hogy a XIII. mellékletben meghatározott adatokat a XIII. mellékletben meghatározott gyakorisággal hozzáférhetővé tegye. A központi tisztviselő az EUTL-ben vagy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben található további információkat csak akkor hozhatja nyilvánosságra, ha erre a 80. cikk lehetőséget biztosít.

(2)   A nemzeti tisztviselők nyilvánosan hozzáférhető internetes honlapon a XIII. mellékletben előírt gyakorisággal átlátható módon és rendszerezett formában ugyancsak hozzáférhetővé tehetik a XIII. mellékletben előírt címzettek számára az ugyanott felsorolt adatok azon részét, amelyhez maguk a 80. cikk alapján hozzáféréssel rendelkeznek. A nemzeti tisztviselők az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben található további információkat csak akkor hozhatják nyilvánosságra, ha erre a 80. cikk lehetőséget biztosít.

80. cikk

Titoktartás

(1)   Hacsak az uniós jog vagy az e rendelettel összeegyeztethető és jogszerű cél elérésére törekvő, arányos nemzeti jogi rendelkezés másként nem rendelkezik, az EUTL-ben és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben található valamennyi adatot – beleértve a teljes számlaállományra és a végrehajtott ügyletek összességére vonatkozó adatokat, valamint az ügyletekben részt vevő vagy az ügyletek által másként érintett kibocsátási egységek egyedi egységazonosító kódját – bizalmasan kell kezelni.

Az első albekezdés az e rendelet alapján összegyűjtött és a központi tisztviselő vagy a nemzeti tisztviselő birtokában lévő információkra is vonatkozik.

(2)   A központi tisztviselő és a nemzeti tisztviselők biztosítják, hogy mindazon személyeket, akik számukra vagy az általuk feladatokkal megbízott szervezetek számára munkát végeznek vagy végeztek, valamint az általuk utasított szakértőket szakmai titoktartási kötelezettség kösse. A nemzeti büntető- és adójogi követelmények vagy e rendelet más rendelkezéseinek sérelme nélkül a feladataik ellátása során tudomásukra jutott bizalmas információt nem adhatják ki.

(3)   A központi tisztviselő, illetve a nemzeti tisztviselő az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és az EUTL-ben tárolt vagy e rendelet alapján összegyűjtött adatokat kiszolgáltathatja:

| a) | valamely tagállam rendőrségének vagy más bűnüldöző szerveinek vagy igazságügyi hatóságának és adóhatóságának; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam rendőrségének vagy más bűnüldöző szerveinek vagy igazságügyi hatóságának és adóhatóságának;

| b) | az Európai Bizottság Európai Csalás Elleni Hivatalának; |
| --- | --- |

b)

az Európai Bizottság Európai Csalás Elleni Hivatalának;

| c) | az Európai Számvevőszéknek; |
| --- | --- |

c)

az Európai Számvevőszéknek;

| d) | az Eurojustnak; |
| --- | --- |

d)

az Eurojustnak;

| e) | az (EU) 2015/849 irányelv 48. cikkében említett illetékes hatóságok; |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2015/849 irányelv 48. cikkében említett illetékes hatóságok;

| f) | a 2014/65/EU irányelv 67. cikkében említett illetékes hatóságoknak; |
| --- | --- |

f)

a 2014/65/EU irányelv 67. cikkében említett illetékes hatóságoknak;

| g) | az 596/2014/EU rendelet 22. cikkében említett illetékes hatóságoknak; |
| --- | --- |

g)

az 596/2014/EU rendelet 22. cikkében említett illetékes hatóságoknak;

| h) | az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (22) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóságnak; |
| --- | --- |

h)

az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (22) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóságnak;

| i) | a 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) létrehozott Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségnek; |
| --- | --- |

i)

a 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) létrehozott Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségnek;

| j) | a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nemzeti felügyeleti hatóságoknak; |
| --- | --- |

j)

a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nemzeti felügyeleti hatóságoknak;

| k) | a tagállami nemzeti tisztviselőknek és a 2003/87/EK irányelv 18. cikke szerinti illetékes hatóságoknak; |
| --- | --- |

k)

a tagállami nemzeti tisztviselőknek és a 2003/87/EK irányelv 18. cikke szerinti illetékes hatóságoknak;

| l) | a 98/26/EK irányelv 6. cikkében említett hatóságoknak; |
| --- | --- |

l)

a 98/26/EK irányelv 6. cikkében említett hatóságoknak;

| m) | az európai adatvédelmi biztosnak és az illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságoknak. |
| --- | --- |

m)

az európai adatvédelmi biztosnak és az illetékes nemzeti adatvédelmi hatóságoknak.

(4)   A (3) bekezdésben felsorolt személyeknek az adatok csak a központi tisztviselőhöz vagy valamely nemzeti tisztviselőhöz intézett kérésükre és csak abban az esetben szolgáltathatók ki, ha a kérést kibocsátási egységekkel végrehajtott tevékenységekhez vagy pénzmosáshoz, terrorizmusfinanszírozáshoz, más súlyos bűncselekményhez, piacbefolyásoláshoz (ha annak elkövetéséhez az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák eszközként felhasználhatók) vagy az EU ETS működésének biztosítását célzó uniós vagy nemzeti jogszabályi rendelkezések megsértéséhez kapcsolódó kivizsgálási, nyomozati, felelősségrevonási, adóigazgatási, adójogi hatósági, ellenőrzési vagy pénzügyi felügyeleti célú tevékenységük indokolja és szükségessé teszi.

A tagállami büntetőjog és adójog követelményeinek sérelme nélkül a központi tisztviselő, a nemzeti tesztviselők vagy más hatóságok, testületek, természetes vagy jogi személyek, akik vagy amelyek e rendelet alapján bizalmas információkat kapnak, azokat kizárólag feladataik ellátása során és hatásköreik gyakorlása érdekében használhatják fel; a központi tisztviselő és a nemzeti tesztviselők esetében e rendelet hatályán belül, más hatóságok, testületek, természetes vagy jogi személyek esetében pedig arra a célra, amelyre az információkat a rendelkezésükre bocsátották, és/vagy kifejezetten a hatásköreik gyakorlásához kapcsolódó közigazgatási vagy bírósági eljárások keretében.

Az e rendelet alapján átvett, kicserélt és továbbított bizalmas információkkal kapcsolatos feltételeket e cikk állapítja meg. Mindazonáltal ez a cikk nem tiltja meg a központi tisztviselő és a nemzeti tisztviselők számára, hogy e rendelettel összhangban bizalmas információkat osszanak meg egymással vagy továbbítsanak.

Ez a cikk nem tiltja meg a központi tisztviselő és a nemzeti tisztviselők számára, hogy nemzeti jogukkal összhangban egymással megosszák vagy továbbítsák az olyan bizalmas információkat, amelyeket nem a központi tisztviselőtől vagy valamely másik tagállam nemzeti tisztviselőjétől kaptak.

(5)   Az a személy, aki a (4) bekezdés alapján adatok birtokába jut, köteles gondoskodni arról, hogy az adatokat csak a (4) bekezdés szerinti kérésben megjelölt célra használja fel, és azok szándékosan vagy szándékolatlanul ne juthassanak olyan személyek birtokába, akik az adatfelhasználás tervezett céljának megfelelő tevékenységben nem vesznek részt. Ez a rendelkezés nem zárja ki azt, hogy a szóban forgó személyek az adatokat a (3) bekezdésben felsorolt más személyeknek a (4) bekezdés szerinti kérésben megjelölt célból átadják.

(6)   A központi tisztviselő a (3) bekezdésben felsorolt személyeknek – kérésükre – az ügyletekre vonatkozó, konkrét személyek közvetlen azonosítását lehetővé nem tevő adatokhoz hozzáférést biztosíthat, ha a kérés célja az ügyletek esetleges gyanús mintáinak kimutatása. Az adatokhoz ilyen módon hozzáférő személyek az ügyletek gyanús mintáiról értesíthetik a (3) bekezdésben felsorolt többi személyt.

(7)   Az Europol részére az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) 18. cikkének alkalmazásában állandó adatolvasási jogosultság mellett hozzáférést kell biztosítani az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és az EUTL-ben tárolt adatokhoz. Az Europol köteles folyamatosan tájékoztatni a Bizottságot az adatok felhasználásáról.

(8)   A nemzeti tisztviselők biztonságos eszközök útján a többi nemzeti tisztviselő és a központi tisztviselő rendelkezésére bocsátják azon személyek nevét, nemzetiségét, valamint születési idejét és helyét, akik esetében a 19. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontja alapján megtagadták a számlanyitást, valamint akik esetében a 21. cikk (5) bekezdésének a) és b) pontja alapján megtagadták a meghatalmazott képviselőként való jóváhagyást, továbbá azon számlák tulajdonosának és meghatalmazott képviselőjének nevét, nemzetiségét, valamint születési idejét, amelyekhez a 30. cikk (1) bekezdésének c) pontja, a 30. cikk (2) bekezdésének a) pontja, a 30. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja, valamint a 30. cikk (4) bekezdése alapján felfüggesztették a hozzáférést, valamint amelyeket a 28. cikk alapján lezártak. A nemzeti tisztviselők biztosítják, hogy az információk naprakészek legyenek, és a megosztást megalapozó helyzet megszűnése után többé ne osszák meg azokat. Az információk nem oszthatók meg több mint öt évig.

A nemzeti tisztviselők tájékoztatják az érintett személyeket arról, hogy személyazonosságukat megosztották más nemzeti tisztviselőkkel, valamint ezen információk megosztásának időtartamáról.

Az érintett személyek az illetékes hatóságnál vagy a nemzeti jog szerint a kérdésben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál harminc naptári napon belül kifogással élhetnek az információ megosztásával szemben. Az illetékes hatóság vagy a nemzeti jog szerint a kérdésben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság – a nemzeti jog követelményeire is figyelemmel – indokolással ellátott határozatban utasítja a nemzeti tisztviselőt az információ megosztásának beszüntetésére vagy az információ megosztásának fenntartására.

Az érintett személyek kérhetik az első albekezdés alapján információkat megosztó nemzeti tisztviselőtől, hogy tájékoztassa őket a rájuk vonatkozóan megosztott személyes adatokról. A nemzeti tisztviselők a kérelem kézhezvételétől számított húsz munkanapon belül teljesítik ezeket a kérelmeket.

(9)   A nemzeti tisztviselő dönthet úgy, hogy a nemzeti bűnüldöző szerveket és adóhatóságokat értesíti minden olyan ügyletről, amely a nemzeti tisztviselő által megállapítottnál nagyobb számú egységre vonatkozik, és minden olyan számláról, amely egy adott időszakban a nemzeti tisztviselő által megállapítottnál nagyobb számú ügyletben vesz részt.

(10)   Az EUTL és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék nem kérhetik a számlatulajdonosokat a kibocsátási egységekre vonatkozó árinformációk benyújtására.

(11)   Az 1031/2010/EU rendelet 24. cikke alapján kinevezett aukció-ellenőr részére hozzáférést kell biztosítani az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett árverésibiztosíték-kézbesítő számlára vonatkozó valamennyi információhoz.

81. cikk

Díjak

(1)   A központi tisztviselő az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák tulajdonosait díjfizetésre nem kötelezheti.

(2)   A nemzeti tisztviselők az általuk kezelt számlák tulajdonosait és hitelesítőit észszerű díj fizetésére kötelezhetik.

(3)   A nemzeti tisztviselők a felszámított díjakról tájékoztatják a központi tisztviselőt; a nemzeti tisztviselők a felszámított díjak változásairól tíz munkanapon belül tájékoztatják a központi tisztviselőt. A központi tisztviselő a díjakat nyilvános internetes honlapon közzéteszi.

82. cikk

Üzemszünetek

A központi tisztviselő – egyrészt az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL (EU, Euratom) 2017/46 bizottsági határozat értelmében vett rendelkezésre állásának és biztonságának biztosításához szükséges észszerű lépések megtételével, másrészt pedig annak biztosításával, hogy megfelelő megbízhatóságú rendszerek és eljárások biztosítsák az összes adat védelmét – gondoskodik arról, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működését a lehető legkisebb mértékben befolyásolják üzemszünetek.

IV. CÍM

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

83. cikk

Végrehajtás

A tagállamok hatályba léptetik az e rendelet végrehajtásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, köztük különösen azokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a nemzeti tisztviselők teljesíthessék a 19. cikk (1) bekezdése, a 21. cikk (4) bekezdése és a 22. cikk (4) bekezdése alapján az információk ellenőrzése vonatkozásában fennálló kötelezettségeiket.

84. cikk

A számlák folytonossága

(1)   Az e rendelet I. címének 3. fejezetében említett, a 389/2013/EU bizottsági rendelet alapján megnyitott vagy használt számlák e rendelet alkalmazásában is használatban maradnak.

(2)   A 389/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően nyitott közönséges ügyfélszámlákat kereskedési számlákká kell alakítani.

85. cikk

Használatra vonatkozó korlátozások

(1)   A 389/2013/EU rendelet 3. cikkének 12. pontjának meghatározása szerinti kiotói egységek 2023. július 1-jéig tarthatók az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben a kibocsátáskereskedelmi rendszerhez tartozó számlákon.

(2)   Az (1) bekezdésben említett időpont után a központi tisztviselő a nemzeti tisztviselők rendelkezésére bocsátja a kibocsátáskereskedelmi rendszerhez tartozó azon számlák jegyzékét, amelyeken kiotói egységeket tartanak nyilván. E jegyzék alapján a nemzeti tisztviselő felszólítja a számlatulajdonost egy olyan kiotói számla megnevezésére, amelyre ezeket a nemzetközi jóváírásokat át kívánja vezettetni.

(3)   Ha a számlatulajdonos negyven munkanapon belül nem válaszol a nemzeti tisztviselő felszólítására, akkor a nemzeti tisztviselő a nemzetközi jóváírásokat átvezeti egy nemzeti kiotói számlára vagy egy, a nemzeti jog által meghatározott számlára.

86. cikk

Új számlainformációk megadása

Az e rendelet által előírt azon adatokat, amelyeket a 389/2013/EU rendelet még nem írt elő, legkésőbb a 22. cikk (4) bekezdésben említett következő felülvizsgálat alkalmával a nemzeti tisztviselők rendelkezésére kell bocsátani.

87. cikk

A 389/2013/EU rendelet módosításai

A 389/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék – a kibocsátási egységekkel végrehajtott ügyletek közlése céljából – kapcsolatot tartson fenn azokkal az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmére szolgáló rendszerekkel, amelyekkel a 2003/87/EK irányelv 25. cikkével összhangban összekapcsolási megállapodása van hatályban.” |
| --- | --- |

1.

A 7. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék – a kibocsátási egységekkel végrehajtott ügyletek közlése céljából – kapcsolatot tartson fenn azokkal az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmére szolgáló rendszerekkel, amelyekkel a 2003/87/EK irányelv 25. cikkével összhangban összekapcsolási megállapodása van hatályban.”

| 2. | Az 56. cikk a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   Amennyiben hatályban van egy, a 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás, amely légi közlekedési kibocsátási egységeknek egy másik kibocsátáskereskedelmi rendszer jegyzékében szereplő légijármű-üzemeltető számára történő átvezetését írja elő, a központi tisztviselő – a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kezelőjével együttműködve – gondoskodik arról, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a légi közlekedési kibocsátási egységeket az uniós légi közlekedési kiosztási számláról átvezesse a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett megfelelő számlákra.


  (5)   Amennyiben hatályban van egy, a 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás, amely egy másik kibocsátáskereskedelmi rendszernek megfelelő légi közlekedési kibocsátási egységeknek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett légijármű-üzemeltetői számlákra történő átvezetését írja elő, a központi tisztviselő – a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kezelőjével együttműködve – gondoskodik arról, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék – a másik kibocsátáskereskedelmi rendszer kezeléséért felelős illetékes hatóság jóváhagyása esetén – a szóban forgó légi közlekedési kibocsátási egységeket a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett megfelelő számlákról átvezesse az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett légijármű-üzemeltetői számlákra.” |
| --- | --- |

2.

Az 56. cikk a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Amennyiben hatályban van egy, a 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás, amely légi közlekedési kibocsátási egységeknek egy másik kibocsátáskereskedelmi rendszer jegyzékében szereplő légijármű-üzemeltető számára történő átvezetését írja elő, a központi tisztviselő – a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kezelőjével együttműködve – gondoskodik arról, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a légi közlekedési kibocsátási egységeket az uniós légi közlekedési kiosztási számláról átvezesse a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett megfelelő számlákra.

(5)   Amennyiben hatályban van egy, a 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás, amely egy másik kibocsátáskereskedelmi rendszernek megfelelő légi közlekedési kibocsátási egységeknek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett légijármű-üzemeltetői számlákra történő átvezetését írja elő, a központi tisztviselő – a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kezelőjével együttműködve – gondoskodik arról, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék – a másik kibocsátáskereskedelmi rendszer kezeléséért felelős illetékes hatóság jóváhagyása esetén – a szóban forgó légi közlekedési kibocsátási egységeket a másik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett megfelelő számlákról átvezesse az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett légijármű-üzemeltetői számlákra.”

| 3. | A 67. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   Amennyiben hatályban van egy, a 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás, akkor e cikk (1), (2) és (3) bekezdését alkalmazni kell az EU ETS-sel összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében kiadott egységekre.” |
| --- | --- |

3.

A 67. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Amennyiben hatályban van egy, a 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás, akkor e cikk (1), (2) és (3) bekezdését alkalmazni kell az EU ETS-sel összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében kiadott egységekre.”

| 4. | A 71. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „71. cikk
  Az összekapcsolási megállapodások végrehajtása
  A központi tisztviselő a 2003/87/EK irányelv 25. és 25a. cikke alapján kötött megállapodások végrehajtása céljából megfelelő időközönként számlákat és folyamatokat hozhat létre, valamint ügyleteket és egyéb műveleteket végezhet.” |
| --- | --- |

4.

A 71. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„71. cikk

Az összekapcsolási megállapodások végrehajtása

A központi tisztviselő a 2003/87/EK irányelv 25. és 25a. cikke alapján kötött megállapodások végrehajtása céljából megfelelő időközönként számlákat és folyamatokat hozhat létre, valamint ügyleteket és egyéb műveleteket végezhet.”

| 5. | A szöveg a következő 99a. cikkel egészül ki:

  „99a. cikk
  Az összekapcsolási megállapodások felfüggesztése
  A 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás felfüggesztése vagy megszüntetése esetén a központi tisztviselő a megállapodással összhangban megteszi a megfelelő intézkedéseket.” |
| --- | --- |

5.

A szöveg a következő 99a. cikkel egészül ki:

„99a. cikk

Az összekapcsolási megállapodások felfüggesztése

A 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodás felfüggesztése vagy megszüntetése esetén a központi tisztviselő a megállapodással összhangban megteszi a megfelelő intézkedéseket.”

| 6. | A 105. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   A 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodásoknak megfelelően kidolgozott szabványoknak összhangban kell lenniük az (1) és a (2) bekezdésnek megfelelően kidolgozott adatcsere- és műszaki előírásokkal.” |
| --- | --- |

6.

A 105. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A 2003/87/EK irányelv 25. cikke szerinti megállapodásoknak megfelelően kidolgozott szabványoknak összhangban kell lenniük az (1) és a (2) bekezdésnek megfelelően kidolgozott adatcsere- és műszaki előírásokkal.”

| 7. | A 108. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „108. cikk
  Nyilvántartások

  (1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék valamennyi folyamatra, naplózási adatra és számlatulajdonosra vonatkozóan a számla lezárását követően öt évig megőrizze az adatokat.


  (2)   A személyes adatokat a számla lezárását követő öt év elteltével vagy a természetes személlyel folytatott, az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 13. pontjában meghatározott üzleti kapcsolat megszűnését követő öt év elteltével törölni kell a nyilvántartásból.


  (3)   Személyes adatok – a központi tisztviselőre korlátozott hozzáféréssel – legfeljebb további öt évig őrizhetők meg kizárólag kibocsátási egységekkel végrehajtott tevékenységekhez vagy pénzmosáshoz, terrorizmusfinanszírozáshoz, más súlyos bűncselekményhez, piacbefolyásoláshoz (ha annak elkövetéséhez az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák eszközként felhasználhatók) vagy az EU ETS működésének biztosítását célzó uniós vagy nemzeti jogszabályi rendelkezések megsértéséhez kapcsolódó kivizsgálási, nyomozati, felelősségrevonási, adóigazgatási, adójogi hatósági, ellenőrzési vagy pénzügyi felügyeleti célú tevékenységek céljára.


  (4)   A nemzeti tisztviselők által kezelt személyes adatokat a kibocsátási egységekkel végrehajtott tevékenységekhez vagy pénzmosáshoz, terrorizmusfinanszírozáshoz, más súlyos bűncselekményhez, piacbefolyásoláshoz (ha annak elkövetéséhez az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák eszközként felhasználhatók) vagy az EU ETS működésének biztosítását célzó uniós vagy nemzeti jogszabályi rendelkezések megsértéséhez kapcsolódó kivizsgálási, nyomozati, felelősségrevonási, adóigazgatási, adójogi hatósági, ellenőrzési vagy pénzügyi felügyeleti célú tevékenységek céljára az üzleti kapcsolat lezárását követően legfeljebb a nemzeti tisztviselő nemzeti jogában e bűncselekmények tekintetében meghatározott maximális elévülési időnek megfelelő időszak végéig lehet megőrizni.


  (5)   Az e rendelet rendelkezései szerint összegyűjtött és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vagy az EUTL-ben nem tárolt, személyes adatokat tartalmazó számlainformációkat e rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell megőrizni.


  (6)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy a nemzeti tisztviselők minden olyan adathoz hozzáférhessenek, valamint minden olyan adatot lekérdezhessenek és exportálhassanak, amelyet az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék az általuk aktuálisan vagy korábban kezelt számlákkal kapcsolatban nyilvántart.” |
| --- | --- |

7.

A 108. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„108. cikk

Nyilvántartások

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék valamennyi folyamatra, naplózási adatra és számlatulajdonosra vonatkozóan a számla lezárását követően öt évig megőrizze az adatokat.

(2)   A személyes adatokat a számla lezárását követő öt év elteltével vagy a természetes személlyel folytatott, az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 13. pontjában meghatározott üzleti kapcsolat megszűnését követő öt év elteltével törölni kell a nyilvántartásból.

(3)   Személyes adatok – a központi tisztviselőre korlátozott hozzáféréssel – legfeljebb további öt évig őrizhetők meg kizárólag kibocsátási egységekkel végrehajtott tevékenységekhez vagy pénzmosáshoz, terrorizmusfinanszírozáshoz, más súlyos bűncselekményhez, piacbefolyásoláshoz (ha annak elkövetéséhez az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák eszközként felhasználhatók) vagy az EU ETS működésének biztosítását célzó uniós vagy nemzeti jogszabályi rendelkezések megsértéséhez kapcsolódó kivizsgálási, nyomozati, felelősségrevonási, adóigazgatási, adójogi hatósági, ellenőrzési vagy pénzügyi felügyeleti célú tevékenységek céljára.

(4)   A nemzeti tisztviselők által kezelt személyes adatokat a kibocsátási egységekkel végrehajtott tevékenységekhez vagy pénzmosáshoz, terrorizmusfinanszírozáshoz, más súlyos bűncselekményhez, piacbefolyásoláshoz (ha annak elkövetéséhez az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlák eszközként felhasználhatók) vagy az EU ETS működésének biztosítását célzó uniós vagy nemzeti jogszabályi rendelkezések megsértéséhez kapcsolódó kivizsgálási, nyomozati, felelősségrevonási, adóigazgatási, adójogi hatósági, ellenőrzési vagy pénzügyi felügyeleti célú tevékenységek céljára az üzleti kapcsolat lezárását követően legfeljebb a nemzeti tisztviselő nemzeti jogában e bűncselekmények tekintetében meghatározott maximális elévülési időnek megfelelő időszak végéig lehet megőrizni.

(5)   Az e rendelet rendelkezései szerint összegyűjtött és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vagy az EUTL-ben nem tárolt, személyes adatokat tartalmazó számlainformációkat e rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell megőrizni.

(6)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy a nemzeti tisztviselők minden olyan adathoz hozzáférhessenek, valamint minden olyan adatot lekérdezhessenek és exportálhassanak, amelyet az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék az általuk aktuálisan vagy korábban kezelt számlákkal kapcsolatban nyilvántart.”

| 8. | A XIV. melléklet a következő 4a. ponttal egészül ki:






  „4a. | Minden év május 1-jén a következő információkat kell közzétenni a 2003/87/EK irányelv 25. cikke alapján hatályos és az EUTL által április 30-ig nyilvántartásba vett megállapodásokra vonatkozóan:






  a) | az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett összes számlán birtokolt kibocsátási egységek állománya; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

A XIV. melléklet a következő 4a. ponttal egészül ki:

„4a.

Minden év május 1-jén a következő információkat kell közzétenni a 2003/87/EK irányelv 25. cikke alapján hatályos és az EUTL által április 30-ig nyilvántartásba vett megállapodásokra vonatkozóan:

a)

az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett összes számlán birtokolt kibocsátási egységek állománya;

| b) | az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben a megfeleléshez igénybe vett kibocsátási egységek száma; |
| --- | --- |

b)

az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben a megfeleléshez igénybe vett kibocsátási egységek száma;

| c) | az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlákra az előző naptári évben átvezetett kibocsátási egységek összege; |
| --- | --- |

c)

az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlákra az előző naptári évben átvezetett kibocsátási egységek összege;

| d) | az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben vezetett számlákra az előző naptári évben átvezetett kibocsátási egységek összege.” |
| --- | --- |

d)

az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben vezetett számlákra az előző naptári évben átvezetett kibocsátási egységek összege.”

88. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 389/2013/EU rendelet 2021. január 1-jével hatályát veszti.

A 389/2013/EU rendelet azonban 2026. január 1-jéig továbbra is alkalmazandó a 2013 és 2020 közötti kereskedési időszakkal kapcsolatban szükséges valamennyi műveletre, a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakára és az említett rendelet 3. cikkének 30. pontjában meghatározott megfelelési időszakra.

89. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet 2021. január 1-jétől alkalmazandó, a 87. cikk kivételével, amely a hatálybalépés napjától alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

1

(2)  A Bizottság 920/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egységesített és biztonságos rendszeréről (HL L 270., 2010.10.14., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 389/2013/EU rendelete (2013. május 2.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2013.5.3., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 280/2004/EK határozata (2004. február 11.) az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásáról (HL L 49., 2004.2.19., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/410 irányelve (2018. március 14.) a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról (HL L 76., 2018.3.19., 3. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 596/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 173., 2014.6.12., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

8

(9)  A Bizottság 1031/2010/EU rendelete (2010. november 12.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól (HL L 302., 2010.11.18., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/26/EK irányelve (1998. május 19.) a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről (HL L 166., 1998.6.11., 45. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2392 rendelete (2017. december 13.) a 2003/87/EK irányelvnek a hatály légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó jelenlegi korlátozásainak fenntartása és egy piaci alapú globális intézkedés 2021-től történő bevezetésének előkészítése céljából történő módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 7. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1191 rendelete (2016. július 6.) egyes közokiratoknak az Európai Unión belüli bemutatására vonatkozó előírások egyszerűsítése révén a polgárok szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 200., 2016.7.26., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/29/EK irányelve (2009. április 23.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 63. o.).

16

(17)  A Bizottság (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 19.) a kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó uniós szintű átmeneti szabályoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról (HL L 59., 2019.2.27., 8. o.).

17

(18)  A Bizottság (EU) 2018/2067 végrehajtási rendelete (2018. december 19.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az adatok hitelesítéséről és a hitelesítők akkreditálásáról (HL L 334., 2018.12.31., 94. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

20

(21)  A Bizottság (EU, Euratom) 2017/46 határozata (2017. január 10.) az Európai Bizottság kommunikációs és információs rendszereinek biztonságáról (HL L 6., 2017.1.11., 40. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 713/2009/EK rendelete (2009. július 13.) az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége létrehozásáról (HL L 211., 2009.8.14., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

24

---

I. MELLÉKLET

I-I. táblázat: Számlatípusok és a különböző típusú számlákon tartható egységek

| A számlatípus megnevezése | Számlatulajdonos | Számlakezelő | A típusba tartozó számlák száma | Kibocsátási egységek | A 2003/87/EK irányelv 25. cikke értelmében összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszer egységei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Általános célú kibocsátási egységek | Légi közlekedési kibocsátási egységek |
| I.   Technikai számlák az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben (európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer) |
| Európai uniós alapszámla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Igen | Nem | Nem |
| Európai uniós légi közlekedési alapszámla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Nem | Igen | Nem |
| Európai uniós aukciós számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Igen | Nem | Nem |
| Európai uniós kiosztási számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Igen | Nem | Nem |
| Európai uniós légi közlekedési aukciós számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Nem | Igen | Nem |
| Európai uniós külön tartalékalap-számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Nem | Igen | Nem |
| Európai uniós légi közlekedési kiosztási számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Nem | Igen | Nem |
| Uniós elvetési számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Igen | Igen | Igen |
| Árverésibiztosíték-kézbesítő számla | Árverező, aukciós platform, klíringrendszer, elszámolórendszer | Az a nemzeti tisztviselő, aki a számlát megnyitotta | Aukciós platformonként egy vagy több | Igen | Igen | Nem |
| II.   Folyószámlák az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben (európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer) |
| Üzemeltetői számla | Üzemeltető | A létesítmény helye szerinti tagállam nemzeti tisztviselője | Létesítményenként egy | Igen | Igen | Igen |
| Légijármű-üzemeltetői számla | Légijármű-üzemeltető | A légijármű-üzemeltetőhöz igazgatási célból hozzárendelt tagállam nemzeti tisztviselője | Légijármű-üzemeltetőnként egy | Igen | Igen | Igen |
| Nemzeti folyószámla | Tagállam | A számlatulajdonos tagállam nemzeti tisztviselője | Tagállamonként egy vagy több | Igen | Igen | Igen |
| III.   Kereskedési számlák az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben (európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer) |
| Kereskedési számla | Ügyfél | Az a nemzeti tisztviselő vagy központi tisztviselő, aki a számlát megnyitotta | Jóváhagyás szerint | Igen | Igen | Igen |

A számlatípus megnevezése

Számlatulajdonos

Számlakezelő

A típusba tartozó számlák száma

Kibocsátási egységek

A 2003/87/EK irányelv 25. cikke értelmében összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszer egységei

Általános célú kibocsátási egységek

Légi közlekedési kibocsátási egységek

I.   Technikai számlák az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben (európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer)

Európai uniós alapszámla

EU

Központi tisztviselő

1

Igen

Nem

Nem

Európai uniós légi közlekedési alapszámla

EU

Központi tisztviselő

1

Nem

Igen

Nem

Európai uniós aukciós számla

EU

Központi tisztviselő

1

Igen

Nem

Nem

Európai uniós kiosztási számla

EU

Központi tisztviselő

1

Igen

Nem

Nem

Európai uniós légi közlekedési aukciós számla

EU

Központi tisztviselő

1

Nem

Igen

Nem

Európai uniós külön tartalékalap-számla

EU

Központi tisztviselő

1

Nem

Igen

Nem

Európai uniós légi közlekedési kiosztási számla

EU

Központi tisztviselő

1

Nem

Igen

Nem

Uniós elvetési számla

EU

Központi tisztviselő

1

Igen

Igen

Igen

Árverésibiztosíték-kézbesítő számla

Árverező, aukciós platform, klíringrendszer, elszámolórendszer

Az a nemzeti tisztviselő, aki a számlát megnyitotta

Aukciós platformonként egy vagy több

Igen

Igen

Nem

II.   Folyószámlák az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben (európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer)

Üzemeltetői számla

Üzemeltető

A létesítmény helye szerinti tagállam nemzeti tisztviselője

Létesítményenként egy

Igen

Igen

Igen

Légijármű-üzemeltetői számla

Légijármű-üzemeltető

A légijármű-üzemeltetőhöz igazgatási célból hozzárendelt tagállam nemzeti tisztviselője

Légijármű-üzemeltetőnként egy

Igen

Igen

Igen

Nemzeti folyószámla

Tagállam

A számlatulajdonos tagállam nemzeti tisztviselője

Tagállamonként egy vagy több

Igen

Igen

Igen

III.   Kereskedési számlák az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben (európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer)

Kereskedési számla

Ügyfél

Az a nemzeti tisztviselő vagy központi tisztviselő, aki a számlát megnyitotta

Jóváhagyás szerint

Igen

Igen

Igen

---

II. MELLÉKLET

Feltételek

Díjfizetés

| 1. | A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben a számlák létrehozásáért és kezeléséért, valamint a hitelesítők nyilvántartásba vételéért és kezeléséért felszámított díjakra vonatkozó feltételek |
| --- | --- |

1.

Az alapvető feltételek módosítása

| 2. | Az alapvető feltételek módosítása e rendelet vagy a nemzeti jogszabályok változása nyomán |
| --- | --- |

2.

Vitarendezés

| 3. | A számlatulajdonosok közötti vitákra vonatkozó rendelkezések, nemzeti tisztviselő esetében az eljáró bíróság megválasztása |
| --- | --- |

3.

Felelősség

| 4. | A nemzeti tisztviselő felelősségének korlátozása |
| --- | --- |

4.

| 5. | A számlatulajdonos felelősségének korlátozása |
| --- | --- |

5.

---

III. MELLÉKLET

A számlanyitás igénylésekor szolgáltatandó adatok

| 1. | A III-I. táblázatban felsorolt adatok.

  III-I. táblázat: Valamennyi számla közös számlaadatai | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sorszám | Adat | Kötelező vagy választható? | Típus | Módosulhat? | Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása? | Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján? |
| 1 | Számlatípus | K | Listáról választandó | Nem | n.a. | Igen |
| 2 | A számlatulajdonos neve | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 3 | A számla megnevezése (a számlatulajdonos választja) | K | Szabad | Igen | Nem | Igen |
| 4 | A számlatulajdonos címe: ország | K | Listáról választandó | Igen | Igen | Igen |
| 5 | A számlatulajdonos címe: régió vagy állam | V | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 6 | A számlatulajdonos címe: település | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 7 | A számlatulajdonos címe: postai irányítószám | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 8 | A számlatulajdonos címe: utca és házszám, 1. sor | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 9 | A számlatulajdonos címe: utca és házszám, 2. sor | V | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 10 | A számlatulajdonos cégjegyzékszáma | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 11 | A számlatulajdonos telefonszáma (1) | K | Szabad | Igen | Nem | Nem (*1) |
| 12 | A számlatulajdonos telefonszáma (2) | K | Szabad | Igen | Nem | Nem (*1) |
| 13 | A számlatulajdonos e-mail-címe | K | Szabad | Igen | Nem | Nem (*1) |
| 14 | Születés dátuma (természetes személy esetén) | Természetes személy esetében K | Szabad | Nem | n.a. | Nem |
| 15 | Születés helye: település (természetes személy esetén) | Természetes személy esetében K | Szabad | Nem | n.a. | Nem |
| 16 | Születés helye: ország | V | Szabad | Nem | n.a. | Nem |
| 17 | Személyazonosító okmány típusa (természetes személy esetén) | K | Listáról választandó | Igen | Igen | Nem |
| 18 | Személyazonosító okmány száma (természetes személy esetén) | K | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 19 | Személyazonosító okmány érvényessége (lejárat napja) | K, ha van kiadva | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 20 | Közösségi adószám (országkóddal együtt) | K, ha van kiadva | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 21 | Jogalany-azonosító a 600/2014/EU rendelet 26. cikkével összhangban | K, ha van kiadva | Előre meghatározott | Igen | Nem | Igen |

1.

III-I. táblázat: Valamennyi számla közös számlaadatai

A

B

C

D

E

F

Sorszám

Adat

Kötelező vagy választható?

Típus

Módosulhat?

Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása?

Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján?

1

Számlatípus

K

Listáról választandó

Nem

n.a.

Igen

2

A számlatulajdonos neve

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

3

A számla megnevezése (a számlatulajdonos választja)

K

Szabad

Igen

Nem

Igen

4

A számlatulajdonos címe: ország

K

Listáról választandó

Igen

Igen

Igen

5

A számlatulajdonos címe: régió vagy állam

V

Szabad

Igen

Igen

Igen

6

A számlatulajdonos címe: település

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

7

A számlatulajdonos címe: postai irányítószám

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

8

A számlatulajdonos címe: utca és házszám, 1. sor

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

9

A számlatulajdonos címe: utca és házszám, 2. sor

V

Szabad

Igen

Igen

Igen

10

A számlatulajdonos cégjegyzékszáma

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

11

A számlatulajdonos telefonszáma (1)

K

Szabad

Igen

Nem

Nem (*1)

12

A számlatulajdonos telefonszáma (2)

K

Szabad

Igen

Nem

Nem (*1)

13

A számlatulajdonos e-mail-címe

K

Szabad

Igen

Nem

Nem (*1)

14

Születés dátuma (természetes személy esetén)

Természetes személy esetében K

Szabad

Nem

n.a.

Nem

15

Születés helye: település (természetes személy esetén)

Természetes személy esetében K

Szabad

Nem

n.a.

Nem

16

Születés helye: ország

V

Szabad

Nem

n.a.

Nem

17

Személyazonosító okmány típusa (természetes személy esetén)

K

Listáról választandó

Igen

Igen

Nem

18

Személyazonosító okmány száma (természetes személy esetén)

K

Szabad

Igen

Igen

Nem

19

Személyazonosító okmány érvényessége (lejárat napja)

K, ha van kiadva

Szabad

Igen

Igen

Nem

20

Közösségi adószám (országkóddal együtt)

K, ha van kiadva

Szabad

Igen

Igen

Nem

21

Jogalany-azonosító a 600/2014/EU rendelet 26. cikkével összhangban

K, ha van kiadva

Előre meghatározott

Igen

Nem

Igen

---

(*1)  A számlatulajdonos határozhat úgy, hogy az információk megjelennek az EUTL nyilvános internetes honlapján.

---

IV. MELLÉKLET

Az árverési kézbesítőszámla vagy kereskedési számla megnyitásához szolgáltatandó adatok

| 1. | A III. melléklet III-I. táblázatában felsorolt adatok. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Annak igazolása, hogy a számlanyitást igénylő személy rendelkezik az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában megnyitott bankszámlával. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Okirati bizonyíték a számlanyitást igénylő természetes személy személyazonosságának ellenőrzéséhez, a következő okmányok valamelyikének másolata formájában:






  a) | az Európai Gazdasági Térség vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet valamely tagállama által kiadott személyi igazolvány; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

az Európai Gazdasági Térség vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet valamely tagállama által kiadott személyi igazolvány;

| b) | útlevél; |
| --- | --- |

b)

útlevél;

| c) | a számlát kezelő nemzeti tisztviselő nemzeti joga szerint személyazonosító okmányként elfogadott okirat. |
| --- | --- |

c)

a számlát kezelő nemzeti tisztviselő nemzeti joga szerint személyazonosító okmányként elfogadott okirat.

| 4. | Okirati bizonyíték a természetes személy számlatulajdonos állandó lakcímének ellenőrzéséhez, a következő okmányok valamelyikének másolata formájában:






  a) | a 3. pont alapján benyújtott személyazonosító okmány, ha tartalmazza az állandó lakcímet; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

a 3. pont alapján benyújtott személyazonosító okmány, ha tartalmazza az állandó lakcímet;

| b) | hatóság által kiállított, az állandó lakcímet tartalmazó más személyazonosító okmány; |
| --- | --- |

b)

hatóság által kiállított, az állandó lakcímet tartalmazó más személyazonosító okmány;

| c) | ha az állandó lakóhely szerinti ország nem ad ki olyan személyazonosító okmányt, amely tartalmazza az állandó lakcímet, akkor a települési hatóság nyilatkozata az adott személy állandó lakóhelyéről; |
| --- | --- |

c)

ha az állandó lakóhely szerinti ország nem ad ki olyan személyazonosító okmányt, amely tartalmazza az állandó lakcímet, akkor a települési hatóság nyilatkozata az adott személy állandó lakóhelyéről;

| d) | bármely más olyan okirat, amelyet az adott személy állandó lakcímének igazolására a számlakezelő tagállamában szokásosan elfogadnak. |
| --- | --- |

d)

bármely más olyan okirat, amelyet az adott személy állandó lakcímének igazolására a számlakezelő tagállamában szokásosan elfogadnak.

| 5. | A következő okiratok, ha a számlanyitást jogi személy igényli:






  a) | a jogi személy bejegyzését tanúsító okirat; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

a jogi személy bejegyzését tanúsító okirat;

| b) | a bankszámlára vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

b)

a bankszámlára vonatkozó adatok;

| c) | a héa céljára történő adóhatósági bejegyzést igazoló okirat; |
| --- | --- |

c)

a héa céljára történő adóhatósági bejegyzést igazoló okirat;

| d) | a jogi személynek az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 6. pontja értelmében vett tényleges tulajdonosának neve, születési ideje és állampolgársága annak megjelölésével, hogy ez a személy milyen típusú tulajdonjogot vagy ellenőrzést gyakorol; |
| --- | --- |

d)

a jogi személynek az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 6. pontja értelmében vett tényleges tulajdonosának neve, születési ideje és állampolgársága annak megjelölésével, hogy ez a személy milyen típusú tulajdonjogot vagy ellenőrzést gyakorol;

| e) | az igazgatók jegyzéke. |
| --- | --- |

e)

az igazgatók jegyzéke.

| 6. | Ha a számlanyitást jogi személy igényli, a nemzeti tisztviselők kérhetik a következő további okiratok benyújtását:






  a) | a jogi személy létesítő okiratainak másolata; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

a jogi személy létesítő okiratainak másolata;

| b) | az éves beszámoló vagy a legutóbbi olyan pénzügyi kimutatások, amelyeket könyvvizsgáló hitelesített; ha könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatások nem állnak rendelkezésre, a pénzügyi kimutatásoknak az adóhatóság vagy a pénzügyi igazgató bélyegzőjével ellátott másolata. |
| --- | --- |

b)

az éves beszámoló vagy a legutóbbi olyan pénzügyi kimutatások, amelyeket könyvvizsgáló hitelesített; ha könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatások nem állnak rendelkezésre, a pénzügyi kimutatásoknak az adóhatóság vagy a pénzügyi igazgató bélyegzőjével ellátott másolata.

| 7. | Okirati bizonyíték a jogi személy számlatulajdonos székhelyének ellenőrzéséhez, ha ez az 5. pont alapján benyújtott okirat alapján nem lehetséges egyértelműen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A számlanyitást igénylő természetes személy hatósági erkölcsi bizonyítványa vagy bármely más olyan okirata, amelyet a számlakezelő hatósági erkölcsi bizonyítványként elfogad.
  Ha a számlanyitást jogi személy kéri, a nemzeti tisztviselő kérheti a jogi személy tényleges tulajdonosának és/vagy igazgatóinak hatósági erkölcsi bizonyítványát vagy bármely más olyan okiratát, amelyet a számlakezelő hatósági erkölcsi bizonyítványként elfogad. Ha a nemzeti tisztviselő hatósági erkölcsi bizonyítványt kér, rögzíteni kell a kérés indoklását.
  Hatósági erkölcsi bizonyítvány benyújtása helyett a nemzeti tisztviselő kérheti a bűnügyi nyilvántartást vezető illetékes hatóságot, hogy a vonatkozó információkat elektronikus úton, a nemzeti joggal összhangban bocsássa rendelkezésre.
  Az e pont alapján benyújtott okiratokat a számlanyitást követően nem lehet megőrizni. |
| --- | --- |

8.

Ha a számlanyitást jogi személy kéri, a nemzeti tisztviselő kérheti a jogi személy tényleges tulajdonosának és/vagy igazgatóinak hatósági erkölcsi bizonyítványát vagy bármely más olyan okiratát, amelyet a számlakezelő hatósági erkölcsi bizonyítványként elfogad. Ha a nemzeti tisztviselő hatósági erkölcsi bizonyítványt kér, rögzíteni kell a kérés indoklását.

Hatósági erkölcsi bizonyítvány benyújtása helyett a nemzeti tisztviselő kérheti a bűnügyi nyilvántartást vezető illetékes hatóságot, hogy a vonatkozó információkat elektronikus úton, a nemzeti joggal összhangban bocsássa rendelkezésre.

Az e pont alapján benyújtott okiratokat a számlanyitást követően nem lehet megőrizni.

| 9. | Ha egy okiratot eredeti példányban bocsátanak a nemzeti tisztviselő rendelkezésére, az másolatot készíthet róla, és a másolaton feltüntetheti, hogy hiteles másolat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Okirat másolata akkor nyújtható be okirati bizonyítékként e melléklet alapján, ha a valódiságát közjegyző vagy más, a nemzeti tisztviselő által meghatározott személy igazolja. Az (EU) 2016/1191 rendeletben meghatározott szabályok sérelme nélkül a másolat benyújtásának helye szerinti tagállamon kívül kiadott okiratok esetében a másolatot hitelesíttetni kell, kivéve, ha a nemzeti jog másként rendelkezik. Az igazolás vagy hitelesítés időpontja legfeljebb három hónappal előzheti meg az igénylés időpontját. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A számlakezelő megkövetelheti, hogy a benyújtott okiratokhoz a benyújtó mellékelje a számlakezelő által megadott nyelven készült hiteles fordításukat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Az e mellékletben előírt információkat alátámasztó papíralapú dokumentumok beszerzése helyett a nemzeti tisztviselők digitális eszközöket is használhatnak a vonatkozó információk lehívásához, feltéve, hogy az említett eszközök a nemzeti jog szerint felhasználhatók a szóban forgó információk megszerzésére. |
| --- | --- |

12.

---

V. MELLÉKLET

A hitelesítők nyilvántartásba vételéhez szolgáltatandó további adatok

Azt bizonyító okirat, hogy a nyilvántartásba vételt igénylő hitelesítő a 2003/87/EK irányelv 15. cikkének megfelelően hitelesítőként akkreditálva van.

---

VI. MELLÉKLET

Az üzemeltetői számla megnyitásához szolgáltatandó adatok

| 1. | A III. melléklet III-I. táblázatában felsorolt adatok. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A III. melléklet III-I. táblázatában felsorolt adatok esetében számlatulajdonosként a létesítmény üzemeltetőjét kell megnevezni. A számlatulajdonos neveként megadott névnek meg kell egyeznie azon természetes vagy jogi személy nevével, aki jogosultja az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélynek. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ha a számlatulajdonos egy csoport tagja, akkor be kell nyújtania egy olyan okiratot, amely egyértelműen azonosítja a csoport szerkezetét. Ha az okiratot másolatban szolgáltatják, az okirat valódiságát közjegyzőnek vagy más, a nemzeti tisztviselő által meghatározott személynek igazolnia kell. Ha a hiteles másolatot a másolat igénylésének helye szerinti tagállamon kívül adják ki, a másolatot hitelesíttetni kell, kivéve, ha a nemzeti jog másként rendelkezik. Az igazolás vagy hitelesítés időpontja legfeljebb három hónappal előzheti meg az igénylés időpontját. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az e melléklet VI-I. és VI-II. táblázatában felsorolt adatok. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ha a számlanyitást jogi személy igényli, a nemzeti tisztviselők kérhetik a következő további okiratok benyújtását:






  a) | a jogi személy bejegyzését tanúsító okirat; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

a jogi személy bejegyzését tanúsító okirat;

| b) | a bankszámlára vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

b)

a bankszámlára vonatkozó adatok;

| c) | a héa céljára történő adóhatósági bejegyzést igazoló okirat; |
| --- | --- |

c)

a héa céljára történő adóhatósági bejegyzést igazoló okirat;

| d) | a jogi személynek az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 6. pontja értelmében vett tényleges tulajdonosának neve, születési ideje és állampolgársága annak megjelölésével, hogy ez a személy milyen típusú tulajdonjogot vagy ellenőrzést gyakorol; |
| --- | --- |

d)

a jogi személynek az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 6. pontja értelmében vett tényleges tulajdonosának neve, születési ideje és állampolgársága annak megjelölésével, hogy ez a személy milyen típusú tulajdonjogot vagy ellenőrzést gyakorol;

| e) | a jogi személy létesítő okiratainak másolata; |
| --- | --- |

e)

a jogi személy létesítő okiratainak másolata;

| f) | az éves beszámoló vagy a legutóbbi olyan pénzügyi kimutatások, amelyeket könyvvizsgáló hitelesített; ha könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatások nem állnak rendelkezésre, a pénzügyi kimutatásoknak az adóhatóság vagy a pénzügyi igazgató bélyegzőjével ellátott másolata. |
| --- | --- |

f)

az éves beszámoló vagy a legutóbbi olyan pénzügyi kimutatások, amelyeket könyvvizsgáló hitelesített; ha könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatások nem állnak rendelkezésre, a pénzügyi kimutatásoknak az adóhatóság vagy a pénzügyi igazgató bélyegzőjével ellátott másolata.

| 6. | Az e mellékletben előírt információkat alátámasztó papíralapú dokumentumok beszerzése helyett a nemzeti tisztviselők digitális eszközöket is használhatnak a vonatkozó információk lehívásához, feltéve, hogy az említett eszközök a nemzeti jog szerint felhasználhatók a szóban forgó információk megszerzésére.

  VI-I. táblázat: Az üzemeltetői számla számlaadatai | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sorszám | Adat | Kötelező vagy választható? | Típus | Módosulhat? | Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása? | Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján? |
| 1 | Az engedély azonosítója | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 2 | Az engedély hatálybalépésének napja | K | Szabad | Igen | — | Igen |
| 3 | A létesítmény megnevezése | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 4 | A létesítmény tevékenységének típusa | K | Listáról választandó | Igen | Igen | Igen |
| 5 | A létesítmény címe: ország | K | Előre meghatározott | Igen | Igen | Igen |
| 6 | A létesítmény címe: régió vagy állam | V | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 7 | A létesítmény címe: település | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 8 | A létesítmény címe: postai irányítószám | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 9 | A létesítmény címe: utca és házszám, 1. sor | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 10 | A létesítmény címe: utca és házszám, 2. sor | V | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 11 | A létesítmény telefonszáma (1) | K | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 12 | A létesítmény telefonszáma (2) | K | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 13 | A létesítmény e-mail-címe | K | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 14 | Az anyavállalat megnevezése | K, ha van kiadva | Szabad | Igen | Nem | Igen |
| 15 | A leányvállalat megnevezése | K, ha van kiadva | Szabad | Igen | Nem | Igen |
| 16 | Az anyavállalat számlatulajdonos azonosítója (az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék állapítja meg) | K, ha van kiadva | Előre meghatározott | Igen | Nem | Nem |
| 17 | EPRTR-azonosító szám | K, ha van kiadva | Szabad | Igen | Nem | Igen |
| 18 | Földrajzi szélesség | V | Szabad | Igen | Nem | Igen |
| 19 | Földrajzi hosszúság | V | Szabad | Igen | Nem | Igen |
| 20 | Az első kibocsátás éve | K | Szabad | | | Igen |

6.

VI-I. táblázat: Az üzemeltetői számla számlaadatai

A

B

C

D

E

F

Sorszám

Adat

Kötelező vagy választható?

Típus

Módosulhat?

Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása?

Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján?

1

Az engedély azonosítója

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

2

Az engedély hatálybalépésének napja

K

Szabad

Igen

—

Igen

3

A létesítmény megnevezése

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

4

A létesítmény tevékenységének típusa

K

Listáról választandó

Igen

Igen

Igen

5

A létesítmény címe: ország

K

Előre meghatározott

Igen

Igen

Igen

6

A létesítmény címe: régió vagy állam

V

Szabad

Igen

Igen

Igen

7

A létesítmény címe: település

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

8

A létesítmény címe: postai irányítószám

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

9

A létesítmény címe: utca és házszám, 1. sor

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

10

A létesítmény címe: utca és házszám, 2. sor

V

Szabad

Igen

Igen

Igen

11

A létesítmény telefonszáma (1)

K

Szabad

Igen

Nem

Nem

12

A létesítmény telefonszáma (2)

K

Szabad

Igen

Nem

Nem

13

A létesítmény e-mail-címe

K

Szabad

Igen

Nem

Nem

14

Az anyavállalat megnevezése

K, ha van kiadva

Szabad

Igen

Nem

Igen

15

A leányvállalat megnevezése

K, ha van kiadva

Szabad

Igen

Nem

Igen

16

Az anyavállalat számlatulajdonos azonosítója (az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék állapítja meg)

K, ha van kiadva

Előre meghatározott

Igen

Nem

Nem

17

EPRTR-azonosító szám

K, ha van kiadva

Szabad

Igen

Nem

Igen

18

Földrajzi szélesség

V

Szabad

Igen

Nem

Igen

19

Földrajzi hosszúság

V

Szabad

Igen

Nem

Igen

20

Az első kibocsátás éve

K

Szabad

Igen

VI-II. táblázat: A létesítményhez rendelt kapcsolattartó személy adatai

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sorszám | Adat | Kötelező vagy választható? | Típus | Módosulhat? | Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása? | Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján? |
| 1 | A tagállami kapcsolattartó utóneve | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 2 | A tagállami kapcsolattartó családneve | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 3 | A kapcsolattartó címe: ország | V | Előre meghatározott | Igen | Nem | Nem |
| 4 | A kapcsolattartó címe: régió vagy állam | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 5 | A kapcsolattartó címe: település | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 6 | A kapcsolattartó címe: postai irányítószám | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 7 | A kapcsolattartó címe: utca és házszám, 1. sor | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 8 | A kapcsolattartó címe: utca és házszám, 2. sor | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 9 | A kapcsolattartó telefonszáma (1) | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 10 | A kapcsolattartó telefonszáma (2) | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 11 | A kapcsolattartó e-mail-címe | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |

A

B

C

D

E

F

Sorszám

Adat

Kötelező vagy választható?

Típus

Módosulhat?

Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása?

Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján?

1

A tagállami kapcsolattartó utóneve

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

2

A tagállami kapcsolattartó családneve

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

3

A kapcsolattartó címe: ország

V

Előre meghatározott

Igen

Nem

Nem

4

A kapcsolattartó címe: régió vagy állam

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

5

A kapcsolattartó címe: település

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

6

A kapcsolattartó címe: postai irányítószám

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

7

A kapcsolattartó címe: utca és házszám, 1. sor

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

8

A kapcsolattartó címe: utca és házszám, 2. sor

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

9

A kapcsolattartó telefonszáma (1)

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

10

A kapcsolattartó telefonszáma (2)

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

11

A kapcsolattartó e-mail-címe

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

---

VII. MELLÉKLET

A légijármű-üzemeltetői számla megnyitásához szolgáltatandó adatok

| 1. | A III. melléklet III-I. táblázatában és a VII. melléklet VII-I. táblázatában felsorolt adatok. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A III-I. táblázatban felsorolt adatok esetében számlatulajdonosként a légijármű-üzemeltetőt kell megnevezni. A számlatulajdonos neveként megadott névnek meg kell egyeznie a nyomonkövetési tervben szereplő névvel. Ha a nyomonkövetési tervben szereplő név elavult, akkor a cégjegyzékben található vagy az Eurocontrol által használt nevet kell megadni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ha a számlatulajdonos egy csoport tagja, akkor be kell nyújtania egy olyan okiratot, amely egyértelműen azonosítja a csoport szerkezetét. Ha az okiratot másolatban szolgáltatják, az okirat valódiságát közjegyzőnek vagy más, a nemzeti tisztviselő által meghatározott személynek igazolnia kell. Ha a hiteles másolatot a másolat igénylésének helye szerinti tagállamon kívül adják ki, a másolatot hitelesíttetni kell, kivéve, ha a nemzeti jog másként rendelkezik. Az igazolás vagy hitelesítés időpontja legfeljebb három hónappal előzheti meg az igénylés időpontját. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A hívójel a repülési terv 7. rovatában szereplő, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által kiadott kód, illetve, ha az nem áll rendelkezésre, a légi jármű lajstromjele. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ha a számlanyitást jogi személy igényli, a nemzeti tisztviselők kérhetik a következő további okiratok benyújtását:






  a) | a jogi személy bejegyzését tanúsító okirat; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

a jogi személy bejegyzését tanúsító okirat;

| b) | a bankszámlára vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

b)

a bankszámlára vonatkozó adatok;

| c) | a héa céljára történő adóhatósági bejegyzést igazoló okirat; |
| --- | --- |

c)

a héa céljára történő adóhatósági bejegyzést igazoló okirat;

| d) | a jogi személynek az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 6. pontja értelmében vett tényleges tulajdonosának neve, születési ideje és állampolgársága annak megjelölésével, hogy ez a személy milyen típusú tulajdonjogot vagy ellenőrzést gyakorol; |
| --- | --- |

d)

a jogi személynek az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 6. pontja értelmében vett tényleges tulajdonosának neve, születési ideje és állampolgársága annak megjelölésével, hogy ez a személy milyen típusú tulajdonjogot vagy ellenőrzést gyakorol;

| e) | a jogi személy létesítő okiratainak másolata; |
| --- | --- |

e)

a jogi személy létesítő okiratainak másolata;

| f) | az éves beszámoló vagy a legutóbbi olyan pénzügyi kimutatások, amelyeket könyvvizsgáló hitelesített; ha könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatások nem állnak rendelkezésre, a pénzügyi kimutatásoknak az adóhatóság vagy a pénzügyi igazgató bélyegzőjével ellátott másolata. |
| --- | --- |

f)

az éves beszámoló vagy a legutóbbi olyan pénzügyi kimutatások, amelyeket könyvvizsgáló hitelesített; ha könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatások nem állnak rendelkezésre, a pénzügyi kimutatásoknak az adóhatóság vagy a pénzügyi igazgató bélyegzőjével ellátott másolata.

| 6. | Az e mellékletben előírt információkat alátámasztó papíralapú dokumentumok beszerzése helyett a nemzeti tisztviselők digitális eszközöket is használhatnak a vonatkozó információk lehívásához, feltéve, hogy az említett eszközök a nemzeti jog szerint felhasználhatók a szóban forgó információk megszerzésére.

  VII-I. táblázat: A légijármű-üzemeltetői számla számlaadatai | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sorszám | Adat | Kötelező vagy választható? | Típus | Módosulhat? | Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása? | Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján? |
| 1 | A 748/2009/EK bizottsági rendelet szerinti egyedi kód | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 2 | Hívójel (ICAO-kód) | V | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 3 | A nyomonkövetési terv azonosítója | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |
| 4 | A nyomonkövetési terv alkalmazásának első éve | K | Szabad | Igen | Igen | Igen |

6.

VII-I. táblázat: A légijármű-üzemeltetői számla számlaadatai

A

B

C

D

E

F

Sorszám

Adat

Kötelező vagy választható?

Típus

Módosulhat?

Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása?

Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján?

1

A 748/2009/EK bizottsági rendelet szerinti egyedi kód

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

2

Hívójel (ICAO-kód)

V

Szabad

Igen

Igen

Igen

3

A nyomonkövetési terv azonosítója

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

4

A nyomonkövetési terv alkalmazásának első éve

K

Szabad

Igen

Igen

Igen

---

VIII. MELLÉKLET

A meghatalmazott képviselőkre vonatkozóan a számlakezelőnek szolgáltatandó adatok

| 1. | A VIII. melléklet VIII-I. táblázatában felsorolt adatok.

  VIII-I. táblázat: A meghatalmazott képviselő adatai | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sorszám | Adat | Kötelező vagy választható? | Típus | Módosulhat? | Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása? | Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján? |
| 1 | Utónév | K | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 2 | Családnév | K | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 3 | Névelőtét | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 4 | Munkaköri beosztás | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 5 | Munkáltató neve | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 6 | A munkáltató szervezeti egysége | V | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 7 | Ország | K | Előre meghatározott | Nem | n.a. | Nem |
| 8 | Régió vagy állam | V | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 9 | Település | K | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 10 | Postai irányítószám | K | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 11 | Cím: utca és házszám, 1. sor | K | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 12 | Cím: utca és házszám, 2. sor | V | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 13 | Telefonszám (1) | K | Szabad | Igen | Nem | Nem |
| 14 | Mobilszám | K | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 15 | E-mail-cím | K | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 16 | Születés dátuma | K | Szabad | Nem | n.a. | Nem |
| 17 | Születés helye: település | K | Szabad | Nem | n.a. | Nem |
| 18 | Születés helye: ország | K | Szabad | Nem | n.a. | Nem |
| 19 | Személyazonosító okmány típusa | K | Listáról választandó | Igen | Igen | Nem |
| 20 | Személyazonosító okmány száma | K | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 21 | Személyazonosító okmány érvényessége (lejárat napja) | K, ha van kiadva | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 22 | Nemzeti nyilvántartási szám | V | Szabad | Igen | Igen | Nem |
| 23 | Választott nyelv | V | Listáról választandó | Igen | Nem | Nem |
| 24 | A meghatalmazott képviselő jogai | K | Többszörös választás | Igen | Igen | Nem |

1.

VIII-I. táblázat: A meghatalmazott képviselő adatai

A

B

C

D

E

F

Sorszám

Adat

Kötelező vagy választható?

Típus

Módosulhat?

Szükséges a módosításhoz a számlakezelő jóváhagyása?

Megjelenik az EUTL nyilvános internetes honlapján?

1

Utónév

K

Szabad

Igen

Igen

Nem

2

Családnév

K

Szabad

Igen

Igen

Nem

3

Névelőtét

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

4

Munkaköri beosztás

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

5

Munkáltató neve

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

6

A munkáltató szervezeti egysége

V

Szabad

Igen

Nem

Nem

7

Ország

K

Előre meghatározott

Nem

n.a.

Nem

8

Régió vagy állam

V

Szabad

Igen

Igen

Nem

9

Település

K

Szabad

Igen

Igen

Nem

10

Postai irányítószám

K

Szabad

Igen

Igen

Nem

11

Cím: utca és házszám, 1. sor

K

Szabad

Igen

Igen

Nem

12

Cím: utca és házszám, 2. sor

V

Szabad

Igen

Igen

Nem

13

Telefonszám (1)

K

Szabad

Igen

Nem

Nem

14

Mobilszám

K

Szabad

Igen

Igen

Nem

15

E-mail-cím

K

Szabad

Igen

Igen

Nem

16

Születés dátuma

K

Szabad

Nem

n.a.

Nem

17

Születés helye: település

K

Szabad

Nem

n.a.

Nem

18

Születés helye: ország

K

Szabad

Nem

n.a.

Nem

19

Személyazonosító okmány típusa

K

Listáról választandó

Igen

Igen

Nem

20

Személyazonosító okmány száma

K

Szabad

Igen

Igen

Nem

21

Személyazonosító okmány érvényessége (lejárat napja)

K, ha van kiadva

Szabad

Igen

Igen

Nem

22

Nemzeti nyilvántartási szám

V

Szabad

Igen

Igen

Nem

23

Választott nyelv

V

Listáról választandó

Igen

Nem

Nem

24

A meghatalmazott képviselő jogai

K

Többszörös választás

Igen

Igen

Nem

| 2. | A számlatulajdonos jogszerűen aláírt nyilatkozata arról, hogy az adott személyt meghatalmazott képviselőként kívánja megnevezni; a nyilatkozatban utalni kell arra, hogy a meghatalmazott képviselő jogosult a számlatulajdonos nevében ügyleteket kezdeményezni, vagy ügyleteket jóváhagyni, vagy ügyleteket kezdeményezni és jóváhagyni, vagy csak adatolvasásra vonatkozó hozzáférési jogosultsággal rendelkezik (a 20. cikk (1) és (5) bekezdésében meghatározott módon). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Okirati bizonyíték az adott személy személyazonosságának ellenőrzéséhez, a következő okmányok valamelyikének másolata formájában:






  a) | az Európai Gazdasági Térség vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet valamely tagállama által kiadott személyi igazolvány; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

az Európai Gazdasági Térség vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet valamely tagállama által kiadott személyi igazolvány;

| b) | útlevél; |
| --- | --- |

b)

útlevél;

| c) | a számlát kezelő nemzeti tisztviselő nemzeti joga szerint személyazonosító okmányként elfogadott okirat. |
| --- | --- |

c)

a számlát kezelő nemzeti tisztviselő nemzeti joga szerint személyazonosító okmányként elfogadott okirat.

| 4. | Okirati bizonyíték az adott személy állandó lakcímének ellenőrzéséhez, a következő okmányok valamelyikének másolata formájában:






  a) | a 3. pont alapján benyújtott személyazonosító okmány, ha tartalmazza az állandó lakcímet; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

a 3. pont alapján benyújtott személyazonosító okmány, ha tartalmazza az állandó lakcímet;

| b) | hatóság által kiállított, az állandó lakcímet tartalmazó más személyazonosító okmány; |
| --- | --- |

b)

hatóság által kiállított, az állandó lakcímet tartalmazó más személyazonosító okmány;

| c) | ha az állandó lakóhely szerinti ország nem ad ki olyan személyazonosító okmányt, amely tartalmazza az állandó lakcímet, akkor a települési hatóság nyilatkozata az adott személy állandó lakóhelyéről; |
| --- | --- |

c)

ha az állandó lakóhely szerinti ország nem ad ki olyan személyazonosító okmányt, amely tartalmazza az állandó lakcímet, akkor a települési hatóság nyilatkozata az adott személy állandó lakóhelyéről;

| d) | bármely más olyan okirat, amelyet az adott személy állandó lakcímének igazolására a számlakezelő tagállamában szokásosan elfogadnak. |
| --- | --- |

d)

bármely más olyan okirat, amelyet az adott személy állandó lakcímének igazolására a számlakezelő tagállamában szokásosan elfogadnak.

| 5. | Az adott személy (kivéve a hitelesítők meghatalmazott képviselőit) hatósági erkölcsi bizonyítványa vagy bármely más olyan okirata, amelyet a számlakezelő erkölcsi bizonyítványként elfogad.
  Hatósági erkölcsi bizonyítvány benyújtása helyett a nemzeti tisztviselő kérheti a bűnügyi nyilvántartást vezető illetékes hatóságot, hogy a vonatkozó információkat elektronikus úton, a nemzeti joggal összhangban bocsássa rendelkezésre.
  Az e pont alapján benyújtott okiratokat a számlaképviselő kinevezésének jóváhagyását követően nem lehet megőrizni. |
| --- | --- |

5.

Hatósági erkölcsi bizonyítvány benyújtása helyett a nemzeti tisztviselő kérheti a bűnügyi nyilvántartást vezető illetékes hatóságot, hogy a vonatkozó információkat elektronikus úton, a nemzeti joggal összhangban bocsássa rendelkezésre.

Az e pont alapján benyújtott okiratokat a számlaképviselő kinevezésének jóváhagyását követően nem lehet megőrizni.

| 6. | Ha egy okiratot eredeti példányban bocsátanak a nemzeti tisztviselő rendelkezésére, az másolatot készíthet róla, és a másolaton feltüntetheti, hogy hiteles másolat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Okirat másolata akkor nyújtható be okirati bizonyítékként e melléklet alapján, ha a valódiságát közjegyző vagy más, a nemzeti tisztviselő által meghatározott személy igazolja. Az (EU) 2016/1191 rendeletben meghatározott szabályok sérelme nélkül a másolat benyújtásának helye szerinti tagállamon kívül kiadott okiratok esetében a másolatot hitelesíttetni kell, kivéve, ha a nemzeti jog másként rendelkezik. Az igazolás vagy hitelesítés időpontja legfeljebb három hónappal előzheti meg az igénylés időpontját. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A számlakezelő megkövetelheti, hogy a benyújtott okiratokhoz a benyújtó mellékelje a nemzeti tisztviselő által megadott nyelven készült hiteles fordításukat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az e mellékletben előírt információkat alátámasztó papíralapú dokumentumok beszerzése helyett a nemzeti tisztviselők digitális eszközöket is használhatnak a vonatkozó információk lehívásához, feltéve, hogy az említett eszközök a nemzeti jog szerint felhasználhatók a szóban forgó információk megszerzésére. |
| --- | --- |

9.

---

IX. MELLÉKLET

Az éves kibocsátásadatok bejelentésének formátuma

| 1. | Az üzemeltetők kibocsátásadatainak a IX-I. táblázatban felsorolt adatokat kell tartalmazniuk. A bejelentés során tekintettel kell lenni a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban a kibocsátásadatok jelentésével kapcsolatban meghatározott elektronikus formátumra.

  IX-I. táblázat: Üzemeltetők kibocsátásadatai | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | A létesítmény azonosítója | |
| 2 | Tárgyév | |
| Üvegházhatásúgáz-kibocsátás |
| | tonna | tonna CO2-egyenérték |
| 3 | CO2-kibocsátás | | |
| 4 | N2O-kibocsátás | | |
| 5 | PFC-kibocsátás | | |
| 6 | Összes kibocsátás | — | Σ (C3 + C4 + C5) |

1.

IX-I. táblázat: Üzemeltetők kibocsátásadatai

1

A létesítmény azonosítója

2

Tárgyév

Üvegházhatásúgáz-kibocsátás

tonna

tonna CO2-egyenérték

3

CO2-kibocsátás

4

N2O-kibocsátás

5

PFC-kibocsátás

6

Összes kibocsátás

—

Σ (C3 + C4 + C5)

| 2. | A légijármű-üzemeltetők kibocsátásadatainak a IX-II. táblázatban felsorolt adatokat kell tartalmazniuk. A bejelentés során tekintettel kell lenni a 75. cikk szerinti adatcsere- és műszaki előírásokban a kibocsátásadatok jelentésével kapcsolatban meghatározott elektronikus formátumra.

  IX-II. táblázat: A légijármű-üzemeltetők kibocsátási adatai | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | A légijármű-üzemeltető azonosítója: | |
| 2 | Tárgyév | |
| Üvegházhatásúgáz-kibocsátás |
| | tonna CO2 |
| 3 | Belföldi kibocsátás
  (idetartozik minden olyan járat, amely valamely tagállam területén található repülőtérről indult, és ugyanazon tagállam területén található repülőtérre érkezett) | |
| 4 | Nem belföldi kibocsátás
  (idetartozik minden olyan járat, amely valamely tagállam területén található repülőtérről indult, és egy másik tagállam területén található repülőtérre érkezett) | |
| 5 | Összes kibocsátás | Σ (C3 + C4) |

2.

IX-II. táblázat: A légijármű-üzemeltetők kibocsátási adatai

1

A légijármű-üzemeltető azonosítója:

2

Tárgyév

Üvegházhatásúgáz-kibocsátás

tonna CO2

3

Belföldi kibocsátás

(idetartozik minden olyan járat, amely valamely tagállam területén található repülőtérről indult, és ugyanazon tagállam területén található repülőtérre érkezett)

4

Nem belföldi kibocsátás

(idetartozik minden olyan járat, amely valamely tagállam területén található repülőtérről indult, és egy másik tagállam területén található repülőtérre érkezett)

5

Összes kibocsátás

Σ (C3 + C4)

---

X. MELLÉKLET

Nemzeti kiosztási tábla

| Sor száma | | Az ingyenes kiosztásra szánt általános célú kibocsátási egységek mennyisége | |
| --- | --- | --- | --- |
| A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdése alapján | A 2003/87/EK irányelv 10c. cikke alapján (átruházható) | | A 2003/87/EK irányelv más rendelkezése alapján | Összesen | |
| 1 | A tagállam országkódja | | | | | | Kézi bevitel |
| 2 | | A létesítmény azonosítója | | | | | | Kézi bevitel |
| 3 | | Kiosztandó mennyiség: | | | | | | |
| 4 | | | az X. évben | | | | | | Kézi bevitel |
| 5 | | | az X + 1. évben | | | | | | Kézi bevitel |
| 6 | | | az X + 2. évben | | | | | | Kézi bevitel |
| 7 | | | az X + 3. évben | | | | | | Kézi bevitel |
| 8 | | | az X + 4. évben | | | | | | Kézi bevitel |
| 9 | | | az X + 5. évben | | | | | | Kézi bevitel |
| 10 | | | az X + 6. évben | | | | | | Kézi bevitel |
| 11 | | | az X + 7. évben | | | | | | Kézi bevitel |
| 12 | | | az X + 8. évben | | | | | | Kézi bevitel |
| 13 | | | az X + 9. évben | | | | | | Kézi bevitel |

Sor száma

Az ingyenes kiosztásra szánt általános célú kibocsátási egységek mennyisége

A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdése alapján

A 2003/87/EK irányelv 10c. cikke alapján (átruházható)

A 2003/87/EK irányelv más rendelkezése alapján

Összesen

1

A tagállam országkódja

Kézi bevitel

2

A létesítmény azonosítója

Kézi bevitel

3

Kiosztandó mennyiség:

4

az X. évben

Kézi bevitel

5

az X + 1. évben

Kézi bevitel

6

az X + 2. évben

Kézi bevitel

7

az X + 3. évben

Kézi bevitel

8

az X + 4. évben

Kézi bevitel

9

az X + 5. évben

Kézi bevitel

10

az X + 6. évben

Kézi bevitel

11

az X + 7. évben

Kézi bevitel

12

az X + 8. évben

Kézi bevitel

13

az X + 9. évben

Kézi bevitel

A 2–13. sort létesítményenként meg kell ismételni.

---

XI. MELLÉKLET

Nemzeti légi közlekedési kiosztási tábla

| Sor száma | | Az ingyenes kiosztásra szánt légi közlekedési kibocsátási egységek mennyisége | |
| --- | --- | --- | --- |
| A 2003/87/EK irányelv 3e. cikke alapján | A 2003/87/EK irányelv 3f. cikke alapján | Összesen | |
| 1 | A tagállam országkódja | | | | Kézi bevitel |
| 2 | | A légijármű-üzemeltető azonosítója | | | | Kézi bevitel |
| 3 | | Kiosztandó mennyiség: | | | | |
| 4 | | | az X. évben | | | | Kézi bevitel |
| 5 | | | az X + 1. évben | | | | Kézi bevitel |
| 6 | | | az X + 2. évben | | | | Kézi bevitel |
| 7 | | | az X + 3. évben | | | | Kézi bevitel |
| 8 | | | az X + 4. évben | | | | Kézi bevitel |
| 9 | | | az X + 5. évben | | | | Kézi bevitel |
| 10 | | | az X + 6. évben | | | | Kézi bevitel |
| 11 | | | az X + 7. évben | | | | Kézi bevitel |
| 12 | | | az X + 8. évben | | | | Kézi bevitel |
| 13 | | | az X + 9. évben | | | | Kézi bevitel |

Sor száma

Az ingyenes kiosztásra szánt légi közlekedési kibocsátási egységek mennyisége

A 2003/87/EK irányelv 3e. cikke alapján

A 2003/87/EK irányelv 3f. cikke alapján

Összesen

1

A tagállam országkódja

Kézi bevitel

2

A légijármű-üzemeltető azonosítója

Kézi bevitel

3

Kiosztandó mennyiség:

4

az X. évben

Kézi bevitel

5

az X + 1. évben

Kézi bevitel

6

az X + 2. évben

Kézi bevitel

7

az X + 3. évben

Kézi bevitel

8

az X + 4. évben

Kézi bevitel

9

az X + 5. évben

Kézi bevitel

10

az X + 6. évben

Kézi bevitel

11

az X + 7. évben

Kézi bevitel

12

az X + 8. évben

Kézi bevitel

13

az X + 9. évben

Kézi bevitel

A 2–13. sort légijármű-üzemeltetőnként meg kell ismételni.

---

XII. MELLÉKLET

Aukciós tábla

| Sor száma | Az aukciós platform adatai | |
| --- | --- | --- |
| |
| 1 | Az aukciós platform azonosító kódja | | |
| 2 | Az aukció-ellenőr neve | | |
| 3 | Az árverésibiztosíték-kézbesítő számla száma | | |
| 4 | [Az általános célú/A légi közlekedési] kibocsátási egységek egyes árveréseire vonatkozó adatok | |
| 5 | Az árverés során értékesített kibocsátási egységek összmennyisége | Az árverésibiztosíték-kézbesítő számlára való átvezetés dátuma és időpontja | Az árverésben részt vevő árverező(k) megnevezése | Az árverés során értékesített kibocsátási egységek összmennyiségén belül az egyes árverező(k) által értékesített volumen, adott esetben beleértve a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése szerinti kibocsátási egységek adott mennyiségét is | Kézi bevitel |
| 6 | | | | | Kézi bevitel |
| 7 | | | Kézi bevitel |
| 8 | | | Kézi bevitel |
| 9 | | | Kézi bevitel |
| 10 | | | Kézi bevitel |
| 11 | | | Kézi bevitel |
| 12 | | | Kézi bevitel |
| 13 | | | | | Kézi bevitel |
| 14 | | | Kézi bevitel |
| 15 | | | Kézi bevitel |
| 16 | | | Kézi bevitel |
| 17 | | | Kézi bevitel |
| 18 | | | Kézi bevitel |
| 19 | | | Kézi bevitel |

Sor száma

Az aukciós platform adatai

1

Az aukciós platform azonosító kódja

2

Az aukció-ellenőr neve

3

Az árverésibiztosíték-kézbesítő számla száma

4

[Az általános célú/A légi közlekedési] kibocsátási egységek egyes árveréseire vonatkozó adatok

5

Az árverés során értékesített kibocsátási egységek összmennyisége

Az árverésibiztosíték-kézbesítő számlára való átvezetés dátuma és időpontja

Az árverésben részt vevő árverező(k) megnevezése

Az árverés során értékesített kibocsátási egységek összmennyiségén belül az egyes árverező(k) által értékesített volumen, adott esetben beleértve a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése szerinti kibocsátási egységek adott mennyiségét is

Kézi bevitel

6

Kézi bevitel

7

Kézi bevitel

8

Kézi bevitel

9

Kézi bevitel

10

Kézi bevitel

11

Kézi bevitel

12

Kézi bevitel

13

Kézi bevitel

14

Kézi bevitel

15

Kézi bevitel

16

Kézi bevitel

17

Kézi bevitel

18

Kézi bevitel

19

Kézi bevitel

---

XIII. MELLÉKLET

A központi tisztviselő információszolgáltatási kötelezettségei

I.   Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre vonatkozó, az európai uniós kibocsátáskereskedemi rendszerrel összefüggő adatok

A nyilvánosság felé szolgáltatandó információk

| 1. | Az EUTL-nek az EUTL nyilvános internetes honlapján minden számlára vonatkozóan meg kell jelenítenie a következő információkat:






  a) | mindazok az adatok, amelyek a III. melléklet III-I. táblázata, a VI. melléklet VI-I. táblázata és a VII. melléklet VII-I. táblázata szerint „megjelennek az EUTL nyilvános internetes honlapján”; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mindazok az adatok, amelyek a III. melléklet III-I. táblázata, a VI. melléklet VI-I. táblázata és a VII. melléklet VII-I. táblázata szerint „megjelennek az EUTL nyilvános internetes honlapján”;

| b) | az egyes számlatulajdonosoknak a 48. és az 50. cikk alapján kiosztott kibocsátási egységek; |
| --- | --- |

b)

az egyes számlatulajdonosoknak a 48. és az 50. cikk alapján kiosztott kibocsátási egységek;

| c) | a számla 9. cikk (1) bekezdése szerinti státusza; |
| --- | --- |

c)

a számla 9. cikk (1) bekezdése szerinti státusza;

| d) | az első kibocsátás éve és az utolsó kibocsátás éve; |
| --- | --- |

d)

az első kibocsátás éve és az utolsó kibocsátás éve;

| e) | a 6. cikk alapján leadott kibocsátási egységek számát; |
| --- | --- |

e)

a 6. cikk alapján leadott kibocsátási egységek számát;

| f) | az üzemeltetői számlához tartozó létesítmény X-edik évi hitelesített kibocsátásadatát és annak kiigazításait, az (X + 1)-edik év április 1-jétől fogva; |
| --- | --- |

f)

az üzemeltetői számlához tartozó létesítmény X-edik évi hitelesített kibocsátásadatát és annak kiigazításait, az (X + 1)-edik év április 1-jétől fogva;

| g) | egy arra utaló jelet és kijelentést, hogy az üzemeltetői számlához tartozó létesítmény vagy légijármű-üzemeltető április 30-ig leadott-e legalább annyi kibocsátási egységet, amennyi megfelel az előző években általa összesen kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének. |
| --- | --- |

g)

egy arra utaló jelet és kijelentést, hogy az üzemeltetői számlához tartozó létesítmény vagy légijármű-üzemeltető április 30-ig leadott-e legalább annyi kibocsátási egységet, amennyi megfelel az előző években általa összesen kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének.

Az a)–d) pontban említett információkat 24 óránként frissíteni kell.

A g) pont alkalmazásában megjelenítendő jeleket és kijelentéseket a XIV-I. táblázat tartalmazza. A jelet május 1-jén kell frissíteni, és – a XIV-I. táblázat 5. sora szerinti * jellel való esetleges kiegészítéstől eltekintve – a következő év május 1-jéig változatlanul kell hagyni, hacsak a számlát nem zárják be korábban.

XIV-I. táblázat: A megfelelésre vonatkozó kijelentések

| Sor száma | A 33. cikk szerinti állapotjelző értéke | Van-e rögzítve hitelesített kibocsátásadat az előző teljes évre vonatkozóan? | Jel | Kijelentés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| az EUTL nyilvános internetes honlapján való megjelenítésre |
| 1 | Nemnegatív | Igen | A | „Az április 30-ig leadott kibocsátási egységek száma legalább akkora, mint a hitelesített kibocsátásadat.” |
| 2 | Negatív | Igen | B | „Az április 30-ig leadott kibocsátási egységek száma kisebb a hitelesített kibocsátásadatnál.” |
| 3 | Tetszőleges | Nem | C | „Az előző évi kibocsátásadatok rögzítése április 30-ig nem történt meg.” |
| 4 | Tetszőleges | Nincs (mert a tagállami kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék felfüggesztette a kibocsátási egységek leadására és/vagy a hitelesített kibocsátásadatok frissítésére vonatkozó folyamat végrehajtását) | X | „A hitelesített kibocsátásadatok rögzítése és/vagy a leadás április 30-ig nem volt végrehajtható, mert a tagállami kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék felfüggesztette a kibocsátási egységek leadására és/vagy a hitelesített kibocsátásadatok frissítésére vonatkozó folyamat végrehajtását.” |
| 5 | Tetszőleges | Van vagy nincs (de az illetékes hatóság utólag módosította az adatot) | * [az eredeti jel mögött] | „A hitelesített kibocsátásadatokat az illetékes hatóság becsléssel állapította meg vagy kiigazította.” |

Sor száma

A 33. cikk szerinti állapotjelző értéke

Van-e rögzítve hitelesített kibocsátásadat az előző teljes évre vonatkozóan?

Jel

Kijelentés

az EUTL nyilvános internetes honlapján való megjelenítésre

1

Nemnegatív

Igen

A

„Az április 30-ig leadott kibocsátási egységek száma legalább akkora, mint a hitelesített kibocsátásadat.”

2

Negatív

Igen

B

„Az április 30-ig leadott kibocsátási egységek száma kisebb a hitelesített kibocsátásadatnál.”

3

Tetszőleges

Nem

C

„Az előző évi kibocsátásadatok rögzítése április 30-ig nem történt meg.”

4

Tetszőleges

Nincs (mert a tagállami kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék felfüggesztette a kibocsátási egységek leadására és/vagy a hitelesített kibocsátásadatok frissítésére vonatkozó folyamat végrehajtását)

X

„A hitelesített kibocsátásadatok rögzítése és/vagy a leadás április 30-ig nem volt végrehajtható, mert a tagállami kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék felfüggesztette a kibocsátási egységek leadására és/vagy a hitelesített kibocsátásadatok frissítésére vonatkozó folyamat végrehajtását.”

5

Tetszőleges

Van vagy nincs (de az illetékes hatóság utólag módosította az adatot)

- [az eredeti jel mögött]

„A hitelesített kibocsátásadatokat az illetékes hatóság becsléssel állapította meg vagy kiigazította.”

| 2. | Az EUTL-nek az EUTL nyilvános internetes honlapján meg kell jelenítenie, és 24 óránként frissítenie kell a következő általános adatokat:






  a) | minden egyes tagállam nemzeti kiosztási táblája, a 47. cikk alapján esetleg tett módosítások jelzésével együtt; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

minden egyes tagállam nemzeti kiosztási táblája, a 47. cikk alapján esetleg tett módosítások jelzésével együtt;

| b) | minden egyes tagállam nemzeti légi közlekedési kiosztási táblája, a 49. cikk alapján esetleg tett módosítások jelzésével együtt; |
| --- | --- |

b)

minden egyes tagállam nemzeti légi közlekedési kiosztási táblája, a 49. cikk alapján esetleg tett módosítások jelzésével együtt;

| c) | az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett ügyfélszámlákon összesen található kibocsátási egységek előző napi összmennyisége; |
| --- | --- |

c)

az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett ügyfélszámlákon összesen található kibocsátási egységek előző napi összmennyisége;

| d) | a nemzeti tisztviselők által a 81. cikk alapján felszámított díjak. |
| --- | --- |

d)

a nemzeti tisztviselők által a 81. cikk alapján felszámított díjak.

| 3. | Az EUTL-nek saját nyilvános internetes honlapján minden év április 30-án meg kell jelenítenie a következő általános adatokat:






  a) | az előző naptári évre bevitt hitelesített kibocsátásadatok összege az azt megelőző évre bevitt hitelesített kibocsátásadatok összegének százalékában, tagállamonkénti bontásban; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

az előző naptári évre bevitt hitelesített kibocsátásadatok összege az azt megelőző évre bevitt hitelesített kibocsátásadatok összegének százalékában, tagállamonkénti bontásban;

| b) | az egyes tagállamok által kezelt számlák százalékos aránya az előző naptári évben kibocsátási egységekre és kiotói egységekre vonatkozóan teljesített átruházási ügyletek számában és volumenében; |
| --- | --- |

b)

az egyes tagállamok által kezelt számlák százalékos aránya az előző naptári évben kibocsátási egységekre és kiotói egységekre vonatkozóan teljesített átruházási ügyletek számában és volumenében;

| c) | az egyes tagállamok által kezelt számlák százalékos aránya az előző naptári évben kibocsátási egységekre és kiotói egységekre vonatkozóan különböző tagállamok által kezelt számlák között teljesített átruházási ügyletek számában és volumenében. |
| --- | --- |

c)

az egyes tagállamok által kezelt számlák százalékos aránya az előző naptári évben kibocsátási egységekre és kiotói egységekre vonatkozóan különböző tagállamok által kezelt számlák között teljesített átruházási ügyletek számában és volumenében.

| 4. | Az EUTL-nek az EUTL-ben egy adott év április 30-áig nyilvántartásba vett minden teljesített ügyletről a nyilvántartásba vételt követő harmadik év május 1-jén meg kell jelenítenie a következő adatokat az EUTL nyilvános internetes honlapján:






  a) | azon számla tulajdonosának neve és azonosítója, amelyről az átvezetés történt; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

azon számla tulajdonosának neve és azonosítója, amelyről az átvezetés történt;

| b) | azon számla tulajdonosának neve és azonosítója, amelyre az átvezetés történt; |
| --- | --- |

b)

azon számla tulajdonosának neve és azonosítója, amelyre az átvezetés történt;

| c) | az ügyletben érintett kibocsátási egységek vagy kiotói egységek mennyisége országkóddal együtt, de a kibocsátási egységek egyedi egységazonosító kódjának és a kiotói egységek egységazonosító sorszáma egyedi számszerű értékének megadása nélkül; |
| --- | --- |

c)

az ügyletben érintett kibocsátási egységek vagy kiotói egységek mennyisége országkóddal együtt, de a kibocsátási egységek egyedi egységazonosító kódjának és a kiotói egységek egységazonosító sorszáma egyedi számszerű értékének megadása nélkül;

| d) | az ügylet azonosító kódja; |
| --- | --- |

d)

az ügylet azonosító kódja;

| e) | az ügylet teljesítésének dátuma és időpontja (közép-európai idő szerint); |
| --- | --- |

e)

az ügylet teljesítésének dátuma és időpontja (közép-európai idő szerint);

| f) | az ügylet típusa. |
| --- | --- |

f)

az ügylet típusa.

Az első bekezdés nem vonatkozik az olyan ügyletekre, amelyekben az a számla, amelyről az átvezetés történt, és az a számla, amelyre az átvezetés történt, egyaránt az I. melléklet I-I. táblázata szerinti, az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerhez tartozó technikai számla volt.

| 5. | Minden év május 1-jén a következő információkat kell közzétenni a 2003/87/EK irányelv 25. cikke alapján hatályos és az EUTL által április 30-ig nyilvántartásba vett megállapodásokra vonatkozóan:






  a) | az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett összes számlán birtokolt kibocsátási egységek állománya; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett összes számlán birtokolt kibocsátási egységek állománya;

| b) | az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben a megfeleléshez igénybe vett kibocsátási egységek száma; |
| --- | --- |

b)

az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben a megfeleléshez igénybe vett kibocsátási egységek száma;

| c) | az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlákra az előző naptári évben átvezetett kibocsátási egységek összege; |
| --- | --- |

c)

az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben kibocsátott kibocsátási egységek közül az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett számlákra az előző naptári évben átvezetett kibocsátási egységek összege;

| d) | az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben vezetett számlákra az előző naptári évben átvezetett kibocsátási egységek összege. |
| --- | --- |

d)

az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerben vezetett számlákra az előző naptári évben átvezetett kibocsátási egységek összege.

A számlatulajdonosok felé szolgáltatandó információk

| 6. | Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek – az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék internetes honlapjának azon területén, amelyhez csak a számlatulajdonos férhet hozzá – közzé kell tennie és valós időben frissítenie kell a következő adatokat:






  a) | az aktuálisan a számlán tartott kibocsátási egységek és kiotói egységek mennyisége országkóddal együtt és adott esetben annak feltüntetésével, hogy a kibocsátási egységeket melyik tízéves időszakban hozták létre, de a kibocsátási egységek egyedi egységazonosító kódjának és a kiotói egységek egységazonosító sorszáma egyedi számszerű értékének megadása nélkül; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

az aktuálisan a számlán tartott kibocsátási egységek és kiotói egységek mennyisége országkóddal együtt és adott esetben annak feltüntetésével, hogy a kibocsátási egységeket melyik tízéves időszakban hozták létre, de a kibocsátási egységek egyedi egységazonosító kódjának és a kiotói egységek egységazonosító sorszáma egyedi számszerű értékének megadása nélkül;

| b) | a számlatulajdonos által kezdeményezett, de még nem teljesített ügyletek felsorolása, minden ügylet esetében feltüntetve:






  i. | az e melléklet 4. pontjában felsorolt adatokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a számlatulajdonos által kezdeményezett, de még nem teljesített ügyletek felsorolása, minden ügylet esetében feltüntetve:

i.

az e melléklet 4. pontjában felsorolt adatokat;

| ii. | azon számla számát és tulajdonosának nevét, amelyre az átvezetés történik; |
| --- | --- |

ii.

azon számla számát és tulajdonosának nevét, amelyre az átvezetés történik;

| iii. | az ügylet kezdeményezésének dátumát és időpontját (közép-európai idő szerint); |
| --- | --- |

iii.

az ügylet kezdeményezésének dátumát és időpontját (közép-európai idő szerint);

| iv. | a szóban forgó, még nem teljesített ügylet aktuális státuszát; |
| --- | --- |

iv.

a szóban forgó, még nem teljesített ügylet aktuális státuszát;

| v. | a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL által végrehajtott ellenőrzések során esetleg generált válaszkódokat; |
| --- | --- |

v.

a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL által végrehajtott ellenőrzések során esetleg generált válaszkódokat;

| c) | a már teljesített ügyletek nyomán a számláról vagy a számlára átvezetett kibocsátási egységek és kiotói egységek felsorolása, minden ügylet esetében feltüntetve a következőket:






  i. | a 4. pontban felsorolt elemek; |
| --- | --- | --- |

c)

a már teljesített ügyletek nyomán a számláról vagy a számlára átvezetett kibocsátási egységek és kiotói egységek felsorolása, minden ügylet esetében feltüntetve a következőket:

i.

a 4. pontban felsorolt elemek;

| ii. | azon számla száma és tulajdonosának neve, amelyről, illetve amelyre az átvezetés történik. |
| --- | --- |

ii.

azon számla száma és tulajdonosának neve, amelyről, illetve amelyre az átvezetés történik.

---

| 2019.7.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/63

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1123 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. március 12.)

a 389/2013/EU rendeletnek a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszak alatti technikai végrehajtása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 19. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 2012. január 1-jétől kezdődően kiadott kibocsátási egységeket az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben kell tartani. Ilyen uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket első ízben a 920/2010/EU bizottsági rendelet (3) hozott létre. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 19. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 2012. január 1-jétől kezdődően kiadott kibocsátási egységeket az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben kell tartani. Ilyen uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket első ízben a 920/2010/EU bizottsági rendelet (3) hozott létre.

| (2) | A 389/2013/EU bizottsági rendelet (4) hatályon kívül helyezte a 920/2010/EU rendeletet, illetve általános, operatív és karbantartási követelményeket állapított meg a 2013. január 1-jén kezdődő kereskedési időszakot és az azt követő kereskedési időszakokat szolgáló uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre, a 2003/87/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdésében előírt független ügyleti jegyzőkönyvre, valamint a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) 6. cikkében előírt kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A 389/2013/EU bizottsági rendelet (4) hatályon kívül helyezte a 920/2010/EU rendeletet, illetve általános, operatív és karbantartási követelményeket állapított meg a 2013. január 1-jén kezdődő kereskedési időszakot és az azt követő kereskedési időszakokat szolgáló uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre, a 2003/87/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdésében előírt független ügyleti jegyzőkönyvre, valamint a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) 6. cikkében előírt kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekre vonatkozóan.

| (3) | Az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdése a Kiotói Jegyzőkönyvből eredő kötelezettségek teljesítéséhez kapcsolódó kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek létrehozását írja elő. A 389/2013/EU rendelet az említett kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek működését is szabályozza. |
| --- | --- |

(3)

Az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdése a Kiotói Jegyzőkönyvből eredő kötelezettségek teljesítéséhez kapcsolódó kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek létrehozását írja elő. A 389/2013/EU rendelet az említett kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek működését is szabályozza.

| (4) | Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek Konferenciája, amely a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgál, elfogadta a dohai módosítást, amely meghatározta a Kiotói Jegyzőkönyv 2013. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó második kötelezettségvállalási időszakát (a továbbiakban: a dohai módosítás). Az Unió a dohai módosítást az (EU) 2015/1339 tanácsi határozattal (6) fogadta el. A dohai módosítás végrehajtását biztosítani kell az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a Kiotói Jegyzék nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeinek keretében. Indokolt azonban úgy rendelkezni, hogy a vonatkozó rendelkezések csak a Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosítása hatálybalépésének napjától legyenek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(4)

Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek Konferenciája, amely a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgál, elfogadta a dohai módosítást, amely meghatározta a Kiotói Jegyzőkönyv 2013. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó második kötelezettségvállalási időszakát (a továbbiakban: a dohai módosítás). Az Unió a dohai módosítást az (EU) 2015/1339 tanácsi határozattal (6) fogadta el. A dohai módosítás végrehajtását biztosítani kell az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a Kiotói Jegyzék nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeinek keretében. Indokolt azonban úgy rendelkezni, hogy a vonatkozó rendelkezések csak a Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosítása hatálybalépésének napjától legyenek alkalmazandók.

| (5) | Norvégia és Liechtenstein részt vesz a 2003/87/EK irányelv által létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben, de a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakban nem részes felei a közös teljesítésről szóló megállapodásnak (7). Ezért a második kötelezettségvállalási időszak végére az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (6) bekezdésében előírt elszámolás céljából különleges eljárást kell meghatározni. |
| --- | --- |

(5)

Norvégia és Liechtenstein részt vesz a 2003/87/EK irányelv által létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben, de a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakban nem részes felei a közös teljesítésről szóló megállapodásnak (7). Ezért a második kötelezettségvállalási időszak végére az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (6) bekezdésében előírt elszámolás céljából különleges eljárást kell meghatározni.

| (6) | Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének harmadik kereskedési időszakához kapcsolódó, a 2013 és 2020 közötti időszakban szükséges műveleteket a 389/2013/EU rendeletben megállapított szabályokkal összhangban kell végrehajtani. Mivel a 2003/87/EK irányelv lehetővé tette a Kiotói Jegyzőkönyv alapján létrehozott nemzetközi egységek felhasználását, az említett rendelet az érintett műveletekre 2023. július 1-jéig – a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakban vállalt kötelezettségek teljesítésére biztosított kiegészítő időszak végéig – alkalmazandó marad. Annak érdekében, hogy egyértelműek legyenek egyrészről a harmadik kereskedési időszakhoz kapcsolódó műveletekre alkalmazandó, a 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) módosított 2003/87/EK irányelv szerinti szabályok, illetve másrészről a negyedik kereskedési időszakhoz kapcsolódó műveletekre alkalmazandó, az (EU) 2018/410 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) módosított 2003/87/EK irányelv szerinti szabályok, a 389/2013/EU rendelet azon rendelkezéseinek alkalmazási körét, amelyek e rendelet hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandók a harmadik kereskedési időszakkal kapcsolatos műveletekre, erre a célra kell korlátozni, |
| --- | --- |

(6)

Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének harmadik kereskedési időszakához kapcsolódó, a 2013 és 2020 közötti időszakban szükséges műveleteket a 389/2013/EU rendeletben megállapított szabályokkal összhangban kell végrehajtani. Mivel a 2003/87/EK irányelv lehetővé tette a Kiotói Jegyzőkönyv alapján létrehozott nemzetközi egységek felhasználását, az említett rendelet az érintett műveletekre 2023. július 1-jéig – a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakban vállalt kötelezettségek teljesítésére biztosított kiegészítő időszak végéig – alkalmazandó marad. Annak érdekében, hogy egyértelműek legyenek egyrészről a harmadik kereskedési időszakhoz kapcsolódó műveletekre alkalmazandó, a 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) módosított 2003/87/EK irányelv szerinti szabályok, illetve másrészről a negyedik kereskedési időszakhoz kapcsolódó műveletekre alkalmazandó, az (EU) 2018/410 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) módosított 2003/87/EK irányelv szerinti szabályok, a 389/2013/EU rendelet azon rendelkezéseinek alkalmazási körét, amelyek e rendelet hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandók a harmadik kereskedési időszakkal kapcsolatos műveletekre, erre a célra kell korlátozni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 389/2013/EU rendelet a következő 73h. cikkel egészül ki:

„73h. cikk

Elszámolási folyamat azon országok esetében, amelyek nem részesei egy közös teljesítési megállapodásnak

(1)   A 2013 és 2020 közötti kereskedési időszak lezárását követő 6 hónapon belül a központi tisztviselő a közös teljesítési megállapodásban részt nem vevő országokra vonatkozóan kiszámítja az elszámolási értéket úgy, hogy az adott országnak az EU ETS-be történő felvételéből adódóan a 2013 és 2020 közötti kereskedési időszakban az EU ETS-be bekerült kibocsátási egységeknek megfelelő összeget levonja a 2013 és 2020 közötti időszakban az adott ország nemzeti tisztviselőjének felügyelete alá tartozó szereplők által leadott általános kibocsátási egységek teljes mennyiségéből.

(2)   A központi tisztviselő értesíti a nemzeti tisztviselőt az (1) bekezdés szerinti számítás eredményéről.

(3)   A központi tisztviselő a (2) bekezdésben előírt értesítéstől számított 5 munkanapon belül az (1) bekezdés szerint kiszámított elszámolási értékkel megegyező mennyiségű KME-t vezet át az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kibocsátáskereskedelmi rendszerbeli központi elszámolószámlájáról a kiotói jegyzék részesfél-számlájára minden, pozitív elszámolási értékkel rendelkező ország esetében.

(4)   A (2) bekezdésben előírt értesítéstől számított 5 munkanapon belül minden olyan, kiotói jegyzéket kezelő tisztviselő, amelynek az országa negatív elszámolási értékkel rendelkezik, az (1) bekezdés szerint kiszámított elszámolási érték pozitív egyenértékével egyenlő mennyiségű KME-t vezet át az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kibocsátáskereskedelmi rendszerbeli központi elszámolószámlájára.

(5)   Az e cikk (3) és (4) bekezdésében említett átvezetés teljesítését megelőzően az adott nemzeti tisztviselő vagy a központi tisztviselő először az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett, a KME-k első nemzetközi átruházásakor esedékes nyereségrész alapú illeték teljesítéséhez szükséges számú KME-t vezet át.

(6)   A 2013 és 2020 közötti kereskedési időszak lezárását követő 6 hónapon belül a központi tisztviselő a közös teljesítési megállapodásban részt nem vevő országokra vonatkozóan kiszámítja az elszámolási értéket úgy, hogy a légijármű-üzemeltetőknek az adott ország UNFCCC szerinti nemzeti nyilvántartásaiban szereplő hitelesített kibocsátásait levonja a 2013 és 2020 közötti időszakban az adott ország nemzeti tisztviselőjének felügyelete alá tartozó szereplők által leadott általános kibocsátási egységek teljes mennyiségéből.

(7)   A központi tisztviselő értesíti a nemzeti tisztviselőt a (6) bekezdés szerinti számítás eredményéről.

(8)   A (7) bekezdés szerinti értesítéstől számított 5 munkanapon belül minden olyan, kiotói jegyzéket kezelő tisztviselő, amelynek az országa pozitív elszámolási értékkel rendelkezik, a (6) bekezdés szerint kiszámított elszámolási értéknek megfelelő mennyiségű KME-t vezet át az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kibocsátáskereskedelmi rendszerbeli központi elszámolószámlájára.

(9)   A központi tisztviselő a (7) bekezdés szerinti értesítéstől számított 5 munkanapon belül a (6) bekezdés szerint kiszámított elszámolási érték pozitív egyenértékével megegyező mennyiségű KME-t vezet át az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kibocsátáskereskedelmi rendszerbeli központi elszámolószámlájáról a kiotói jegyzék részesfél-számlájára minden, negatív elszámolási értékkel rendelkező ország esetében.

(10)   Az e cikk (8) és (9) bekezdésében említett átvezetés teljesítését megelőzően az adott nemzeti tisztviselő vagy a központi tisztviselő először az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett, a KME-k első nemzetközi átruházásakor esedékes nyereségrész alapú illeték teljesítéséhez szükséges számú KME-t vezet át.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet azt követően kell alkalmazni, hogy a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdette a Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának hatálybalépéséről szóló közleményt.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 165., 2013.6.18., 13. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

2

(3)  A Bizottság 920/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egységesített és biztonságos rendszeréről (HL L 270., 2010.10.14., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 389/2013/EU rendelete (2013. május 2.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2013.5.3., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 280/2004/EK határozata (2004. február 11.) az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásáról (HL L 49., 2004.2.19., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2015/1339 határozata (2015. július 13.) az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről (HL L 207., 2015.8.4., 1. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2015/1340 határozata (2015. július 13.) az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland közötti megállapodás Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 207., 2015.8.4., 15. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/29/EK irányelve (2009. április 23.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 63. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/410 irányelve (2018. március 14.) a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról (HL L 76., 2018.3.19., 3. o.).

9

---

| 2019.7.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/66

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1124 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. március 13.)

a (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működése tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2019. március 12-i (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) által létrehozott uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működésére irányadó szabályokat állapítja meg. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2019. március 12-i (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) által létrehozott uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működésére irányadó szabályokat állapítja meg.

| (2) | A 2013 és 2020 közötti megfelelési időszakkal kapcsolatos valamennyi műveletet a 389/2013/EU bizottsági rendeletben (4) megállapított szabályokkal összhangban kell végrehajtani. Mivel a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) meghatározza a 2013 és 2020 közötti megfelelési időszakra vonatkozó szabályokat, beleértve a Kiotói Jegyzőkönyv alapján létrehozott nemzetközi egységek felhasználására vonatkozó előírásokat is, az említett rendelet e műveletekre továbbra is alkalmazandó 2023. július 1-jéig, azaz a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában vállalt kötelezettségek teljesítésére biztosított kiegészítő időszak végéig. Annak érdekében, hogy egyértelműek legyenek egyrészt a 2013 és 2020 közötti megfelelési időszakkal kapcsolatos valamennyi műveletre a 406/2009/EK határozat szerint alkalmazandó szabályok, másrészt pedig a 2021 és 2030 közötti megfelelési időszakkal kapcsolatos valamennyi műveletre az (EU) 2018/842 rendelet szerint alkalmazandó szabályok, a 389/2013/EU rendelet azon rendelkezéseinek alkalmazási körét, amelyek e rendelet hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandók a 2013 és 2020 közötti megfelelési időszakkal kapcsolatos műveletekre, erre a célra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(2)

A 2013 és 2020 közötti megfelelési időszakkal kapcsolatos valamennyi műveletet a 389/2013/EU bizottsági rendeletben (4) megállapított szabályokkal összhangban kell végrehajtani. Mivel a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) meghatározza a 2013 és 2020 közötti megfelelési időszakra vonatkozó szabályokat, beleértve a Kiotói Jegyzőkönyv alapján létrehozott nemzetközi egységek felhasználására vonatkozó előírásokat is, az említett rendelet e műveletekre továbbra is alkalmazandó 2023. július 1-jéig, azaz a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában vállalt kötelezettségek teljesítésére biztosított kiegészítő időszak végéig. Annak érdekében, hogy egyértelműek legyenek egyrészt a 2013 és 2020 közötti megfelelési időszakkal kapcsolatos valamennyi műveletre a 406/2009/EK határozat szerint alkalmazandó szabályok, másrészt pedig a 2021 és 2030 közötti megfelelési időszakkal kapcsolatos valamennyi műveletre az (EU) 2018/842 rendelet szerint alkalmazandó szabályok, a 389/2013/EU rendelet azon rendelkezéseinek alkalmazási körét, amelyek e rendelet hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandók a 2013 és 2020 közötti megfelelési időszakkal kapcsolatos műveletekre, erre a célra kell korlátozni.

| (3) | Az (EU) 2018/842 rendelet kötelezettségeket állapít meg a tagállamok számára a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, azon uniós célkitűzés teljesítéséhez biztosítandó minimális hozzájárulásaik tekintetében, amely szerint 2030-ra a 2005-ös szinthez képest 30 %-kal csökkenteni kell az üvegházhatású gázok kibocsátását. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/842 rendelet kötelezettségeket állapít meg a tagállamok számára a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, azon uniós célkitűzés teljesítéséhez biztosítandó minimális hozzájárulásaik tekintetében, amely szerint 2030-ra a 2005-ös szinthez képest 30 %-kal csökkenteni kell az üvegházhatású gázok kibocsátását.

| (4) | Az (EU) 2018/842 rendelet 12. cikke értelmében a rendelet hatálya alá tartozó ügyletek pontos nyilvántartását az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben kell biztosítani. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/842 rendelet 12. cikke értelmében a rendelet hatálya alá tartozó ügyletek pontos nyilvántartását az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben kell biztosítani.

| (5) | Az (EU) 2018/842 rendelet szerinti kötelezettségeknek való megfelelés érdekében az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben megnyitott tagállami megfelelési számlákon („ESR megfelelési számlák”) éves kibocsátásjogosultsági egységeket kell létrehozni az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján meghatározott mennyiségekben. Az éves kibocsátásjogosultsági egységek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben csak az ESR megfelelési számlákon tarthatók. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2018/842 rendelet szerinti kötelezettségeknek való megfelelés érdekében az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben megnyitott tagállami megfelelési számlákon („ESR megfelelési számlák”) éves kibocsátásjogosultsági egységeket kell létrehozni az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján meghatározott mennyiségekben. Az éves kibocsátásjogosultsági egységek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben csak az ESR megfelelési számlákon tarthatók.

| (6) | Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek elő kell segítenie az (EU) 2018/842 rendelet szerinti megfelelés-ellenőrzések végrehajtását, és ennek érdekében biztosítania kell azokat a folyamatokat, amelyek felhasználásával rávezethetők az ESR megfelelési számlákra az éves felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátási adatok, minden egyes tagállam és az adott megfelelési időszak minden egyes éve vonatkozásában megállapítható az adott ESR megfelelési számla megfelelőségi állapotjelzőjének értéke, és szükség esetén alkalmazható az (EU) 2018/842 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti korrekciós tényező. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek elő kell segítenie az (EU) 2018/842 rendelet szerinti megfelelés-ellenőrzések végrehajtását, és ennek érdekében biztosítania kell azokat a folyamatokat, amelyek felhasználásával rávezethetők az ESR megfelelési számlákra az éves felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátási adatok, minden egyes tagállam és az adott megfelelési időszak minden egyes éve vonatkozásában megállapítható az adott ESR megfelelési számla megfelelőségi állapotjelzőjének értéke, és szükség esetén alkalmazható az (EU) 2018/842 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti korrekciós tényező.

| (7) | Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek az ügyletek (EU) 2018/842 rendelet 5., 6., 7. és 11. cikke szerinti pontos elszámolását is biztosítania kell. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek az ügyletek (EU) 2018/842 rendelet 5., 6., 7. és 11. cikke szerinti pontos elszámolását is biztosítania kell.

| (8) | Az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a bevezető hivatkozások a következő szöveggel egészülnek ki:

  „tekintettel a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (*1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

  (*1)  
  HL L 156., 2018.6.19., 26. o.
  ”;" |
| --- | --- |

1.

a bevezető hivatkozások a következő szöveggel egészülnek ki:

„tekintettel a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (*1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

(*1)  
  HL L 156., 2018.6.19., 26. o.
  ”;"

| 2. | a 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „E rendelet az éves kibocsátásjogosultsági egységekre (ÉKJE) is vonatkozik.”; |
| --- | --- |

2.

a 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„E rendelet az éves kibocsátásjogosultsági egységekre (ÉKJE) is vonatkozik.”;

| 3. | a 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 12. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „12.   »ügylet«: az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben végrehajtott olyan eljárás, amely magában foglalja egy kibocsátási egység vagy egy éves kibocsátásjogosultsági egység egyik számláról a másikra történő átvezetését;”; |
| --- | --- | --- |

3.

a 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 12. pont helyébe a következő szöveg lép:

„12.   »ügylet«: az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben végrehajtott olyan eljárás, amely magában foglalja egy kibocsátási egység vagy egy éves kibocsátásjogosultsági egység egyik számláról a másikra történő átvezetését;”;

| b) | a szöveg a következő 23. és 24. ponttal egészül ki:
  „23.   »ESR megfelelési időszak«: a 2021. január 1-jétől2030. december 31-ig terjedő időszak, amely alatt a tagállamoknak az (EU) 2018/842 rendeletnek megfelelően korlátozniuk kell üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat;
  24.   »éves kibocsátásjogosultsági egység«: az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján megállapított tagállami éves kibocsátási jogosultság egy tonna szén-dioxid-egyenértéket megtestesítő része;”; |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő 23. és 24. ponttal egészül ki:

„23.   »ESR megfelelési időszak«: a 2021. január 1-jétől2030. december 31-ig terjedő időszak, amely alatt a tagállamoknak az (EU) 2018/842 rendeletnek megfelelően korlátozniuk kell üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat;

24.   »éves kibocsátásjogosultsági egység«: az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján megállapított tagállami éves kibocsátási jogosultság egy tonna szén-dioxid-egyenértéket megtestesítő része;”;

| 4. | a 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A tagállamok a 2003/87/EK irányelv 19. cikke és az (EU) 2018/842 rendelet 12. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítése céljából az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket használják. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék biztosítja a nemzeti tisztviselők és a számlatulajdonosok számára az e rendeletben előírt folyamatok keretét.”; |
| --- | --- |

4.

a 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok a 2003/87/EK irányelv 19. cikke és az (EU) 2018/842 rendelet 12. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítése céljából az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket használják. Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék biztosítja a nemzeti tisztviselők és a számlatulajdonosok számára az e rendeletben előírt folyamatok keretét.”;

| 5. | a 7. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A központi tisztviselő, az illetékes hatóságok és a nemzeti tisztviselők csak a feladataik ellátásához szükséges folyamatokat hajtják végre, a 2003/87/EK irányelvvel és az (EU) 2018/842 rendelettel összhangban.”; |
| --- | --- |

5.

a 7. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A központi tisztviselő, az illetékes hatóságok és a nemzeti tisztviselők csak a feladataik ellátásához szükséges folyamatokat hajtják végre, a 2003/87/EK irányelvvel és az (EU) 2018/842 rendelettel összhangban.”;

| 6. | a 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12. cikk
  A központi tisztviselő által kezelt számlák megnyitása

  (1)   A központi tisztviselő megnyitja az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék összes, az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerhez tartozó technikai számláját; az európai uniós ESR ÉKJE-alapszámlát; az (EU) 2018/842 rendelet szerinti elvetési számlát (a továbbiakban: ESR elvetési számla); a II. melléklet szerinti európai uniós ÉKJE-alapszámlát; az uniós ESR biztonságitartalék-számlát; valamint minden tagállam részére a megfelelési időszak egyes éveire vonatkozóan egy-egy ESR megfelelési számlát.


  (2)   Az ESR megfelelési számlák meghatalmazott képviselőjeként a 7. cikk (1) bekezdése alapján kijelölt nemzeti tisztviselő jár el.”; |
| --- | --- |

6.

a 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

A központi tisztviselő által kezelt számlák megnyitása

(1)   A központi tisztviselő megnyitja az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék összes, az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerhez tartozó technikai számláját; az európai uniós ESR ÉKJE-alapszámlát; az (EU) 2018/842 rendelet szerinti elvetési számlát (a továbbiakban: ESR elvetési számla); a II. melléklet szerinti európai uniós ÉKJE-alapszámlát; az uniós ESR biztonságitartalék-számlát; valamint minden tagállam részére a megfelelési időszak egyes éveire vonatkozóan egy-egy ESR megfelelési számlát.

(2)   Az ESR megfelelési számlák meghatalmazott képviselőjeként a 7. cikk (1) bekezdése alapján kijelölt nemzeti tisztviselő jár el.”;

| 7. | a szöveg a következő 27a. cikkel egészül ki:

  „27a. cikk
  Az ESR megfelelési számlák lezárása
  A központi tisztviselő az ESR megfelelési számlát legkorábban egy hónappal azt követően zárja le, hogy megtörtént a számla megfelelőségi állapotjelzőjének az 59f. cikk szerinti meghatározása; a központi tisztviselő a számlatulajdonost előzetesen értesíti a lezárásról.
  Az ESR megfelelési számla lezárásakor a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék az ESR megfelelési számlán megmaradó ÉKJE-ket átvezesse az ESR elvetési számlára.”; |
| --- | --- |

7.

a szöveg a következő 27a. cikkel egészül ki:

„27a. cikk

Az ESR megfelelési számlák lezárása

A központi tisztviselő az ESR megfelelési számlát legkorábban egy hónappal azt követően zárja le, hogy megtörtént a számla megfelelőségi állapotjelzőjének az 59f. cikk szerinti meghatározása; a központi tisztviselő a számlatulajdonost előzetesen értesíti a lezárásról.

Az ESR megfelelési számla lezárásakor a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék az ESR megfelelési számlán megmaradó ÉKJE-ket átvezesse az ESR elvetési számlára.”;

| 8. | a rendelet az alábbi IIA. címmel egészül ki:


  „IIA. CÍM


  AZ (EU) 2018/842 ÉS AZ (EU) 2018/841 RENDELET SZERINTI ÜGYLETEK ELSZÁMOLÁSÁRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK




  1. FEJEZET




  Az (EU) 2018/842 rendelet szerinti ügyletek




  59a. cikk
  ÉKJE-k létrehozása

  (1)   A megfelelési időszak kezdetén a központi tisztviselő létrehozza a következőket:






  a) | az európai uniós ESR ÉKJE-alapszámlán az összes tagállam számára az éves kibocsátási jogosultságok összegével egyenlő számú ÉKJE-t a megfelelési időszak összes évére vonatkozóan, az (EU) 2018/842 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében és az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke szerint elfogadott határozatokban foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

8.

a rendelet az alábbi IIA. címmel egészül ki:

„IIA. CÍM

AZ (EU) 2018/842 ÉS AZ (EU) 2018/841 RENDELET SZERINTI ÜGYLETEK ELSZÁMOLÁSÁRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

Az (EU) 2018/842 rendelet szerinti ügyletek

59a. cikk

ÉKJE-k létrehozása

(1)   A megfelelési időszak kezdetén a központi tisztviselő létrehozza a következőket:

a)

az európai uniós ESR ÉKJE-alapszámlán az összes tagállam számára az éves kibocsátási jogosultságok összegével egyenlő számú ÉKJE-t a megfelelési időszak összes évére vonatkozóan, az (EU) 2018/842 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében és az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke szerint elfogadott határozatokban foglaltak szerint;

| b) | a II. melléklet szerinti európai uniós ÉKJE-alapszámlán az összes jogosult tagállam számára az éves kibocsátási jogosultságok összegével egyenlő számú ÉKJE-t a megfelelési időszak összes évére vonatkozóan az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint elfogadott határozatokban foglaltak szerint, a tagállamok által az említett rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint bejelentett százalékos arányok alapján. |
| --- | --- |

b)

a II. melléklet szerinti európai uniós ÉKJE-alapszámlán az összes jogosult tagállam számára az éves kibocsátási jogosultságok összegével egyenlő számú ÉKJE-t a megfelelési időszak összes évére vonatkozóan az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint elfogadott határozatokban foglaltak szerint, a tagállamok által az említett rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint bejelentett százalékos arányok alapján.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék minden ÉKJE-hez annak létrehozásakor egységazonosító kódot rendeljen.

59b. cikk

Éves kibocsátásjogosultsági egységek

Az ÉKJE-k érvényesek a tagállamok által az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikke szerinti, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának korlátozására vonatkozó követelményeknek való megfelelés és az (EU) 2018/841 rendelet 4. cikke szerinti kötelezettségvállalásaik teljesítése céljára. Csak az (EU) 2018/842 rendelet 5. cikkének (1)–(5) bekezdésében, 6. cikkében, 9. cikkének (2) bekezdésében és 11. cikkében, valamint az (EU) 2018/841 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szerint vezethetők át

59c. cikk

Az ÉKJE-k átvezetése az ESR megfelelési számlákra

(1)   A megfelelési időszak kezdetén a központi tisztviselő az európai uniós ESR ÉKJE-alapszámláról az (EU) 2018/842 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében és az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján elfogadott határozatokban az összes tagállam számára a megfelelési időszak minden egyes évére meghatározott éves kibocsátási jogosultságok nagyságának megfelelő számú ÉKJE-t átvezet a megfelelő ESR megfelelési számlákra.

(2)   Amennyiben az adott tagállam 2020. évi ESD megfelelési számlájának a 389/2013/EU rendelet 31. cikke szerinti lezárásakor az adott ESD megfelelési számlán az üvegházhatásúgáz-kibocsátás tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett teljes mennyisége meghaladja az összes ÉKJE, nemzetközi jóváírás, igazolt ideiglenes kibocsátási egység és igazolt hosszú távú kibocsátáscsökkentési egység összegét, az e cikk (1) bekezdésének megfelelően a 2021. évben a tagállam ESR megfelelési számlájára átvezetett ÉKJE-k mennyiségéből ki kell vonni a többletkibocsátás mennyiségének és a 406/2009/EK határozat 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti helyreállítási tényező szorzatának megfelelő összeget.

59d. cikk

Az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó releváns adatok rögzítése

(1)   Amikor a megfelelési időszak egy adott éve tekintetében a tagállamok többségének rendelkezésre állnak a felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátási adatok, a központi tisztviselő megfelelő időben rögzíti a megfelelési időszak adott évére vonatkozóan minden egyes tagállam ESR megfelelési számláján az adott tagállam tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes mennyiségét kifejező irányadó felülvizsgált kibocsátásadatát.

(2)   Emellett a központi tisztviselő az európai uniós ESR ÉKJE-alapszámlán rögzíti a tagállamok adott évi irányadó felülvizsgálat üvegházhatásúgáz-kibocsátási adatainak összegét.

59e. cikk

Az ESR megfelelési számla egyenlegének megállapítása

(1)   Az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó releváns adatok 59d. cikk szerinti rögzítésekor a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék – az adott ESR megfelelési számlán lévő összes ÉKJE által megtestesített kibocsátásmennyiség és az adott ESR megfelelési számlán rögzített, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett teljes felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátási mennyiség különbségeként – megállapítsa az adott ESR megfelelési számla egyenlegét.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék megjelenítse minden egyes ESR megfelelési számla egyenlegének értékét.

59f. cikk

A megfelelőségi állapotjelző értékének megállapítása

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy a 2025. és a 2030. évre vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátási adatok e rendelet 59d. cikke szerinti rögzítését követő 6 hónap elteltével az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a 2021. és a 2026. évre vonatkozóan meghatározza minden egyes ESR megfelelési számla megfelelőségi állapotjelzőjének értékét az összes ÉKJE, a 2003/87/EK irányelv 24a. cikke szerinti jóváírás és FKE összege és az adott ESR megfelelési számlán rögzített, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett teljes felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátási mennyiség különbségeként.

(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a 2022–2025-ös és a 2027–2030-as évekre vonatkozóan meghatározza minden egyes ESR megfelelési számla megfelelőségi állapotjelzőjének értékét az összes ÉKJE, a 2003/87/EK irányelv 24a. cikke szerinti jóváírás és FKE összege és az adott ESR megfelelési számlán rögzített, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett teljes felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátási mennyiség különbségeként, egy hónappal azt követően, hogy megtörtént az előző évre vonatkozó megfelelőségi állapotjelző meghatározása.

A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék megjelenítse minden egyes ESR megfelelési számla megfelelőségi állapotjelzőjének értékét.

59 g. cikk

Az (EU) 2018/842 rendelet 9. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának alkalmazása

(1)   Ha az e rendelet 59f. cikke alapján megállapított megfelelőségi állapotjelző értéke negatív, a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett felülvizsgált kibocsátásmennyiség-túllépés és az (EU) 2018/842 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti 1,08-as tényező szorzatának megfelelő mennyiséget a tagállam adott évi ESR megfelelési számlájáról átvezesse a tagállam következő évi ESR megfelelési számlájára.

(2)   Ezzel egyidejűleg a központi tisztviselő a megfelelési időszak fennmaradó éveihez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számlák státuszát zároltra állítja.

(3)   Attól az évtől fogva, amelyre vonatkozóan az 59f. cikk alapján megállapított megfelelőségi állapotjelző értéke nulla vagy pozitív, a központi tisztviselő az összes fennmaradó évhez tartozó ESR megfelelési számla státuszát zároltról nyitottra állítja.

59h. cikk

Az (EU) 2018/842 rendelet 6. cikkében meghatározott rugalmassági mechanizmus alkalmazása

A központi tisztviselő biztosítja, hogy bármely tagállam kérésére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a megjelölt mennyiségű ÉKJE-t a II. melléklet szerinti európai uniós ÉKJE-alapszámláról átvezesse a megfelelési időszak megjelölt évéhez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számlára. Az átvezetés nem hajtható végre az alábbi esetekben:

| a) | a tagállam az átvezetést az adott évhez tartozó ESR megfelelési számla egyenlegének megállapítása előtt vagy megfelelőségi állapotjelzője értékének megállapítása után kéri; |
| --- | --- |

a)

a tagállam az átvezetést az adott évhez tartozó ESR megfelelési számla egyenlegének megállapítása előtt vagy megfelelőségi állapotjelzője értékének megállapítása után kéri;

| b) | a kérelmet benyújtó tagállam nem szerepel az (EU) 2018/842 rendelet II. mellékletében; |
| --- | --- |

b)

a kérelmet benyújtó tagállam nem szerepel az (EU) 2018/842 rendelet II. mellékletében;

| c) | az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az (EU) 2018/842 rendelet II. mellékletében szereplő, az adott tagállam számára rendelkezésre álló, az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint elfogadott határozatban meghatározott összmennyiséget, figyelembe véve az összegnek az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerinti lefelé történő módosítását; |
| --- | --- |

c)

az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az (EU) 2018/842 rendelet II. mellékletében szereplő, az adott tagállam számára rendelkezésre álló, az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint elfogadott határozatban meghatározott összmennyiséget, figyelembe véve az összegnek az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerinti lefelé történő módosítását;

| d) | az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az adott évre vonatkozó többletkibocsátás mennyiségét, az adott tagállam ESR megfelelési számlájáról az 59x. cikk (3) bekezdése vagy az 59za. cikk (2) bekezdése szerint egy adott évre a szóban forgó tagállam LULUCF megfelelési számlájára átvezetett ÉKJE-k mennyiségének figyelembevételével kiszámítva. |
| --- | --- |

d)

az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az adott évre vonatkozó többletkibocsátás mennyiségét, az adott tagállam ESR megfelelési számlájáról az 59x. cikk (3) bekezdése vagy az 59za. cikk (2) bekezdése szerint egy adott évre a szóban forgó tagállam LULUCF megfelelési számlájára átvezetett ÉKJE-k mennyiségének figyelembevételével kiszámítva.

59i. cikk

ÉKJE-k előzetes felhasználása

A központi tisztviselő biztosítja, hogy bármely tagállam kérésére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a megjelölt mennyiségű ÉKJE-t a megfelelési időszak következő évéhez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számláról átvezesse a megfelelési időszak adott évéhez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számlára. Az átvezetés nem hajtható végre az alábbi esetekben:

| a) | a tagállam az átvezetést az adott évhez tartozó ESR megfelelési számla egyenlegének megállapítása előtt vagy megfelelőségi állapotjelzője értékének megállapítása után kéri; |
| --- | --- |

a)

a tagállam az átvezetést az adott évhez tartozó ESR megfelelési számla egyenlegének megállapítása előtt vagy megfelelőségi állapotjelzője értékének megállapítása után kéri;

| b) | az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke szerint meghatározott, következő évi éves kibocsátási jogosultság 10 %-át a 2021–2025. évekre vonatkozóan, valamint az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke szerint meghatározott, következő évi éves kibocsátási jogosultság 5 %-át a 2026–2029. évekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke szerint meghatározott, következő évi éves kibocsátási jogosultság 10 %-át a 2021–2025. évekre vonatkozóan, valamint az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke szerint meghatározott, következő évi éves kibocsátási jogosultság 5 %-át a 2026–2029. évekre vonatkozóan.

59j. cikk

Az ÉKJE-k átvitele

A központi tisztviselő biztosítja, hogy bármely tagállam kérésére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a megjelölt mennyiségű ÉKJE-t a megfelelési időszak adott évéhez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számláról átvezesse a megfelelési időszak bármely soron következő évéhez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számlára. Az átvezetés nem hajtható végre az alábbi esetekben:

| a) | a tagállam az átvezetést az adott évhez tartozó ESR megfelelési számla egyenlegének megállapítása előtt kéri; |
| --- | --- |

a)

a tagállam az átvezetést az adott évhez tartozó ESR megfelelési számla egyenlegének megállapítása előtt kéri;

| b) | a 2021. év tekintetében az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az 59e. cikk alapján kiszámított pozitív számlaegyenleget; |
| --- | --- |

b)

a 2021. év tekintetében az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az 59e. cikk alapján kiszámított pozitív számlaegyenleget;

| c) | a 2022-től 2029-ig tartó időszak tekintetében az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az e rendelet 59e. cikke alapján kiszámított pozitív számlaegyenleget vagy az adott tagállam által a szóban forgó évig felhalmozott, az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke szerint meghatározott kumulatív éves kibocsátási jogosultság 30 %-át; |
| --- | --- |

c)

a 2022-től 2029-ig tartó időszak tekintetében az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az e rendelet 59e. cikke alapján kiszámított pozitív számlaegyenleget vagy az adott tagállam által a szóban forgó évig felhalmozott, az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke szerint meghatározott kumulatív éves kibocsátási jogosultság 30 %-át;

| d) | az átvezetést kezdeményező ESR megfelelési számla státusza az átvezetést nem teszi lehetővé. |
| --- | --- |

d)

az átvezetést kezdeményező ESR megfelelési számla státusza az átvezetést nem teszi lehetővé.

59k. cikk

Földhasználati kompenzációs egységek (FKE-k) felhasználása

A központi tisztviselő biztosítja, hogy bármely tagállam kérésére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék földhasználati kompenzációs egységeket (FKE-ket) vezessen át az adott tagállam LULUCF megfelelési számlájáról az adott tagállam ESR megfelelési számlájára. Az átvezetés nem hajtható végre az alábbi esetekben:

| a) | az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az 59x. cikk szerinti, az ESR megfelelési számlára történő átvezetésre jogosult FKE-k rendelkezésre álló mennyiségét vagy a fennmaradó mennyiséget; |
| --- | --- |

a)

az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az 59x. cikk szerinti, az ESR megfelelési számlára történő átvezetésre jogosult FKE-k rendelkezésre álló mennyiségét vagy a fennmaradó mennyiséget;

| b) | az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az (EU) 2018/842 rendelet III. melléklete szerinti rendelkezésre álló mennyiséget vagy a fennmaradó mennyiséget; |
| --- | --- |

b)

az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az (EU) 2018/842 rendelet III. melléklete szerinti rendelkezésre álló mennyiséget vagy a fennmaradó mennyiséget;

| c) | az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az adott évben az (EU) 2018/842 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében és az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján elfogadott határozatokban megállapított, az adott évre vonatkozó kibocsátási jogosultságok mennyiségének, valamint az előző évekből az aktuális vagy bármely következő évre e rendelet 59j. cikke szerint átvitt összes ÉKJE mennyiségének a különbségét; |
| --- | --- |

c)

az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az adott évben az (EU) 2018/842 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében és az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján elfogadott határozatokban megállapított, az adott évre vonatkozó kibocsátási jogosultságok mennyiségének, valamint az előző évekből az aktuális vagy bármely következő évre e rendelet 59j. cikke szerint átvitt összes ÉKJE mennyiségének a különbségét;

| d) | az említett tagállam nem nyújtotta be az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerinti jelentését azon szándékáról, hogy igénybe kívánja venni az (EU) 2018/842 rendelet 7. cikkében meghatározott rugalmassági mechanizmust; |
| --- | --- |

d)

az említett tagállam nem nyújtotta be az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerinti jelentését azon szándékáról, hogy igénybe kívánja venni az (EU) 2018/842 rendelet 7. cikkében meghatározott rugalmassági mechanizmust;

| e) | a tagállam nem felelt meg az (EU) 2018/841 rendeletnek; |
| --- | --- |

e)

a tagállam nem felelt meg az (EU) 2018/841 rendeletnek;

| f) | az átvezetés kezdeményezésére az adott tagállam LULUCF megfelelési számlája egyenlegének az 59u. cikk szerinti kiszámítása előtt, illetve az adott megfelelési időszakra vonatkozó megfelelőségi állapotjelző értékének az 59za. cikk szerinti meghatározása után kerül sor; |
| --- | --- |

f)

az átvezetés kezdeményezésére az adott tagállam LULUCF megfelelési számlája egyenlegének az 59u. cikk szerinti kiszámítása előtt, illetve az adott megfelelési időszakra vonatkozó megfelelőségi állapotjelző értékének az 59za. cikk szerinti meghatározása után kerül sor;

| g) | az átvezetés kezdeményezése az adott tagállam adott évhez tartozó ESR megfelelési számlája egyenlegének kiszámítása előtt vagy megfelelőségi állapotjelzője értékének megállapítása után történik. |
| --- | --- |

g)

az átvezetés kezdeményezése az adott tagállam adott évhez tartozó ESR megfelelési számlája egyenlegének kiszámítása előtt vagy megfelelőségi állapotjelzője értékének megállapítása után történik.

59 l. cikk

A tagállam éves kibocsátási jogosultságát érintő előzetes átvezetések

A központi tisztviselő biztosítja, hogy bármely tagállam kérésére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a megjelölt mennyiségű ÉKJE-t egy adott évhez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számláról átvezesse egy másik tagállam ESR megfelelési számlájára. Az átvezetés nem hajtható végre az alábbi esetekben:

| a) | a 2021–2025-ig tartó időszak tekintetében az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja a kezdeményező tagállamhoz tartozó adott évi, az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján meghatározott éves kibocsátási jogosultság 5 %-át vagy az abból még rendelkezésre álló mennyiséget; |
| --- | --- |

a)

a 2021–2025-ig tartó időszak tekintetében az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja a kezdeményező tagállamhoz tartozó adott évi, az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján meghatározott éves kibocsátási jogosultság 5 %-át vagy az abból még rendelkezésre álló mennyiséget;

| b) | a 2026–2030-ig tartó időszak tekintetében az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja a kezdeményező tagállamhoz tartozó adott évi, az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján meghatározott éves kibocsátási jogosultság 10 %-át vagy az abból még rendelkezésre álló mennyiséget; |
| --- | --- |

b)

a 2026–2030-ig tartó időszak tekintetében az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja a kezdeményező tagállamhoz tartozó adott évi, az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján meghatározott éves kibocsátási jogosultság 10 %-át vagy az abból még rendelkezésre álló mennyiséget;

| c) | a tagállam olyan ESR megfelelési számlára kérte az átvezetést, amely az adott év előtti évek valamelyikéhez tartozik; |
| --- | --- |

c)

a tagállam olyan ESR megfelelési számlára kérte az átvezetést, amely az adott év előtti évek valamelyikéhez tartozik;

| d) | az átvezetést kezdeményező ESR megfelelési számla státusza az átvezetést nem teszi lehetővé. |
| --- | --- |

d)

az átvezetést kezdeményező ESR megfelelési számla státusza az átvezetést nem teszi lehetővé.

59 m. cikk

Az ESR megfelelési számla egyenlegének megállapítása után kezdeményezett átvezetések

A központi tisztviselő biztosítja, hogy bármely tagállam kérésére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a megjelölt mennyiségű ÉKJE-t egy adott évhez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számláról átvezesse egy másik tagállam ESR megfelelési számlájára. Az átvezetés nem hajtható végre az alábbi esetekben:

| a) | a tagállam az átvezetést a számlaegyenleg 59e. cikk szerinti megállapítása előtt kéri; |
| --- | --- |

a)

a tagállam az átvezetést a számlaegyenleg 59e. cikk szerinti megállapítása előtt kéri;

| b) | az átvezettetni kívánt mennyiség nagyobb az 59e. cikk alapján megállapított pozitív számlaegyenlegnél vagy a fennmaradó mennyiségnél; |
| --- | --- |

b)

az átvezettetni kívánt mennyiség nagyobb az 59e. cikk alapján megállapított pozitív számlaegyenlegnél vagy a fennmaradó mennyiségnél;

| c) | az átvezetést kezdeményező ESR megfelelési számla státusza az átvezetést nem teszi lehetővé. |
| --- | --- |

c)

az átvezetést kezdeményező ESR megfelelési számla státusza az átvezetést nem teszi lehetővé.

59n. cikk

Biztonsági tartalék

A 2030. évre vonatkozó releváns üvegházhatásúgáz-kibocsátási adatok e rendelet 59d. cikke szerinti rögzítése után a központi tisztviselő az uniós ESR biztonságitartalék-számlán olyan mennyiségű további ÉKJE-t hoz létre, amely egyenlő az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott határozat szerinti módszerrel az összes tagállamra vonatkozóan megállapított, 2005. évi felülvizsgált kibocsátási összeg 70 %-a, valamint az összes tagállam 2030. évre vonatkozó felülvizsgált irányadó kibocsátási adatainak különbségével. Ez a mennyiség 0 és 105 millió közötti számú ÉKJE-t tesz ki.

59o. cikk

A biztonsági tartalék elosztásának első fordulója

(1)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy bármely tagállam kérésére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a megjelölt mennyiségű ÉKJE-t az uniós ESR biztonságitartalék-számláról átvezesse a 2026–2030-as időszak bármely évéhez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számlára. Az átvezetés nem hajtható végre az alábbi esetekben:

| a) | a kérelem a 2026–2030. évektől eltérő évre vonatkozó ESR megfelelési számlára irányul; |
| --- | --- |

a)

a kérelem a 2026–2030. évektől eltérő évre vonatkozó ESR megfelelési számlára irányul;

| b) | a tagállam az átvezetést a 2030. évi számlaegyenleg megállapítása előtt kéri; |
| --- | --- |

b)

a tagállam az átvezetést a 2030. évi számlaegyenleg megállapítása előtt kéri;

| c) | a tagállam a kérelmét a 2026. évre vonatkozó ESR megfelelési számla megfelelőségi állapotjelző értékének a kiszámítása előtt kevesebb mint 6 héttel nyújtja be; |
| --- | --- |

c)

a tagállam a kérelmét a 2026. évre vonatkozó ESR megfelelési számla megfelelőségi állapotjelző értékének a kiszámítása előtt kevesebb mint 6 héttel nyújtja be;

| d) | a kérelmet olyan tagállam nyújtja be, amely nem szerepel az (EU) 2018/842 rendelet 11. cikkének (5) bekezdése alapján kihirdetett határozatban; |
| --- | --- |

d)

a kérelmet olyan tagállam nyújtja be, amely nem szerepel az (EU) 2018/842 rendelet 11. cikkének (5) bekezdése alapján kihirdetett határozatban;

| e) | az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az adott tagállam tekintetében a 2013 és 2020 közötti időszakban az (EU) 2018/842 rendelet 11. cikkének (5) bekezdése szerint kihirdetett határozatban meghatározott általános túlteljesítés 20 %-át, vagy az e cikk (3) bekezdése szerint csökkentett összeget, vagy a rendelkezésre álló fennmaradó mennyiséget; |
| --- | --- |

e)

az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az adott tagállam tekintetében a 2013 és 2020 közötti időszakban az (EU) 2018/842 rendelet 11. cikkének (5) bekezdése szerint kihirdetett határozatban meghatározott általános túlteljesítés 20 %-át, vagy az e cikk (3) bekezdése szerint csökkentett összeget, vagy a rendelkezésre álló fennmaradó mennyiséget;

| f) | az 59 l. és az 59 m. cikk alapján más tagállamnak értékesített ÉKJE-k mennyisége meghaladja a más tagállamoktól az 59 l. és az 59 m. cikk alapján megszerzett ÉKJE-k mennyiségét; |
| --- | --- |

f)

az 59 l. és az 59 m. cikk alapján más tagállamnak értékesített ÉKJE-k mennyisége meghaladja a más tagállamoktól az 59 l. és az 59 m. cikk alapján megszerzett ÉKJE-k mennyiségét;

| g) | az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az adott évre vonatkozó többletkibocsátás mennyiségét, figyelembe véve a következőket:






  i) | az adott évhez kapcsolódó ÉKJE-k mennyisége az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján elfogadott határozatokban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- | --- |

g)

az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az adott évre vonatkozó többletkibocsátás mennyiségét, figyelembe véve a következőket:

i)

az adott évhez kapcsolódó ÉKJE-k mennyisége az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 10. cikke alapján elfogadott határozatokban foglaltaknak megfelelően;

| ii) | az ESR megfelelési számlán az adott évben az 59 l. és az 59 m. cikk alapján megszerzett vagy értékesített ÉKJE-k mennyisége; |
| --- | --- |

ii)

az ESR megfelelési számlán az adott évben az 59 l. és az 59 m. cikk alapján megszerzett vagy értékesített ÉKJE-k mennyisége;

| iii) | az 59j. cikk alapján a korábbi évekből az aktuális vagy a következő évekre átvitt ÉKJE-k teljes mennyisége; |
| --- | --- |

iii)

az 59j. cikk alapján a korábbi évekből az aktuális vagy a következő évekre átvitt ÉKJE-k teljes mennyisége;

| iv) | az adott évre az 59i. cikk szerinti előzetes felhasználás céljából rendelkezésre álló ÉKJE-k teljes mennyisége; |
| --- | --- |

iv)

az adott évre az 59i. cikk szerinti előzetes felhasználás céljából rendelkezésre álló ÉKJE-k teljes mennyisége;

| v) | az 59x. cikk alapján az ESR megfelelési számlákra átvezethető FKE-k mennyisége vagy a rendelkezésre álló fennmaradó összeg az 59 m. cikk alapján. |
| --- | --- |

v)

az 59x. cikk alapján az ESR megfelelési számlákra átvezethető FKE-k mennyisége vagy a rendelkezésre álló fennmaradó összeg az 59 m. cikk alapján.

(2)   A 2026. évre vonatkozó megfelelőségi állapotjelző érték megállapítása előtt hat héttel a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék kiszámítsa és megjelenítse az (1) bekezdés alapján az összes tagállam által igényelt ÉKJE-k mennyiségének teljes összegét.

(3)   Amennyiben a (2) bekezdésben említett összeg nagyobb, mint az EU ESR biztonságitartalék-számláján lévő ÉKJE-k teljes mennyisége, a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék az egyes tagállamok által igényelt mennyiségből egy arányosan csökkentett hányadot vezessen át.

(4)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék az arányosan csökkentett mennyiséget úgy számolja ki, hogy az átvezettetni kívánt mennyiséget megszorozza az uniós ESR biztonságitartalék-számlán lévő ÉKJE-k teljes mennyiségének és az (1) bekezdés alapján az összes tagállam által igényelt teljes mennyiségnek az arányával.

59p. cikk

A biztonsági tartalék elosztásának második fordulója

(1)   Amennyiben az 59o. cikk (2) bekezdésében említett összeg alacsonyabb, mint az EU ESR biztonságitartalék-számláján lévő ÉKJE-k teljes mennyisége, a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a tagállamok további igényléseit engedélyezze, feltéve, hogy:

| a) | a tagállam igénylésére legkorábban a 2026. évre vonatkozó megfelelőségi állapotjelző érték kiszámításának időpontja előtt hat héttel, de legkésőbb az említett időpont előtt 3 héttel sor kerül; |
| --- | --- |

a)

a tagállam igénylésére legkorábban a 2026. évre vonatkozó megfelelőségi állapotjelző érték kiszámításának időpontja előtt hat héttel, de legkésőbb az említett időpont előtt 3 héttel sor kerül;

| b) | az igénylést olyan tagállam nyújtja be, amely szerepel az (EU) 2018/842 rendelet 11. cikkének (5) bekezdése alapján kihirdetett határozatban; |
| --- | --- |

b)

az igénylést olyan tagállam nyújtja be, amely szerepel az (EU) 2018/842 rendelet 11. cikkének (5) bekezdése alapján kihirdetett határozatban;

| c) | az 59 l. cikk és az 59 m. cikk alapján más tagállamnak értékesített ÉKJE-k mennyisége nem haladja meg a más tagállamoktól az 59 l. és az 59 m. cikk alapján megszerzett ÉKJE-k mennyiségét; |
| --- | --- |

c)

az 59 l. cikk és az 59 m. cikk alapján más tagállamnak értékesített ÉKJE-k mennyisége nem haladja meg a más tagállamoktól az 59 l. és az 59 m. cikk alapján megszerzett ÉKJE-k mennyiségét;

| d) | az átvezetett mennyiség nem haladja meg az adott évi többletkibocsátás mennyiségét, figyelembe véve az 59o. cikk (1) bekezdésének g) pontjában felsorolt összes mennyiséget, valamint az 59o. cikk alapján kapott ÉKJE-k mennyiségét. |
| --- | --- |

d)

az átvezetett mennyiség nem haladja meg az adott évi többletkibocsátás mennyiségét, figyelembe véve az 59o. cikk (1) bekezdésének g) pontjában felsorolt összes mennyiséget, valamint az 59o. cikk alapján kapott ÉKJE-k mennyiségét.

(2)   Ha az érvényes igénylések teljes összege meghaladja a fennmaradó teljes mennyiséget, a központi tisztviselő biztosítja, hogy az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék az egyes érvényes igénylések esetében átvezetendő mennyiséget úgy számolja ki, hogy az uniós ESR biztonságitartalék-számlán fennmaradó ÉKJE-k teljes mennyiségét megszorozza az adott igénylés és az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak megfelelő igénylések teljes mennyiségének arányával.

59q. cikk

Kiigazítások

(1)   Ha az (EU) 2018/842 rendelet 10. cikke szerinti kiigazítás vagy az e rendelet 59a. cikke szerinti összeg más módosítása nyomán a megfelelési időszak időtartama alatt megnő egy tagállam éves kibocsátási jogosultsága, akkor a központi tisztviselő az európai uniós ESR ÉKJE-alapszámlán létrehozza és onnan az adott tagállam érintett ESR megfelelési számlájára átvezeti a megfelelő számú ÉKJE-t.

(2)   Ha az (EU) 2018/842 rendelet 10. cikke szerinti kiigazítás vagy az e rendelet 59a. cikke szerinti összeg más módosítása nyomán a megfelelési időszak időtartama alatt lecsökken egy tagállam éves kibocsátási jogosultsága, akkor a központi tisztviselő az adott tagállam érintett ESR megfelelési számlájáról átvezeti a megfelelő számú ÉKJE-t az ESR elvetési számlára.

(3)   Abban az esetben, ha egy tagállam bejelenti, hogy az (EU) 2018/842 rendelet 6. cikke (3) bekezdésének második albekezdése alapján lefelé módosítja a százalékos arányt, és az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott határozatban foglalt mennyiségek ennek megfelelően módosításra kerülnek, a központi tisztviselő a megfelelő mennyiségű ÉKJE-t a II. melléklet szerinti európai uniós ÉKJE-alapszámláról átvezeti az ESR elvetési számlára. Az (EU) 2018/842 rendelet 6. cikke alapján az adott tagállam rendelkezésére álló összmennyiséget ennek megfelelően módosítani kell.

59r. cikk

Korábban átvitt ÉKJE-k átvezetése

A központi tisztviselő biztosítja, hogy bármely tagállam kérésére az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék a megjelölt mennyiségű ÉKJE-t a megfelelési időszak következő évéhez tartozó, a tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számláról átvezesse a megfelelési időszak adott évéhez tartozó, az adott tagállam tulajdonában lévő ESR megfelelési számlára. Nem hajtható azonban végre ilyen átvezetés, ha:

| a) | az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az 59j. cikknek megfelelően azon ESR megfelelési számlára átvitt ÉKJE-k mennyiségét, amelyből azt át kívánják vezetni; |
| --- | --- |

a)

az átvezettetni kívánt mennyiség meghaladja az 59j. cikknek megfelelően azon ESR megfelelési számlára átvitt ÉKJE-k mennyiségét, amelyből azt át kívánják vezetni;

| b) | a tagállam a kérelmét az egyenleg kiszámítása előtt, vagy azelőtt nyújtja be, hogy azon ESR megfelelési számla megfelelőségi állapotjelző értékének megállapítása megtörtént volna, amelyre azt át kívánják vezetni; |
| --- | --- |

b)

a tagállam a kérelmét az egyenleg kiszámítása előtt, vagy azelőtt nyújtja be, hogy azon ESR megfelelési számla megfelelőségi állapotjelző értékének megállapítása megtörtént volna, amelyre azt át kívánják vezetni;

59s. cikk

Átvezetések végrehajtása és visszavonása

(1)   Az e cím hatálya alá tartozó átvezetésekre a 34., a 35. és az 55. cikket kell alkalmazni.

(2)   Az ESR megfelelési számlákra történő, tévedésből kezdeményezett átvezetések a nemzeti tisztviselő kérésére visszavonhatók. Erre a visszavonásra a 62. cikk (4), (6), (7) és (8) bekezdését kell alkalmazni.”;

| 9. | a 70. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL – az e rendelet 75. cikke szerinti adatcsere- és műszaki előírások tekintetbe vételével – minden folyamaton automatikus ellenőrzéseket hajtson végre azon szabálytalanságok és hiányosságok kimutatása céljából, amelyek arra utalnak, hogy a kezdeményezett folyamat nem felel meg a 2003/87/EK irányelvben, az (EU) 2018/842 rendeletben vagy az e rendeletben megállapított követelményeknek.”; |
| --- | --- |

9.

a 70. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL – az e rendelet 75. cikke szerinti adatcsere- és műszaki előírások tekintetbe vételével – minden folyamaton automatikus ellenőrzéseket hajtson végre azon szabálytalanságok és hiányosságok kimutatása céljából, amelyek arra utalnak, hogy a kezdeményezett folyamat nem felel meg a 2003/87/EK irányelvben, az (EU) 2018/842 rendeletben vagy az e rendeletben megállapított követelményeknek.”;

| 10. | az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

10.

az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul;

| 11. | az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelet XIII. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

11.

az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelet XIII. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 156., 2018.6.19., 26. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék működése tekintetében történő kiegészítéséről (lásd e Hivatalos Lap 3. oldalát).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

3

(4)  A Bizottság 389/2013/EU rendelete (2013. május 2.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2013.5.3., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/406/EK határozata (2009. április 23.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete az alábbi táblázattal egészül ki:

„I-II. táblázat: A IIA. címben meghatározott nyilvántartási ügyletek céljára létrehozott számlák

| Számlatípus elnevezése | Számlatulajdonos | Számlakezelő | Az e típusba tartozó számlák száma | ÉKJE | Elszámolt kibocsátások/elszámolt elnyelések | LMU | MFLFA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Európai uniós ESR ÉKJE-alapszámla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Igen | Nem | Nem | Nem |
| ESR elvetési számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Igen | Nem | Igen | Nem |
| II. melléklet szerinti európai uniós ÉKJE-alapszámla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Igen | Nem | Nem | Nem |
| Európai uniós ESR biztonságitartalék-számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Igen | Nem | Nem | Nem |
| ESR megfelelési számla | Tagállam | Központi tisztviselő | Tagállamonként egy-egy számla mind a tíz megfelelési évre | Igen | Nem | Igen | Nem” |

Számlatípus elnevezése

Számlatulajdonos

Számlakezelő

Az e típusba tartozó számlák száma

ÉKJE

Elszámolt kibocsátások/elszámolt elnyelések

LMU

MFLFA

Európai uniós ESR ÉKJE-alapszámla

EU

Központi tisztviselő

1

Igen

Nem

Nem

Nem

ESR elvetési számla

EU

Központi tisztviselő

1

Igen

Nem

Igen

Nem

II. melléklet szerinti európai uniós ÉKJE-alapszámla

EU

Központi tisztviselő

1

Igen

Nem

Nem

Nem

Európai uniós ESR biztonságitartalék-számla

EU

Központi tisztviselő

1

Igen

Nem

Nem

Nem

ESR megfelelési számla

Tagállam

Központi tisztviselő

Tagállamonként egy-egy számla mind a tíz megfelelési évre

Igen

Nem

Igen

Nem”

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/1122 felhatalmazáson alapuló rendelet XIII. melléklete az alábbi II. ponttal egészül ki:

„II.   A IIA. cím szerinti ügyletek elszámolásával kapcsolatos információk

A nyilvánosság felé szolgáltatandó információk

| 7. | A központi tisztviselő minden egyes ESR megfelelőségi számlára vonatkozóan hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára és szükség szerint 24 óránként frissíti:






  a) | a számlatulajdonos tagállamra vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

a számlatulajdonos tagállamra vonatkozó információkat;

| b) | az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikke (3) bekezdése és 10. cikke alapján meghatározott éves kibocsátási jogosultságokra vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikke (3) bekezdése és 10. cikke alapján meghatározott éves kibocsátási jogosultságokra vonatkozó információkat;

| c) | minden egyes ESR megfelelési számla 10. cikk szerinti státuszát; |
| --- | --- |

c)

minden egyes ESR megfelelési számla 10. cikk szerinti státuszát;

| d) | az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó releváns adatokat az 59d. cikk szerint; |
| --- | --- |

d)

az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó releváns adatokat az 59d. cikk szerint;

| e) | minden egyes ESR megfelelési számla 59f. cikk szerinti megfelelőségi állapotjelzőjének értékét a következők szerint:






  i. | megfelelés esetén: »A«”, |
| --- | --- | --- |

e)

minden egyes ESR megfelelési számla 59f. cikk szerinti megfelelőségi állapotjelzőjének értékét a következők szerint:

i.

megfelelés esetén: »A«”,

| ii. | meg nem felelés esetén: »I«; |
| --- | --- |

ii.

meg nem felelés esetén: »I«;

| f) | az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 59 g. cikk szerint rögzített mennyiségét; |
| --- | --- |

f)

az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 59 g. cikk szerint rögzített mennyiségét;

| g) | az egyes befejezett ügyletekről a következő információkat:






  i. | azon számla tulajdonosának nevét és azonosítóját, amelyről az átvezetés történt; |
| --- | --- | --- |

g)

az egyes befejezett ügyletekről a következő információkat:

i.

azon számla tulajdonosának nevét és azonosítóját, amelyről az átvezetés történt;

| ii. | azon számla tulajdonosának nevét és azonosítóját, amelyre az átvezetés történt; |
| --- | --- |

ii.

azon számla tulajdonosának nevét és azonosítóját, amelyre az átvezetés történt;

| iii. | az ügyletben érintett ÉKJE-k mennyiségét, az ÉKJE-k egyedi egységazonosító kódjának megadása nélkül; |
| --- | --- |

iii.

az ügyletben érintett ÉKJE-k mennyiségét, az ÉKJE-k egyedi egységazonosító kódjának megadása nélkül;

| iv. | az ügylet azonosító kódját; |
| --- | --- |

iv.

az ügylet azonosító kódját;

| v. | az ügylet teljesítésének dátumát és időpontját (közép-európai idő szerint); |
| --- | --- |

v.

az ügylet teljesítésének dátumát és időpontját (közép-európai idő szerint);

| vi. | az ügylet típusát. |
| --- | --- |

vi.

az ügylet típusát.

A számlatulajdonosok felé szolgáltatandó információk

| 8. | Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek – az uniós jegyzék internetes honlapjának azon részén, amelyhez csak az ESR megfelelési számla tulajdonosa férhet hozzá – közzé kell tennie és valós időben frissítenie kell:






  a) | az aktuálisan a számlán tartott ÉKJE-k mennyiségét az ÉKJE-k egyedi egységazonosító kódjának megadása nélkül; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

az aktuálisan a számlán tartott ÉKJE-k mennyiségét az ÉKJE-k egyedi egységazonosító kódjának megadása nélkül;

| b) | a számlatulajdonos által kezdeményezett, de még nem teljesített ügyletek felsorolását, minden ügylet esetében feltüntetve:






  i. | a 7.g). pont szerinti adatokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a számlatulajdonos által kezdeményezett, de még nem teljesített ügyletek felsorolását, minden ügylet esetében feltüntetve:

i.

a 7.g). pont szerinti adatokat;

| ii. | az ügylet kezdeményezésének dátumát és időpontját (közép-európai idő szerint); |
| --- | --- |

ii.

az ügylet kezdeményezésének dátumát és időpontját (közép-európai idő szerint);

| iii. | az ügylet aktuális státuszát; |
| --- | --- |

iii.

az ügylet aktuális státuszát;

| iv. | a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL által végrehajtott ellenőrzések során esetleg generált válaszkódokat; |
| --- | --- |

iv.

a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL által végrehajtott ellenőrzések során esetleg generált válaszkódokat;

| c) | a már teljesített ügyletek nyomán a számlára átvezetett ÉKJE-k felsorolását, minden ügylet esetében a 7.g). pont szerinti adatok feltüntetésével; |
| --- | --- |

c)

a már teljesített ügyletek nyomán a számlára átvezetett ÉKJE-k felsorolását, minden ügylet esetében a 7.g). pont szerinti adatok feltüntetésével;

| d) | a már teljesített ügyletek nyomán a számláról átvezetett ÉKJE-k felsorolását, minden ügylet esetében a 7.g). pont szerinti adatok feltüntetésével.” |
| --- | --- |

d)

a már teljesített ügyletek nyomán a számláról átvezetett ÉKJE-k felsorolását, minden ügylet esetében a 7.g). pont szerinti adatok feltüntetésével.”

---

| 2019.7.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/77

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1125 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 5.)

a metionin-szulfát cinkkelátjának valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a metionin-szulfát cinkkelátjának engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a metionin-szulfát cinkkelátjának engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem a metionin-szulfát „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó cinkkelátja valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem a metionin-szulfát „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó cinkkelátja valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2017. május 18-i (2) és 2018. október 4-i (3) véleményében megállapította, hogy a javasolt használati feltételek mellett a metionin-szulfát cinkkelátja nincs káros hatással sem az állati egészségre, sem a fogyasztói biztonságra. Azt is megállapította továbbá, hogy az adalékanyag potenciális bőrszenzibilizálónak, valamint szem- és bőrirritáló anyagnak tekintendő, és belélegzésekor kockázatot jelent a felhasználók számára. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő védintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az adalékanyag a cink más vegyületeihez képest nem jelent további környezeti kockázatot, és valamennyi állatfaj tekintetében hatékony cinkforrást jelent. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2017. május 18-i (2) és 2018. október 4-i (3) véleményében megállapította, hogy a javasolt használati feltételek mellett a metionin-szulfát cinkkelátja nincs káros hatással sem az állati egészségre, sem a fogyasztói biztonságra. Azt is megállapította továbbá, hogy az adalékanyag potenciális bőrszenzibilizálónak, valamint szem- és bőrirritáló anyagnak tekintendő, és belélegzésekor kockázatot jelent a felhasználók számára. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő védintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az adalékanyag a cink más vegyületeihez képest nem jelent további környezeti kockázatot, és valamennyi állatfaj tekintetében hatékony cinkforrást jelent. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

| (5) | Az említett adalékanyag értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek az adalékanyag felhasználóira vonatkozó megfelelő védintézkedések mellett teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

Az említett adalékanyag értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek az adalékanyag felhasználóira vonatkozó megfelelő védintézkedések mellett teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba tartozó anyag takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2017;15(6):4859.

2

(3)  EFSA Journal 2018;16(10):5463.

3

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az elem (Zn) tartalma (mg/kg) a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei |
| 3b614 | — | A metionin-szulfát cinkkelátja | Az adalékanyag összetétele:

  A metionin-szulfát cinkkelátja, por formájában, 2–15 %-os cinktartalommal.

  A hatóanyag jellemzése

  Cink, 2-amino-4-(metilszulfanil)-butánsav, szulfát; 1:1 mólarányban metioninnal kelátolt cink. | Kémiai képlet: C5H11NO6S2Zn |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

Az elem (Zn) tartalma (mg/kg) a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei

3b614

—

A metionin-szulfát cinkkelátja

Az adalékanyag összetétele:

A metionin-szulfát cinkkelátja, por formájában, 2–15 %-os cinktartalommal.

A hatóanyag jellemzése

Cink, 2-amino-4-(metilszulfanil)-butánsav, szulfát; 1:1 mólarányban metioninnal kelátolt cink.

Kémiai képlet: C5H11NO6S2Zn

| | CAS-szám: 56329-42-1 |
| --- | --- |

CAS-szám: 56329-42-1

Analitikai módszerek
   (1):

A takarmány-adalékanyag és az előkeverékek teljes cinktartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | EN 15510: Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES), vagy |
| --- | --- |

—

EN 15510: Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES), vagy

| — | EN 15621: Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően. |
| --- | --- |

—

EN 15621: Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően.

A takarmány-adalékanyag metionintartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-UV/FD) – EN ISO 17180 vagy VDLUFA 4.11.6 és EN ISO 13903 |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-UV/FD) – EN ISO 17180 vagy VDLUFA 4.11.6 és EN ISO 13903

A takarmány-alapanyagok és a takarmánykeverék teljes cinktartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | 152/2009/EK rendelet – atomabszorpciós spektrometria (AAS); vagy |
| --- | --- |

—

152/2009/EK rendelet – atomabszorpciós spektrometria (AAS); vagy

| — | EN 15510: Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES); vagy |
| --- | --- |

—

EN 15510: Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES); vagy

| — | EN 15621: Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően. |
| --- | --- |

—

EN 15621: Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően.

Valamennyi állatfaj

—

—

Kutyák, macskák: 200 (összesen) Lazacalakúak és borjúknál alkalmazott tejpótló: 180 (összesen)

Malacok, kocák, nyulak, valamint a lazacalakúakat kivéve az összes halféle: 150 (összesen)

Egyéb fajok és kategóriák: 120 (összesen)

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba.

| 2. | A metionin-szulfát cinkkelátjának forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett. |
| --- | --- |

2.

A metionin-szulfát cinkkelátjának forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és megfelelő szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzés, illetve a bőrrel vagy a szemmel való érintkezés kockázatának kezelésére. Ha a kockázatok ezekkel az eljárásokkal és intézkedésekkel nem csökkenthetők elfogadható szintre, akkor az adalékanyagot és az előkeveréket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és megfelelő szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a belélegzés, illetve a bőrrel vagy a szemmel való érintkezés kockázatának kezelésére. Ha a kockázatok ezekkel az eljárásokkal és intézkedésekkel nem csökkenthetők elfogadható szintre, akkor az adalékanyagot és az előkeveréket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni.

2029. július 22.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2019.7.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/81

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1126 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 25.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről „Jambon du Kintoa” (OEM)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Franciaország által a „Jambon du Kintoa” elnevezés bejegyzésére vonatkozóan benyújtott kérelmet (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Franciaország által a „Jambon du Kintoa” elnevezés bejegyzésére vonatkozóan benyújtott kérelmet (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Jambon du Kintoa” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Jambon du Kintoa” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Jambon du Kintoa” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.2. osztályba – Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 25-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 36., 2019.1.29., 19. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2019.7.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/82

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1127 HATÁROZATA

(2018. október 4.)

a Szlovákia által a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. javára megvalósítani tervezett, SA.45359 – 2017/C (korábbi 2016/N) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2018) 6545. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a fent említett rendelkezéssel összhangban felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére (1) és tekintettel azok észrevételeire,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2016. május 12-i levelével Szlovákia értesítette a Bizottságot, hogy a Bizottság jóváhagyása eseténközvetlen támogatás formájában 125 046 543 EUR összegű regionális beruházási támogatást kíván nyújtani a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. (a továbbiakban: kedvezményezett) javára. A Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. a Jaguar Land Rover Group (2) (a továbbiakban: JLR) tagja. |
| --- | --- |

(1)

2016. május 12-i levelével Szlovákia értesítette a Bizottságot, hogy a Bizottság jóváhagyása eseténközvetlen támogatás formájában 125 046 543 EUR összegű regionális beruházási támogatást kíván nyújtani a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. (a továbbiakban: kedvezményezett) javára. A Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. a Jaguar Land Rover Group (2) (a továbbiakban: JLR) tagja.

2

| (2) | 2017. május 24-i levelével (a továbbiakban: eljárást megindító határozat) a Bizottság tájékoztatta Szlovákiát, hogy a bejelentett állami támogatás és esetleges be nem jelentett további állami támogatás ügyében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott, és felkérte Szlovákiát, hogy egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit. |
| --- | --- |

(2)

2017. május 24-i levelével (a továbbiakban: eljárást megindító határozat) a Bizottság tájékoztatta Szlovákiát, hogy a bejelentett állami támogatás és esetleges be nem jelentett további állami támogatás ügyében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott, és felkérte Szlovákiát, hogy egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.

| (3) | A szlovák hatóságok 2017. július 20-i levelükkel benyújtották észrevételeiket a Bizottság EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A szlovák hatóságok 2017. július 20-i levelükkel benyújtották észrevételeiket a Bizottság EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatára vonatkozóan.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2017. december 8-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felhívta az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket egy hónapon belül. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2017. december 8-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felhívta az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket egy hónapon belül.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

| (5) | Az egyéb érdekelt felektől származó egyetlen, a Bizottsághoz érkezett észrevételt a JLR nyújtotta be 2017. december 19-én. A Bizottság az észrevételt 2018. január 17-én továbbította Szlovákiának. Szlovákiának a JLR beadványával kapcsolatos észrevételeit 2018. február 5-én iktatták. |
| --- | --- |

(5)

Az egyéb érdekelt felektől származó egyetlen, a Bizottsághoz érkezett észrevételt a JLR nyújtotta be 2017. december 19-én. A Bizottság az észrevételt 2018. január 17-én továbbította Szlovákiának. Szlovákiának a JLR beadványával kapcsolatos észrevételeit 2018. február 5-én iktatták.

| (6) | A Bizottság 2018. február 9-én és 23-án információt kért, amely kérésre Szlovákia 2018. március 9-én, április 12-én és 18-án válaszolt. A Bizottság 2018. június 11-én további információt kért Szlovákiától, amely kérésre Szlovákia 2018. július 3-án válaszolt. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2018. február 9-én és 23-án információt kért, amely kérésre Szlovákia 2018. március 9-én, április 12-én és 18-án válaszolt. A Bizottság 2018. június 11-én további információt kért Szlovákiától, amely kérésre Szlovákia 2018. július 3-án válaszolt.

| (7) | A Bizottság szolgálatai és a szlovák hatóságok között 2017. október 10-én, 2017. november 27-én és 2018. március 1-jén került sor találkozókra. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság szolgálatai és a szlovák hatóságok között 2017. október 10-én, 2017. november 27-én és 2018. március 1-jén került sor találkozókra.

| (8) | A Bizottság a JLR-től 2018. május 14-én kelt levelet kapott, amelyre 2018. május 22-én kelt levelével válaszolt. A Bizottság 2018. július 2-án további információt kapott a JLR-től. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a JLR-től 2018. május 14-én kelt levelet kapott, amelyre 2018. május 22-én kelt levelével válaszolt. A Bizottság 2018. július 2-án további információt kapott a JLR-től.

| (9) | 2018. július 3-i levelével Szlovákia elfogadta, hogy a jelen határozatot angol nyelven fogadják el és közöljék Szlovákiával. |
| --- | --- |

(9)

2018. július 3-i levelével Szlovákia elfogadta, hogy a jelen határozatot angol nyelven fogadják el és közöljék Szlovákiával.

| (10) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban aggályait fejezte ki mind a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségét, mind pedig esetleges be nem jelentett további támogatást illetően. Tekintettel arra, hogy az esetleges be nem jelentett további támogatás kihathat a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségére, különösen annak arányosságára és nyilvánvalóan negatív hatására, a jelen határozatban a Bizottság először azt vizsgálja meg, hogy volt-e további be nem jelentett támogatás. Ez a vizsgálat kulcsfontosságú az összeegyeztethetőség értékelésének terjedelme szempontjából. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban aggályait fejezte ki mind a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségét, mind pedig esetleges be nem jelentett további támogatást illetően. Tekintettel arra, hogy az esetleges be nem jelentett további támogatás kihathat a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségére, különösen annak arányosságára és nyilvánvalóan negatív hatására, a jelen határozatban a Bizottság először azt vizsgálja meg, hogy volt-e további be nem jelentett támogatás. Ez a vizsgálat kulcsfontosságú az összeegyeztethetőség értékelésének terjedelme szempontjából.

2.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   A támogatás célja

A támogatás célja

| (11) | A szlovák hatóságok a regionális fejlődést kívánják előmozdítani a JLR nagyvállalat részére prémium alumínium járműveket előállító gyártóüzemnek a szlovákiai nyitrai régióban található Nyitrán történő létesítésére és felszerelésére irányuló beruházáshoz nyújtandó regionális támogatással; a nyitrai régió az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális támogatásra jogosult területnek minősül, ahol a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra vonatkozó szlovák regionális támogatási térkép szerint a regionális támogatás felső határa 25 %-nak felel meg (4). |
| --- | --- |

(11)

A szlovák hatóságok a regionális fejlődést kívánják előmozdítani a JLR nagyvállalat részére prémium alumínium járműveket előállító gyártóüzemnek a szlovákiai nyitrai régióban található Nyitrán történő létesítésére és felszerelésére irányuló beruházáshoz nyújtandó regionális támogatással; a nyitrai régió az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális támogatásra jogosult területnek minősül, ahol a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra vonatkozó szlovák regionális támogatási térkép szerint a regionális támogatás felső határa 25 %-nak felel meg (4).

4

2.2.   A bejelentett projekt

A bejelentett projekt

| (12) | Az 1 406 621 000 EUR névértékű (1 369 295 298 EUR jelenértékű (5)) javasolt elszámolható beruházási költségű beruházási projekt célja egy évente 150 000 db „Prémium D SUV szegmensbe” tartozó jármű (6) gyártására kapacitással rendelkező, új gépjárműgyártó üzem létrehozása. A beruházás 2015 decemberében indult és a tervek szerint 2020-ban készül el. A beruházásra a nyitrai stratégiai parkban (a továbbiakban: NSP), azaz egy megépítés alatt álló ipari parkban, olyan földterületen kerül sor, amely az NSP 2015. július 8-i létrehozásának időpontjában még túlnyomórészt magántulajdonban álló mezőgazdasági terület volt. A projekt várhatóan 2 834 új közvetlen munkahelyet teremt. |
| --- | --- |

(12)

Az 1 406 621 000 EUR névértékű (1 369 295 298 EUR jelenértékű (5)) javasolt elszámolható beruházási költségű beruházási projekt célja egy évente 150 000 db „Prémium D SUV szegmensbe” tartozó jármű (6) gyártására kapacitással rendelkező, új gépjárműgyártó üzem létrehozása. A beruházás 2015 decemberében indult és a tervek szerint 2020-ban készül el. A beruházásra a nyitrai stratégiai parkban (a továbbiakban: NSP), azaz egy megépítés alatt álló ipari parkban, olyan földterületen kerül sor, amely az NSP 2015. július 8-i létrehozásának időpontjában még túlnyomórészt magántulajdonban álló mezőgazdasági terület volt. A projekt várhatóan 2 834 új közvetlen munkahelyet teremt.

5

6

| (13) | A bejelentett beruházási projektnek a szlovák hatóságok részére benyújtott, 2015. november 24-i hivatalos támogatási kérelemben javasolt célja 150 000 járműnek megfelelő bejelentett éves gyártókapacitásra vonatkozik. A beruházási projektnek a szlovák hatóságok részére a JLR által 2015. június 25-én benyújtott támogatásikérelem-tervezetben eredetileg javasolt célja 300 000 járműnek megfelelő bejelentett éves gyártókapacitás létrehozására irányuló beruházásra vonatkozott, amely beruházást két szakaszban valósították volna meg, és amely további két, későbbiekben meghatározandó modell gyártását is magában foglalta volna. Szlovákia kifejtette, hogy 2015 őszén a JLR úgy döntött, hogy a projekt eredeti célját 150 000 járműnek megfelelő bejelentett éves gyártókapacitású üzem létrehozására szűkíti. Akkoriban még nem volt ismert, hogy az üzemben a 2. szakaszban milyen terméket gyártottak volna, és még nem történt kötelezettségvállalás a beruházás 2. szakaszra történő tervezett bővítésére sem. |
| --- | --- |

(13)

A bejelentett beruházási projektnek a szlovák hatóságok részére benyújtott, 2015. november 24-i hivatalos támogatási kérelemben javasolt célja 150 000 járműnek megfelelő bejelentett éves gyártókapacitásra vonatkozik. A beruházási projektnek a szlovák hatóságok részére a JLR által 2015. június 25-én benyújtott támogatásikérelem-tervezetben eredetileg javasolt célja 300 000 járműnek megfelelő bejelentett éves gyártókapacitás létrehozására irányuló beruházásra vonatkozott, amely beruházást két szakaszban valósították volna meg, és amely további két, későbbiekben meghatározandó modell gyártását is magában foglalta volna. Szlovákia kifejtette, hogy 2015 őszén a JLR úgy döntött, hogy a projekt eredeti célját 150 000 járműnek megfelelő bejelentett éves gyártókapacitású üzem létrehozására szűkíti. Akkoriban még nem volt ismert, hogy az üzemben a 2. szakaszban milyen terméket gyártottak volna, és még nem történt kötelezettségvállalás a beruházás 2. szakaszra történő tervezett bővítésére sem.

2.3.   A kedvezményezett

A kedvezményezett

| (14) | Az állami támogatás kedvezményezettje a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. Az eljárást megindító határozatban foglalt leírás szerint a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. 85 %-ban a Jaguar Land Rover Limited, 15 %-ban pedig a Jaguar Land Rover Holdings Limited tulajdonát képezi. A Jaguar Land Rover Limited 100 %-os tulajdonosa a Jaguar Land Rover Holdings Limited, amely viszont 100 %-ban a Jaguar Land Rover Automotive plc. tulajdonát képezi. A Jaguar Land Rover Automotive plc. közvetlen anyavállalata a Tata Motors Limited India (a továbbiakban: Tata Motors). A Tata Motors fő üzleti tevékenysége személygépkocsik, haszongépjárművek, buszok és távolsági buszok gyártását és értékesítését foglalja magában. A jelen határozatban a JLR kifejezés nem foglalja magában a Tata Motorst. |
| --- | --- |

(14)

Az állami támogatás kedvezményezettje a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. Az eljárást megindító határozatban foglalt leírás szerint a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. 85 %-ban a Jaguar Land Rover Limited, 15 %-ban pedig a Jaguar Land Rover Holdings Limited tulajdonát képezi. A Jaguar Land Rover Limited 100 %-os tulajdonosa a Jaguar Land Rover Holdings Limited, amely viszont 100 %-ban a Jaguar Land Rover Automotive plc. tulajdonát képezi. A Jaguar Land Rover Automotive plc. közvetlen anyavállalata a Tata Motors Limited India (a továbbiakban: Tata Motors). A Tata Motors fő üzleti tevékenysége személygépkocsik, haszongépjárművek, buszok és távolsági buszok gyártását és értékesítését foglalja magában. A jelen határozatban a JLR kifejezés nem foglalja magában a Tata Motorst.

| (15) | A szlovák hatóságok megerősítették – és információkkal szolgáltak, amelynek alapján a Bizottság ellenőrizte –, hogy a JLR és annak leányvállalata, a Tata Motors nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (7) értelmében vett, nehéz helyzetben lévő társaságnak. |
| --- | --- |

(15)

A szlovák hatóságok megerősítették – és információkkal szolgáltak, amelynek alapján a Bizottság ellenőrizte –, hogy a JLR és annak leányvállalata, a Tata Motors nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (7) értelmében vett, nehéz helyzetben lévő társaságnak.

7

2.4.   A támogatás összege és a támogatási intenzitás

A támogatás összege és a támogatási intenzitás

2.4.1.   A bejelentett támogatás

A bejelentett támogatás

| (16) | A 129 812 750 EUR névértékű vagy 125 046 543 EUR jelenértékű (8) bejelentett közvetlen támogatás a (12) preambulumbekezdésben említett 1 369 295 298 EUR jelenértékű elszámolható kiadásra vonatkozik, így 9,13 %-os támogatási intenzitásnak felel meg. A bejelentett regionális beruházási támogatás forrása az állami költségvetés. |
| --- | --- |

(16)

A 129 812 750 EUR névértékű vagy 125 046 543 EUR jelenértékű (8) bejelentett közvetlen támogatás a (12) preambulumbekezdésben említett 1 369 295 298 EUR jelenértékű elszámolható kiadásra vonatkozik, így 9,13 %-os támogatási intenzitásnak felel meg. A bejelentett regionális beruházási támogatás forrása az állami költségvetés.

8

2.4.2.   Az esetleges be nem jelentett további támogatás

Az esetleges be nem jelentett további támogatás

| (17) | A Bizottság az eljárást megindító határozat 3.1.2. szakaszában úgy vélte, lehetséges, hogy Szlovákia a bejelentett támogatáson kívül az NSP-ben történő – földterületek piaci áron alul történő értékesítését is magában foglaló – infrastruktúrafejlesztés, valamint a mezőgazdasági földterületek átminősítése díjának (a továbbiakban: átminősítési díj) megfizetése alóli mentesség formájában jogellenes támogatást nyújtott. A szlovák hatóságok az NSP megvalósításával az MH Invest (a továbbiakban: MHI) társaságot bízták meg; e társaság 100 %-os tulajdonosa az állam, és annak irányítását, felügyeletét és finanszírozását Szlovákia közlekedési, építésügyi és területfejlesztési minisztériuma látja el. Az MHI az NSP területeinek eredeti tulajdonosa. A szlovák hatóságok az MHI által megbízott harmadik felek révén munkálatokat, jelesül előkészítő talajhelyreállítást, közművesítést, vasúti és úthálózati csatlakozási, árvízvédelmi és talajvízkezelési munkálatokat végeznek az NSP-ben. A Železnice sloveskej republiky (a továbbiakban: szlovák vasúttársaság), amely szintén 100 %-ban állami tulajdonban álló társaság, a NSP-ben multimodális közlekedési terminált hoz létre. E munkálatok és a terminál becsült összköltsége hozzávetőlegesen 500 millió EUR. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság az eljárást megindító határozat 3.1.2. szakaszában úgy vélte, lehetséges, hogy Szlovákia a bejelentett támogatáson kívül az NSP-ben történő – földterületek piaci áron alul történő értékesítését is magában foglaló – infrastruktúrafejlesztés, valamint a mezőgazdasági földterületek átminősítése díjának (a továbbiakban: átminősítési díj) megfizetése alóli mentesség formájában jogellenes támogatást nyújtott. A szlovák hatóságok az NSP megvalósításával az MH Invest (a továbbiakban: MHI) társaságot bízták meg; e társaság 100 %-os tulajdonosa az állam, és annak irányítását, felügyeletét és finanszírozását Szlovákia közlekedési, építésügyi és területfejlesztési minisztériuma látja el. Az MHI az NSP területeinek eredeti tulajdonosa. A szlovák hatóságok az MHI által megbízott harmadik felek révén munkálatokat, jelesül előkészítő talajhelyreállítást, közművesítést, vasúti és úthálózati csatlakozási, árvízvédelmi és talajvízkezelési munkálatokat végeznek az NSP-ben. A Železnice sloveskej republiky (a továbbiakban: szlovák vasúttársaság), amely szintén 100 %-ban állami tulajdonban álló társaság, a NSP-ben multimodális közlekedési terminált hoz létre. E munkálatok és a terminál becsült összköltsége hozzávetőlegesen 500 millió EUR.

| (18) | Az eljárást megindító határozat 3.1.3. szakasza szerint a Szlovák Köztársaság kormányának a mezőgazdasági földterületek művelésből történő kivonásáért és illetéktelen használatáért fizetendő díjakról szóló, 2013. március 13-i 58. sz. rendeletének egyik módosításával (9) bevezették az átminősítési díj alóli úgynevezett „H” mentességet, amely a jelentős beruházásokról szóló 175/1999. sz. törvény (10) (a továbbiakban: jelentős beruházásokról szóló törvény) értelmében vett „jelentős beruházásként” elismert stratégiai ipari parkok építését végző, 100 %-ban állami tulajdonban álló társaságok által megvásárolt földterületekre vonatkozik. A „H” mentesség 2015. október 31-én lépett hatályba. Az NSP-t 2015. július 8-án„jelentős beruházásként” ismerték el. |
| --- | --- |

(18)

Az eljárást megindító határozat 3.1.3. szakasza szerint a Szlovák Köztársaság kormányának a mezőgazdasági földterületek művelésből történő kivonásáért és illetéktelen használatáért fizetendő díjakról szóló, 2013. március 13-i 58. sz. rendeletének egyik módosításával (9) bevezették az átminősítési díj alóli úgynevezett „H” mentességet, amely a jelentős beruházásokról szóló 175/1999. sz. törvény (10) (a továbbiakban: jelentős beruházásokról szóló törvény) értelmében vett „jelentős beruházásként” elismert stratégiai ipari parkok építését végző, 100 %-ban állami tulajdonban álló társaságok által megvásárolt földterületekre vonatkozik. A „H” mentesség 2015. október 31-én lépett hatályba. Az NSP-t 2015. július 8-án„jelentős beruházásként” ismerték el.

9

10

| (19) | Az esetleges be nem jelentett további támogatási intézkedések forrása az állami költségvetés. |
| --- | --- |

(19)

Az esetleges be nem jelentett további támogatási intézkedések forrása az állami költségvetés.

2.5.   Időtartam

Időtartam

| (20) | A bejelentett intézkedés kifizetésének időszaka 2017 és 2021 közé esik. A kedvezményezett várhatóan előnyben részesül más olyan intézkedésekből, amelyek be nem jelentett támogatásnak minősülhetnek a JLR által megvásárolt földterületre vonatkozó adásvételi szerződés és az átminősítési díj megfizetése alóli lehetséges mentesülés időpontjától kezdve, valamint a JLR által a szlovák hatóságoktól megvásárolt 185 hektár terület (a továbbiakban: JLR terület) határain kívüli infrastruktúrát érintő infrastrukturális fejlesztés időpontjától kezdve. |
| --- | --- |

(20)

A bejelentett intézkedés kifizetésének időszaka 2017 és 2021 közé esik. A kedvezményezett várhatóan előnyben részesül más olyan intézkedésekből, amelyek be nem jelentett támogatásnak minősülhetnek a JLR által megvásárolt földterületre vonatkozó adásvételi szerződés és az átminősítési díj megfizetése alóli lehetséges mentesülés időpontjától kezdve, valamint a JLR által a szlovák hatóságoktól megvásárolt 185 hektár terület (a továbbiakban: JLR terület) határain kívüli infrastruktúrát érintő infrastrukturális fejlesztés időpontjától kezdve.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKA

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKA

| (21) | A Bizottság 2017. május 24-én indította meg a hivatalos vizsgálatot. A Bizottság nem tudta kizárni, hogy a JLR a bejelentett támogatáson felül az NSP-ben történő – földterületnek a piaci áron alul történő értékesítését is magában foglaló – infrastruktúrafejlesztés, valamint az átminősítési díj megfizetése alóli mentesség formájában jogellenes támogatásban részesül. Az ennek alapját képező vizsgálat során figyelembe vette mind a bejelentett, mind pedig az esetleges be nem jelentett további támogatási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság 2017. május 24-én indította meg a hivatalos vizsgálatot. A Bizottság nem tudta kizárni, hogy a JLR a bejelentett támogatáson felül az NSP-ben történő – földterületnek a piaci áron alul történő értékesítését is magában foglaló – infrastruktúrafejlesztés, valamint az átminősítési díj megfizetése alóli mentesség formájában jogellenes támogatásban részesül. Az ennek alapját képező vizsgálat során figyelembe vette mind a bejelentett, mind pedig az esetleges be nem jelentett további támogatási intézkedéseket.

3.1.   Az esetleges be nem jelentett további támogatás

Az esetleges be nem jelentett további támogatás

3.1.1.   Az NSP részét képező földterület piaci áron alul történő átruházását is magában foglaló infrastruktúrafejlesztés formájában esetlegesen nyújtott támogatás

Az NSP részét képező földterület piaci áron alul történő átruházását is magában foglaló infrastruktúrafejlesztés formájában esetlegesen nyújtott támogatás

| (22) | A Bizottság úgy vélte, fennáll annak a lehetősége, hogy az NSP részét képező földterület JLR részére történő értékesítése olyan előnyöket foglal magában, amelyek további állami támogatásnak minősülhetnek. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság úgy vélte, fennáll annak a lehetősége, hogy az NSP részét képező földterület JLR részére történő értékesítése olyan előnyöket foglal magában, amelyek további állami támogatásnak minősülhetnek.

| (23) | Az MHI-nál – azzal, hogy az NSP jövőbeni területének eredeti tulajdonosává vált – 2016. december 31-ig már 75 millió EUR kiadás merült fel a bejelentett JLR projektnek helyt adó NSP részét képező földterület megvásárlása következtében. A terület fejlesztésével kapcsolatban is további jelentős többletkiadásai keletkeztek. Úgy tűnt ugyanakkor, hogy a JLR-nek a JLR terület megvásárlásával kapcsolatos hozzájárulása csak töredéke a megvásárlási és fejlesztési költségeknek. A földterület megvásárlásával és az NSP kialakításával kapcsolatos, Szlovákia által viselt költségek és a JLR által az NSP helyszínéül szolgáló földterületért fizetendő ár közötti különbözet miatt felmerült, hogy az NSP létrehozására szolgáló földterületek JLR-nek való eladása esetleg állami támogatást foglalt magában. |
| --- | --- |

(23)

Az MHI-nál – azzal, hogy az NSP jövőbeni területének eredeti tulajdonosává vált – 2016. december 31-ig már 75 millió EUR kiadás merült fel a bejelentett JLR projektnek helyt adó NSP részét képező földterület megvásárlása következtében. A terület fejlesztésével kapcsolatban is további jelentős többletkiadásai keletkeztek. Úgy tűnt ugyanakkor, hogy a JLR-nek a JLR terület megvásárlásával kapcsolatos hozzájárulása csak töredéke a megvásárlási és fejlesztési költségeknek. A földterület megvásárlásával és az NSP kialakításával kapcsolatos, Szlovákia által viselt költségek és a JLR által az NSP helyszínéül szolgáló földterületért fizetendő ár közötti különbözet miatt felmerült, hogy az NSP létrehozására szolgáló földterületek JLR-nek való eladása esetleg állami támogatást foglalt magában.

| (24) | Szlovákia azzal érvelt, hogy az NSP fejlesztése nem foglalhatott magában állami támogatást, mivel az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közlemény (11) 17. pontjában említett okokból közfeladatnak minősül. Szlovákia ezért azzal érvelt, hogy az NSP fejlesztése nem gazdasági tevékenység, és annak állami finanszírozása nem minősül állami támogatásnak. Szlovákia továbbá azt is állítja, hogy a JLR piaci áron vásárolná meg az NSP-ben található földterületet, és a piaci árat független szakértők által végzett értékmegállapítás alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

(24)

Szlovákia azzal érvelt, hogy az NSP fejlesztése nem foglalhatott magában állami támogatást, mivel az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közlemény (11) 17. pontjában említett okokból közfeladatnak minősül. Szlovákia ezért azzal érvelt, hogy az NSP fejlesztése nem gazdasági tevékenység, és annak állami finanszírozása nem minősül állami támogatásnak. Szlovákia továbbá azt is állítja, hogy a JLR piaci áron vásárolná meg az NSP-ben található földterületet, és a piaci árat független szakértők által végzett értékmegállapítás alapján határozzák meg.

11

| (25) | A Bizottság azonban kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az NSP fejlesztése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közlemény 17. pontjában említett helyzethez hasonló lenne, mivel e pont kizárólag olyan intézkedésekre vonatkozik, amelyek nem foglalnak magukban speciális célú infrastruktúrát. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság azonban kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az NSP fejlesztése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közlemény 17. pontjában említett helyzethez hasonló lenne, mivel e pont kizárólag olyan intézkedésekre vonatkozik, amelyek nem foglalnak magukban speciális célú infrastruktúrát.

| (26) | A Bizottság értelmezése szerint a Szlovákiának a kedvezményezettel kötött szerződéses megállapodásai azt szolgálták, hogy a JLR végleges tulajdont vagy később gyakorolható vételi jogot szerezzen az NSP szinte valamennyi, kereskedelmi szempontból hasznosítható földterületén. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság értelmezése szerint a Szlovákiának a kedvezményezettel kötött szerződéses megállapodásai azt szolgálták, hogy a JLR végleges tulajdont vagy később gyakorolható vételi jogot szerezzen az NSP szinte valamennyi, kereskedelmi szempontból hasznosítható földterületén.

| (27) | A Bizottság álláspontja szerint valamely infrastruktúra akkor speciális célú, ha azt egy előzetesen azonosított vállalkozás számára, e vállalkozás sajátos igényeire szabottan építik (12). A Bizottság előzetes álláspontja szerint az NSP az alábbi okokból a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának tekinthető: a) szerződéses feltételek alapján a társaság részére nagy területet tartottak fenn; b) a kedvezményezett előzetesen azonosított vállalkozás lehetett; és c) úgy tűnt, hogy az NSP-t a kedvezményezett sajátos igényei szerint alakították ki. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság álláspontja szerint valamely infrastruktúra akkor speciális célú, ha azt egy előzetesen azonosított vállalkozás számára, e vállalkozás sajátos igényeire szabottan építik (12). A Bizottság előzetes álláspontja szerint az NSP az alábbi okokból a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának tekinthető: a) szerződéses feltételek alapján a társaság részére nagy területet tartottak fenn; b) a kedvezményezett előzetesen azonosított vállalkozás lehetett; és c) úgy tűnt, hogy az NSP-t a kedvezményezett sajátos igényei szerint alakították ki.

12

| (28) | A Bizottság ezért úgy vélte, hogy amennyiben az NSP a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának minősül, a társaságnak szokásos piaci feltételek esetén meg kellett volna fizetnie a területfejlesztési költségeket, a ténylegesen általános infastruktúraelemekkel kapcsolatos költségek kivételével; ezen elemeket a jelen határozatban azonosítani kell. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság ezért úgy vélte, hogy amennyiben az NSP a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának minősül, a társaságnak szokásos piaci feltételek esetén meg kellett volna fizetnie a területfejlesztési költségeket, a ténylegesen általános infastruktúraelemekkel kapcsolatos költségek kivételével; ezen elemeket a jelen határozatban azonosítani kell.

| (29) | Még ha az NSP nem is minősül speciális célú infrastruktúrának, a JLR által fizetendő piaci ár meghatározásának módszere kételyekre adott okot. A Bizottság számára kérdéses volt különösen az, hogy a független szakértők által készített értékmegállapítások megfelelően tükrözték-e a Szlovákia által elvégzett és finanszírozott, a JLR számára közvetlen előnyökkel járó konkrét fejlesztési munkák értékét, és hogy a JLR az ipari parkban való tulajdonosi érdekeltségével arányos részt vállalt-e az NSP fejlesztési költségeinek megfizetésében. |
| --- | --- |

(29)

Még ha az NSP nem is minősül speciális célú infrastruktúrának, a JLR által fizetendő piaci ár meghatározásának módszere kételyekre adott okot. A Bizottság számára kérdéses volt különösen az, hogy a független szakértők által készített értékmegállapítások megfelelően tükrözték-e a Szlovákia által elvégzett és finanszírozott, a JLR számára közvetlen előnyökkel járó konkrét fejlesztési munkák értékét, és hogy a JLR az ipari parkban való tulajdonosi érdekeltségével arányos részt vállalt-e az NSP fejlesztési költségeinek megfizetésében.

3.1.2.   A mezőgazdasági földterület ipari földterületté történő átminősítése esetén fizetendő díj alóli mentesség formájában nyújtott esetleges támogatás

A mezőgazdasági földterület ipari földterületté történő átminősítése esetén fizetendő díj alóli mentesség formájában nyújtott esetleges támogatás

| (30) | A Bizottság úgy vélte, hogy a JLR a szlovák jog alapján a mezőgazdasági földterület ipari földterületté történő átminősítése esetén fizetendő díj alóli mentesség (a továbbiakban: „H” mentesség) formájában előnyhöz juthatott. A Bizottság ugyanis – annak ellenére, hogy az ügyletbe olyan, állami tulajdonban álló társaságot iktattak közbe, amelynek célja az volt, hogy harmadik felektől megvásárolja a mezőgazdasági földterületet, azt előkészítse az ipari felhasználásra, ezen belül többek között helyreállítsa a földterületet, azt közművesítse és értékesítse a beruházó részére – nem tudta kizárni, hogy a támogatás betudható a szlovák államnak, és hogy a kedvezményezett szelektív előnyhöz juthatott. Ezért a Bizottság úgy vélte, hogy a díjmentesség a JLR-nek nyújtott, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülhet. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság úgy vélte, hogy a JLR a szlovák jog alapján a mezőgazdasági földterület ipari földterületté történő átminősítése esetén fizetendő díj alóli mentesség (a továbbiakban: „H” mentesség) formájában előnyhöz juthatott. A Bizottság ugyanis – annak ellenére, hogy az ügyletbe olyan, állami tulajdonban álló társaságot iktattak közbe, amelynek célja az volt, hogy harmadik felektől megvásárolja a mezőgazdasági földterületet, azt előkészítse az ipari felhasználásra, ezen belül többek között helyreállítsa a földterületet, azt közművesítse és értékesítse a beruházó részére – nem tudta kizárni, hogy a támogatás betudható a szlovák államnak, és hogy a kedvezményezett szelektív előnyhöz juthatott. Ezért a Bizottság úgy vélte, hogy a díjmentesség a JLR-nek nyújtott, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülhet.

3.2.   A bejelentett támogatás összeegyeztethetősége

A bejelentett támogatás összeegyeztethetősége

3.2.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (31) | A Bizottság az előzetes vizsgálat alapján nem tudta megállapítani, hogy a bejelentett regionális támogatás megfelel a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020) (13) (a továbbiakban: RTI) rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság az előzetes vizsgálat alapján nem tudta megállapítani, hogy a bejelentett regionális támogatás megfelel a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020) (13) (a továbbiakban: RTI) rendelkezéseinek.

13

| (32) | Közelebbről, a Bizottság nem tudott arra a következtetésre jutni, hogy a bejelentett regionális támogatási intézkedés teljesíti az RTI-ban rögzített minimumkövetelményeket, ezért kételyét fejezte ki a) az elszámolható beruházási költségeknek látszólag részét képező egyes elemek elszámolhatóságát; b) a támogatás ösztönző hatását; c) a támogatás arányosságát; d) az uniós kohézióra gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás felmerülését; és e) az RTI 119. pontja szerinti, a kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatások felmerülését illetően, mivel túlléphetik a támogatási intenzitás felső határát. Ezenfelül a Bizottság úgy vélte, hogy az infrastruktúrafejlesztés és az átminősítési díj megfizetése alóli mentesség esetleges további támogatási elemei hatással lehetnek különösen a bejelentett támogatás arányosságára és a maximális támogatási intenzitás felső határának való megfelelésre. |
| --- | --- |

(32)

Közelebbről, a Bizottság nem tudott arra a következtetésre jutni, hogy a bejelentett regionális támogatási intézkedés teljesíti az RTI-ban rögzített minimumkövetelményeket, ezért kételyét fejezte ki a) az elszámolható beruházási költségeknek látszólag részét képező egyes elemek elszámolhatóságát; b) a támogatás ösztönző hatását; c) a támogatás arányosságát; d) az uniós kohézióra gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás felmerülését; és e) az RTI 119. pontja szerinti, a kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatások felmerülését illetően, mivel túlléphetik a támogatási intenzitás felső határát. Ezenfelül a Bizottság úgy vélte, hogy az infrastruktúrafejlesztés és az átminősítési díj megfizetése alóli mentesség esetleges további támogatási elemei hatással lehetnek különösen a bejelentett támogatás arányosságára és a maximális támogatási intenzitás felső határának való megfelelésre.

3.2.2.   A „céltartalékképzési költségek” beruházási költségként való elszámolhatósága

A „céltartalékképzési költségek” beruházási költségként való elszámolhatósága

| (33) | A Bizottság megjegyezte, hogy a bejelentett elszámolható költségek tartalmaznak egy („váratlan túlköltekezésként” leírt) „céltartalék” tételt, amely legalább [60–85] millió GBP ([72–102] millió EUR (14)) összegnek felel meg. A Bizottság kételyét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a „céltartalékképzési költségek” a regionális beruházási támogatás szempontjából elszámolhatóak-e. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság megjegyezte, hogy a bejelentett elszámolható költségek tartalmaznak egy („váratlan túlköltekezésként” leírt) „céltartalék” tételt, amely legalább [60–85] millió GBP ([72–102] millió EUR (14)) összegnek felel meg. A Bizottság kételyét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a „céltartalékképzési költségek” a regionális beruházási támogatás szempontjából elszámolhatóak-e.

14

3.2.3.   A bejelentett regionális támogatás ösztönző hatásának hiánya

A bejelentett regionális támogatás ösztönző hatásának hiánya

| (34) | A Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett regionális támogatás ösztönző hatású lenne, vagyis hogy az szükséges lett volna ahhoz, hogy a JLR beruházását Nyitrára vonzza. A Bizottság nem volt meggyőződve arról, hogy a JLR helyszínre vonatkozó döntését előkészítő folyamattal kapcsolatban benyújtott dokumentáció igazolja, hogy a döntés meghozatalakor Mexikó hiteles alternatív forgatókönyvet jelentett. Közelebbről, a Bizottság az igazgatótanács tagjainak 2015. januárban, külső helyszínen tartott ülésével kapcsolatos dokumentumokban utalásokat talált arra vonatkozóan, hogy a JLR két üzem különböző helyszíneken történő megépítését tervezi, valamint a mexikói helyszínhez képest az európai helyszínekre vonatkozó értékelés is eltérő részletességű volt. Emellett úgy tűnt, hogy a mexikói alternatíva jelentős késedelemmel járna. A Bizottság úgy vélte, hogy Nyitra valójában a mexikói helyszín helyett a lengyelországi Jaworban található alternatív helyszínnel versenghetett az új JLR üzemért. A támogatás ösztönző hatását megkérdőjelezte továbbá a Mexikó és Nyitra közötti, nettó jelenértékbeli jelentős különbség, amelyet a bejelentett regionális támogatás csak részben kompenzált. A Bizottság ezért nem tudta kizárni, hogy a JLR Mexikó helyett Nyitrára eső választásával kapcsolatos stratégiai megfontolások meghatározó jellegűek voltak Nyitra választását illetően, vagyis Nyitrán a beruházást a bejelentett támogatás jelen értéken 125 millió EUR-t kitevő összege nélkül is, vagy legalábbis alacsonyabb összeg esetén is megvalósították volna. A JLR stratégiai megfontolásait a következők alkották: a) a JLR központjától számított távolság; b) időbeli késedelem; c) Mexikóban a természeti katasztrófák vulkanikus tevékenység miatti kockázata; d) politikai instabilitás, kormányzati hatékonyság és korrupciós kockázat; e) márkaértékkel kapcsolatos megfontolások; és f) uniós befektetés az Egyesült Királyság Unióból történő kilépése lehetőségének fedezése céljából. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett regionális támogatás ösztönző hatású lenne, vagyis hogy az szükséges lett volna ahhoz, hogy a JLR beruházását Nyitrára vonzza. A Bizottság nem volt meggyőződve arról, hogy a JLR helyszínre vonatkozó döntését előkészítő folyamattal kapcsolatban benyújtott dokumentáció igazolja, hogy a döntés meghozatalakor Mexikó hiteles alternatív forgatókönyvet jelentett. Közelebbről, a Bizottság az igazgatótanács tagjainak 2015. januárban, külső helyszínen tartott ülésével kapcsolatos dokumentumokban utalásokat talált arra vonatkozóan, hogy a JLR két üzem különböző helyszíneken történő megépítését tervezi, valamint a mexikói helyszínhez képest az európai helyszínekre vonatkozó értékelés is eltérő részletességű volt. Emellett úgy tűnt, hogy a mexikói alternatíva jelentős késedelemmel járna. A Bizottság úgy vélte, hogy Nyitra valójában a mexikói helyszín helyett a lengyelországi Jaworban található alternatív helyszínnel versenghetett az új JLR üzemért. A támogatás ösztönző hatását megkérdőjelezte továbbá a Mexikó és Nyitra közötti, nettó jelenértékbeli jelentős különbség, amelyet a bejelentett regionális támogatás csak részben kompenzált. A Bizottság ezért nem tudta kizárni, hogy a JLR Mexikó helyett Nyitrára eső választásával kapcsolatos stratégiai megfontolások meghatározó jellegűek voltak Nyitra választását illetően, vagyis Nyitrán a beruházást a bejelentett támogatás jelen értéken 125 millió EUR-t kitevő összege nélkül is, vagy legalábbis alacsonyabb összeg esetén is megvalósították volna. A JLR stratégiai megfontolásait a következők alkották: a) a JLR központjától számított távolság; b) időbeli késedelem; c) Mexikóban a természeti katasztrófák vulkanikus tevékenység miatti kockázata; d) politikai instabilitás, kormányzati hatékonyság és korrupciós kockázat; e) márkaértékkel kapcsolatos megfontolások; és f) uniós befektetés az Egyesült Királyság Unióból történő kilépése lehetőségének fedezése céljából.

3.2.4.   Az arányosság hiánya

Az arányosság hiánya

| (35) | mivel a bejelentett támogatás Szlovákia jelenlegi regionális támogatási térképe alapján alig valamivel marad a Nyitrában megvalósított adott méretű beruházásra nyújtható maximális támogatási összeghatár alatt (a továbbiakban: kiigazított támogatási összeg), a Bizottságnak kétségei támadtak azzal kapcsolatban, hogy a teljes támogatási összeg akkor is arányos lenne-e, ha a JLR valójában az esetleges további támogatási elemekben is részesült volna. Ezenfelül a Bizottság kételkedett abban, hogy a 413 millió EUR-t kitevő arányossági felső határt, jelesül a Mexikó és Szlovákia alternatíva életképessége közötti, a JLR által kiszámított eltérést, amely az RTI-ban rögzített két arányossági felső határ egyike (15), „már jóval alacsonyabb szinten nem lehetett volna elérni”. |
| --- | --- |

(35)

mivel a bejelentett támogatás Szlovákia jelenlegi regionális támogatási térképe alapján alig valamivel marad a Nyitrában megvalósított adott méretű beruházásra nyújtható maximális támogatási összeghatár alatt (a továbbiakban: kiigazított támogatási összeg), a Bizottságnak kétségei támadtak azzal kapcsolatban, hogy a teljes támogatási összeg akkor is arányos lenne-e, ha a JLR valójában az esetleges további támogatási elemekben is részesült volna. Ezenfelül a Bizottság kételkedett abban, hogy a 413 millió EUR-t kitevő arányossági felső határt, jelesül a Mexikó és Szlovákia alternatíva életképessége közötti, a JLR által kiszámított eltérést, amely az RTI-ban rögzített két arányossági felső határ egyike (15), „már jóval alacsonyabb szinten nem lehetett volna elérni”.

15

már jóval alacsonyabb szinten nem lehetett volna elérni

3.2.5.   Nyilvánvaló negatív hatások – kohézióellenes hatás

Nyilvánvaló negatív hatások – kohézióellenes hatás

| (36) | A Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a mexikói helyszín hiteles alternatíva volt-e és valójában nem a lengyelországi Jawor volt-e az alternatív helyszín. Belső vállalati számítások azt mutatták, hogy beruházás jövedelmezőbb lett volna Jaworban, amely olyan régióban található, hol ugyanaz a regionális támogatási intenzitás felső határa, mint Nyitra esetében, vagyis 25 %. A Bizottság ezért előzetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy amennyiben a mexikói alternatíva nem bizonyulna hitelesnek és Nitra tényleges alternatívájának Jawor minősülne, nem zárható ki, hogy a Szlovákia által a JLR részére nyújtott támogatási csomag az RTI 121. pontja alapján nyilvánvaló negatív hatással rendelkezik. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a mexikói helyszín hiteles alternatíva volt-e és valójában nem a lengyelországi Jawor volt-e az alternatív helyszín. Belső vállalati számítások azt mutatták, hogy beruházás jövedelmezőbb lett volna Jaworban, amely olyan régióban található, hol ugyanaz a regionális támogatási intenzitás felső határa, mint Nyitra esetében, vagyis 25 %. A Bizottság ezért előzetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy amennyiben a mexikói alternatíva nem bizonyulna hitelesnek és Nitra tényleges alternatívájának Jawor minősülne, nem zárható ki, hogy a Szlovákia által a JLR részére nyújtott támogatási csomag az RTI 121. pontja alapján nyilvánvaló negatív hatással rendelkezik.

3.2.6.   A kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás – a maximális támogatási intenzitás felső határának túllépése

A kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás – a maximális támogatási intenzitás felső határának túllépése

| (37) | A bejelentett regionális támogatás jelenértéken számítva prima facie a Nyitra régióban megvalósított adott méretű beruházás esetében maximálisan megengedhető támogatási intenzitásnál alacsonyabb támogatási intenzitást eredményez. Minden további, infrastruktúrafejlesztés formájában nyújtott támogatási elem – köztük a piaci értéken alul történő átruházás vagy az átminősítési díj alóli mentesség, illetve mindkettő – esetén azonban a teljes támogatási összeg a megengedhető támogatási intenzitási szint fölé emelkedne, így az RTI 119. pontja értelmében a kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatásnak minősülne. Mivel a Bizottság nem tudta kizárni a további támogatási elemek létezését, kételyét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a támogatási intézkedés egésze nem eredményez-e a kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatást. |
| --- | --- |

(37)

A bejelentett regionális támogatás jelenértéken számítva prima facie a Nyitra régióban megvalósított adott méretű beruházás esetében maximálisan megengedhető támogatási intenzitásnál alacsonyabb támogatási intenzitást eredményez. Minden további, infrastruktúrafejlesztés formájában nyújtott támogatási elem – köztük a piaci értéken alul történő átruházás vagy az átminősítési díj alóli mentesség, illetve mindkettő – esetén azonban a teljes támogatási összeg a megengedhető támogatási intenzitási szint fölé emelkedne, így az RTI 119. pontja értelmében a kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatásnak minősülne. Mivel a Bizottság nem tudta kizárni a további támogatási elemek létezését, kételyét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a támogatási intézkedés egésze nem eredményez-e a kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatást.

prima facie

4.   SZLOVÁKIA ÉSZREVÉTELEI

SZLOVÁKIA ÉSZREVÉTELEI

4.1.   Szlovákia észrevételei az esetleges be nem jelentett további támogatással kapcsolatban

Szlovákia észrevételei az esetleges be nem jelentett további támogatással kapcsolatban

4.1.1.   Az NSP részét képező földterület piaci áron alul történő átruházását is magában foglaló infrastruktúrafejlesztés formájában esetlegesen nyújtott támogatás

Az NSP részét képező földterület piaci áron alul történő átruházását is magában foglaló infrastruktúrafejlesztés formájában esetlegesen nyújtott támogatás

| (38) | A szlovák hatóságok szerint az NSP több okból sem minősül a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának. Azzal érvelnek, hogy az NSP-t alkotó földterületet már jóval azelőtt kijelölték ipari felhasználásra, hogy a JLR elkezdett volna helyszínt keresni, és hogy a szlovák hatóságok az NSP beépítetlen területeit előzőleg felkínálták más beruházók részére. Ezenfelül a szlovák hatóságok azzal érvelnek, hogy a JLR nem tulajdonosa az NSP-nek és az NSP tekintetében kizárólagos engedéllyel vagy koncesszióval sem rendelkezik, továbbá, hogy a JLR ténylegesen nem gyakorol kizárólagos ellenőrzést az NSP felett. Ezenfelül azzal érvelnek, hogy a JLR Nyitra mellett szóló döntésében valójában szerepet játszott az, hogy az NSP létező ipari fejlesztéssel rendelkező, ipari övezetbe besorolt terület, nem pedig fordítva, és hogy a szlovák hatóságoknak az NSP fejlesztésével kapcsolatos megközelítése olyan általános gyakorlat, amelyet Szlovákia és más tagállamok is arra használnak, hogy a területfejlesztés maximalizálása mellett elkerüljék a felesleges állami kiadásokat. |
| --- | --- |

(38)

A szlovák hatóságok szerint az NSP több okból sem minősül a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának. Azzal érvelnek, hogy az NSP-t alkotó földterületet már jóval azelőtt kijelölték ipari felhasználásra, hogy a JLR elkezdett volna helyszínt keresni, és hogy a szlovák hatóságok az NSP beépítetlen területeit előzőleg felkínálták más beruházók részére. Ezenfelül a szlovák hatóságok azzal érvelnek, hogy a JLR nem tulajdonosa az NSP-nek és az NSP tekintetében kizárólagos engedéllyel vagy koncesszióval sem rendelkezik, továbbá, hogy a JLR ténylegesen nem gyakorol kizárólagos ellenőrzést az NSP felett. Ezenfelül azzal érvelnek, hogy a JLR Nyitra mellett szóló döntésében valójában szerepet játszott az, hogy az NSP létező ipari fejlesztéssel rendelkező, ipari övezetbe besorolt terület, nem pedig fordítva, és hogy a szlovák hatóságoknak az NSP fejlesztésével kapcsolatos megközelítése olyan általános gyakorlat, amelyet Szlovákia és más tagállamok is arra használnak, hogy a területfejlesztés maximalizálása mellett elkerüljék a felesleges állami kiadásokat.

| (39) | A szlovák hatóságok tisztázták, hogy milyen történeti előzmények vezettek az NSP-hez. A „stratégiai park” kifejezést, így a „nyitrai stratégiai park” kifejezést is először 1999-ben, a jelentős beruházásokról szóló törvényben vezették be. Az NSP 704 hektár területből áll, amelyre vonatkozóan a szlovák hatóságok kisajátítási joggal rendelkeznek a meglévő észak-nyitrai ipari parkkal (16) szomszédos stratégiai park megvalósítása érdekében. A két park együttesen képezi az Észak-Nyitra néven ismert integrált ipari övezetet. Az NSP öt önkormányzat, jelesül Nyitra és Luzianky, kis részben pedig Cakajovce, Zbehy és Jelsovce területén helyezkedik el. |
| --- | --- |

(39)

A szlovák hatóságok tisztázták, hogy milyen történeti előzmények vezettek az NSP-hez. A „stratégiai park” kifejezést, így a „nyitrai stratégiai park” kifejezést is először 1999-ben, a jelentős beruházásokról szóló törvényben vezették be. Az NSP 704 hektár területből áll, amelyre vonatkozóan a szlovák hatóságok kisajátítási joggal rendelkeznek a meglévő észak-nyitrai ipari parkkal (16) szomszédos stratégiai park megvalósítása érdekében. A két park együttesen képezi az Észak-Nyitra néven ismert integrált ipari övezetet. Az NSP öt önkormányzat, jelesül Nyitra és Luzianky, kis részben pedig Cakajovce, Zbehy és Jelsovce területén helyezkedik el.

16

| (40) | Először Nyitra régió 1998. évi övezeti tervében (17) fogalmazták meg a Nyitra régióban található ipari terület fejlesztésének szükségességét. Nyitra és Luzianky önkormányzatát jövőbeni ipari központként azonosították. |
| --- | --- |

(40)

Először Nyitra régió 1998. évi övezeti tervében (17) fogalmazták meg a Nyitra régióban található ipari terület fejlesztésének szükségességét. Nyitra és Luzianky önkormányzatát jövőbeni ipari központként azonosították.

17

| (41) | A szlovák kormány az ipari fejlődés elősegítése érdekében elismerte, hogy módot kell találnia arra, hogy megoldja a földterületek széttöredezett tulajdonosi szerkezetének problémáját, amely akadályát képezte a nagy beruházási projektek odavonzásának. Szlovákiában a földterületek tulajdonosi szerkezete igen széttöredezett a történeti öröklési jogszabályok miatt, mivel a testvérek a szüleik földjét egyenlő arányban örökölték. Ez számos társtulajdonossal rendelkező, kisméretű, széttöredezett telkekhez vezetett. Szlovákia ezért 1999-ben elfogadta a jelentős beruházásokról szóló törvényt, amely a jelentős beruházások részére igazolások kibocsátásra irányuló eljárást szabályozza annak érdekében, hogy elősegítse a nagy beruházási projektek megvalósítását szolgáló földterületek megvásárlását. |
| --- | --- |

(41)

A szlovák kormány az ipari fejlődés elősegítése érdekében elismerte, hogy módot kell találnia arra, hogy megoldja a földterületek széttöredezett tulajdonosi szerkezetének problémáját, amely akadályát képezte a nagy beruházási projektek odavonzásának. Szlovákiában a földterületek tulajdonosi szerkezete igen széttöredezett a történeti öröklési jogszabályok miatt, mivel a testvérek a szüleik földjét egyenlő arányban örökölték. Ez számos társtulajdonossal rendelkező, kisméretű, széttöredezett telkekhez vezetett. Szlovákia ezért 1999-ben elfogadta a jelentős beruházásokról szóló törvényt, amely a jelentős beruházások részére igazolások kibocsátásra irányuló eljárást szabályozza annak érdekében, hogy elősegítse a nagy beruházási projektek megvalósítását szolgáló földterületek megvásárlását.

| (42) | Az ipari terület fejlesztésének szükségességét 2003-ban ismételten megerősítették, amikor Nyitra település a 2003. július 16-i 690. sz. kormányhatározatban elismert, „Az ipari parkok Szlovák Köztársaság kiválasztott területein történő elhelyezésére vonatkozó tanulmányban” szerepelt az ajánlott helyszínek felsorolásában. Ez 231 hektárnyi területet érintett. Nyitra régió 2004-ben megjelölte azt a területet, ahol a mezőgazdasági földterületet ipari felhasználás céljából átminősíteni tervezte. Ez a terület földrajzilag délen magában foglalta az észak-nyitrai ipari parkot, kiterjedt a déli területre és a JLR terület nagy részére. Ezenfelül 2004-ben a 88/2004 kormányhatározattal Nyitra, valamint Szlovákia-szerte különböző más városok regionális fejlesztését szolgáló pénzügyi intézkedéseket fogadtak el, hogy lehetővé tegyék a beruházások odavonzásához szükséges műszaki infrastruktúra kiépítését. 2006-ban Luzianky önkormányzata elfogadta a 2006. évi övezeti tervét, amely 106 hektárnyi földterületet az észak-nyitrai ipari övezethez való hozzácsatolás céljára tartott fenn. |
| --- | --- |

(42)

Az ipari terület fejlesztésének szükségességét 2003-ban ismételten megerősítették, amikor Nyitra település a 2003. július 16-i 690. sz. kormányhatározatban elismert, „Az ipari parkok Szlovák Köztársaság kiválasztott területein történő elhelyezésére vonatkozó tanulmányban” szerepelt az ajánlott helyszínek felsorolásában. Ez 231 hektárnyi területet érintett. Nyitra régió 2004-ben megjelölte azt a területet, ahol a mezőgazdasági földterületet ipari felhasználás céljából átminősíteni tervezte. Ez a terület földrajzilag délen magában foglalta az észak-nyitrai ipari parkot, kiterjedt a déli területre és a JLR terület nagy részére. Ezenfelül 2004-ben a 88/2004 kormányhatározattal Nyitra, valamint Szlovákia-szerte különböző más városok regionális fejlesztését szolgáló pénzügyi intézkedéseket fogadtak el, hogy lehetővé tegyék a beruházások odavonzásához szükséges műszaki infrastruktúra kiépítését. 2006-ban Luzianky önkormányzata elfogadta a 2006. évi övezeti tervét, amely 106 hektárnyi földterületet az észak-nyitrai ipari övezethez való hozzácsatolás céljára tartott fenn.

| (43) | 2007-ben letelepedtek az első társaságok az észak-nyitrai ipari parkban. A Sony, későbbi ismert nevén Foxconn lett az egyik fő beruházó. 2011-ben övezeti besorolásra vonatkozó határozatot hoztak annak érdekében, hogy az R1 országutat az ipari övezet területéhez kapcsolják. |
| --- | --- |

(43)

2007-ben letelepedtek az első társaságok az észak-nyitrai ipari parkban. A Sony, későbbi ismert nevén Foxconn lett az egyik fő beruházó. 2011-ben övezeti besorolásra vonatkozó határozatot hoztak annak érdekében, hogy az R1 országutat az ipari övezet területéhez kapcsolják.

| (44) | Nyitra régió 2012. évi övezeti terve megerősítette, hogy az észak-nyitrai ipari övezetet „ipari park vagy ipari gyártóegységek elhelyezésére alkalmas területnek jelölték ki. Ezt a területet teljesen nem építették be és az fejlesztési potenciállal rendelkezik”. A szlovák kormány elismerte, hogy a széttöredezett tulajdonosi szerkezet által előidézett beruházási akadály kezeléséhez több intézkedésre van szükség. A jelentős beruházásokról szóló törvényt ezért 2013-ban olyan rendelkezésekkel módosították, amelyek lehetővé tették a jelentős beruházások megvalósítási folyamatának felgyorsítását azzal, hogy a jelentős beruházásokra vonatkozó igazolás rugalmasabb folyamatát állapították meg és csökkentették az eljárási bürokráciát. |
| --- | --- |

(44)

Nyitra régió 2012. évi övezeti terve megerősítette, hogy az észak-nyitrai ipari övezetet „ipari park vagy ipari gyártóegységek elhelyezésére alkalmas területnek jelölték ki. Ezt a területet teljesen nem építették be és az fejlesztési potenciállal rendelkezik”. A szlovák kormány elismerte, hogy a széttöredezett tulajdonosi szerkezet által előidézett beruházási akadály kezeléséhez több intézkedésre van szükség. A jelentős beruházásokról szóló törvényt ezért 2013-ban olyan rendelkezésekkel módosították, amelyek lehetővé tették a jelentős beruházások megvalósítási folyamatának felgyorsítását azzal, hogy a jelentős beruházásokra vonatkozó igazolás rugalmasabb folyamatát állapították meg és csökkentették az eljárási bürokráciát.

ipari park vagy ipari gyártóegységek elhelyezésére alkalmas területnek jelölték ki

Ezt a területet teljesen nem építették be és az fejlesztési potenciállal rendelkezik

| (45) | 2014-ben Luzianky önkormányzata módosította a 2006. évi övezeti tervét annak érdekében, hogy az ipari övezet rá eső, 158 hektár méretű területének részletes tervezett fejlesztését elősegítse, mivel egy ipari beruházó érdeklődött a terület után, azonban végül úgy döntött, hogy máshol végez beruházást. A 2014. évi Luzianky övezeti terv részletes infrastruktúrafejlesztési terveket határozott meg annak érdekében, hogy a területet ipari felhasználásra készítse elő. A terület javasolt városfejlesztési koncepciójának egyik alapelvét a javasolt fejlesztési területeknek funkcionális és térbeli szempontból az észak-nyitrai ipari park területéhez való hozzákapcsolása képezte. Az övezeti terv kifejezetten megjelölte a földterület fejlesztési korlátait és igényeit, köztük a közlekedési kapcsolatok, a vasúti sín védőövezete, a Nyitra folyó bio-folyosó és a magas talajvízszint kezelése iránti igényt, a tározók és szivattyúállomások kiépítésének szükségletét, az ivóvízellátás biztosításának szükségletét, a közös szennyvízcsatorna, a csapadékvízzel szembeni védelem, a magas nyomású csőhálózat meglétének, valamint a hírközlési hálózathoz való csatlakozás szükségességét. |
| --- | --- |

(45)

2014-ben Luzianky önkormányzata módosította a 2006. évi övezeti tervét annak érdekében, hogy az ipari övezet rá eső, 158 hektár méretű területének részletes tervezett fejlesztését elősegítse, mivel egy ipari beruházó érdeklődött a terület után, azonban végül úgy döntött, hogy máshol végez beruházást. A 2014. évi Luzianky övezeti terv részletes infrastruktúrafejlesztési terveket határozott meg annak érdekében, hogy a területet ipari felhasználásra készítse elő. A terület javasolt városfejlesztési koncepciójának egyik alapelvét a javasolt fejlesztési területeknek funkcionális és térbeli szempontból az észak-nyitrai ipari park területéhez való hozzákapcsolása képezte. Az övezeti terv kifejezetten megjelölte a földterület fejlesztési korlátait és igényeit, köztük a közlekedési kapcsolatok, a vasúti sín védőövezete, a Nyitra folyó bio-folyosó és a magas talajvízszint kezelése iránti igényt, a tározók és szivattyúállomások kiépítésének szükségletét, az ivóvízellátás biztosításának szükségletét, a közös szennyvízcsatorna, a csapadékvízzel szembeni védelem, a magas nyomású csőhálózat meglétének, valamint a hírközlési hálózathoz való csatlakozás szükségességét.

| (46) | 2015. május 27-én a szlovák kormány új jogalkotási kezdeményezést indított, hogy megteremtse annak előfeltételeit, hogy egy 100 %-ban állami tulajdonban álló vállalkozás, amely a földterület előkészítéséért, ezen belül a szükséges infrastruktúra kiépítéséért felelős, ún. stratégiai ipari és technológiai parkokat hozhasson létre. E kezdeményezés eredményeként megszületett a jelentős beruházásokról szóló törvény 2015. június 30-i 154/2015. sz. módosítása. Ezzel egy időben az 58. sz. rendeletnek az eljárást megindító határozat 10. pontjában említett módosítását (18) kezdeményezték. 2015. július 8-án (19) a szlovák kormány kiállította a jelentős beruházásra vonatkozó igazolást az NSP megépítéséhez. |
| --- | --- |

(46)

2015. május 27-én a szlovák kormány új jogalkotási kezdeményezést indított, hogy megteremtse annak előfeltételeit, hogy egy 100 %-ban állami tulajdonban álló vállalkozás, amely a földterület előkészítéséért, ezen belül a szükséges infrastruktúra kiépítéséért felelős, ún. stratégiai ipari és technológiai parkokat hozhasson létre. E kezdeményezés eredményeként megszületett a jelentős beruházásokról szóló törvény 2015. június 30-i 154/2015. sz. módosítása. Ezzel egy időben az 58. sz. rendeletnek az eljárást megindító határozat 10. pontjában említett módosítását (18) kezdeményezték. 2015. július 8-án (19) a szlovák kormány kiállította a jelentős beruházásra vonatkozó igazolást az NSP megépítéséhez.

18

19

| (47) | A szlovák hatóságok úgy vélik, hogy mivel ipari övezetfelosztásokat hoztak létre, továbbá olyan iparfejlesztési stratégiával rendelkeztek, amely az észak-nyitrai ipari park révén már részben megvalósult, ezenkívül a terület fennmaradó részének fejlesztése céljából részletes fizikai terveket dolgoztak ki és zöld mezős beruházási lehetőségeket kínáltak fel más beruházók részére, nem lehet azzal érvelni, hogy az NSP-t a JLR mint előzetesen azonosított vállalkozás részére fejlesztették. Ezenfelül a szlovák hatóságok hangsúlyozták, hogy az NSP fejlesztését eredményező történeti fejlemények minden egyes lépésére az előtt került sor, hogy a JLR döntött volna az üzemének helyszínéről, és jóval azelőtt, hogy a JLR szerződésben vállalta volna, hogy Nyitrán helyezi el az üzemet. |
| --- | --- |

(47)

A szlovák hatóságok úgy vélik, hogy mivel ipari övezetfelosztásokat hoztak létre, továbbá olyan iparfejlesztési stratégiával rendelkeztek, amely az észak-nyitrai ipari park révén már részben megvalósult, ezenkívül a terület fennmaradó részének fejlesztése céljából részletes fizikai terveket dolgoztak ki és zöld mezős beruházási lehetőségeket kínáltak fel más beruházók részére, nem lehet azzal érvelni, hogy az NSP-t a JLR mint előzetesen azonosított vállalkozás részére fejlesztették. Ezenfelül a szlovák hatóságok hangsúlyozták, hogy az NSP fejlesztését eredményező történeti fejlemények minden egyes lépésére az előtt került sor, hogy a JLR döntött volna az üzemének helyszínéről, és jóval azelőtt, hogy a JLR szerződésben vállalta volna, hogy Nyitrán helyezi el az üzemet.

| (48) | A szlovák hatóságok a JLR több olyan dokumentumára hivatkoznak, amelyek bizonyítják, hogy a JLR helyszínre vonatkozó értékelését pozitívan befolyásolták az NSP korábbi fejlesztési tervei és az, hogy már létezett egy ipari park, és hogy az azzal szomszédos terület a bővítés céljára igénybe vehető, ipari övezeti besorolású terület volt. Például 2015. április 27-én Nyitra a harmadik helyen szerepelt, de az egyik pozitív tényezőt az jelentette, hogy „[k]ialakított ipari ingatlanon létrehozott telephelyről” lenne szó. |
| --- | --- |

(48)

A szlovák hatóságok a JLR több olyan dokumentumára hivatkoznak, amelyek bizonyítják, hogy a JLR helyszínre vonatkozó értékelését pozitívan befolyásolták az NSP korábbi fejlesztési tervei és az, hogy már létezett egy ipari park, és hogy az azzal szomszédos terület a bővítés céljára igénybe vehető, ipari övezeti besorolású terület volt. Például 2015. április 27-én Nyitra a harmadik helyen szerepelt, de az egyik pozitív tényezőt az jelentette, hogy „[k]ialakított ipari ingatlanon létrehozott telephelyről” lenne szó.

[k]ialakított ipari ingatlanon létrehozott telephelyről

| (49) | Ezenfelül a szlovák hatóságok kifejtették, hogy a JLR terület és az ahhoz kapcsolódó munkák nem a JLR sajátos igényeihez igazodtak. |
| --- | --- |

(49)

Ezenfelül a szlovák hatóságok kifejtették, hogy a JLR terület és az ahhoz kapcsolódó munkák nem a JLR sajátos igényeihez igazodtak.

| (50) | A Szlovákia és JLR által 2015. december 11-én aláírt beruházási megállapodásban (a továbbiakban: beruházási megállapodás) említett felügyeleti jogok kizárólag a talajhelyreállítási munkálatok elvégzésére vonatkoznak. Az MHI-nak el kell végeznie bizonyos munkálatokat annak biztosítása érdekében, hogy a földterület megfeleljen az MHI és a JLR által elfogadott, az értékesítési ár alapját képező követelménynek. A szlovák hatóságok szerint az említett felügyeleti jogokat általános projektirányítási megfontolások, nem pedig a tevékenységhez kapcsolódó fejlesztési követelmények indokolták. Az MHI nem köteles a JLR esetleges visszajelzését figyelembe venni. Az MHI-nak kizárólag a JLR terület helyreállítási munkálataira vonatkozó tervrajzokról és leírásokról kell visszajelzést kérnie. E jogok nem terjednek ki a munkálatok végrehajtásának utólagos ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(50)

A Szlovákia és JLR által 2015. december 11-én aláírt beruházási megállapodásban (a továbbiakban: beruházási megállapodás) említett felügyeleti jogok kizárólag a talajhelyreállítási munkálatok elvégzésére vonatkoznak. Az MHI-nak el kell végeznie bizonyos munkálatokat annak biztosítása érdekében, hogy a földterület megfeleljen az MHI és a JLR által elfogadott, az értékesítési ár alapját képező követelménynek. A szlovák hatóságok szerint az említett felügyeleti jogokat általános projektirányítási megfontolások, nem pedig a tevékenységhez kapcsolódó fejlesztési követelmények indokolták. Az MHI nem köteles a JLR esetleges visszajelzését figyelembe venni. Az MHI-nak kizárólag a JLR terület helyreállítási munkálataira vonatkozó tervrajzokról és leírásokról kell visszajelzést kérnie. E jogok nem terjednek ki a munkálatok végrehajtásának utólagos ellenőrzésére.

| (51) | Ezenfelül a szlovák hatóságok pontosították az NSP-hez kapcsolódó infrastrukturális munkálatok természetét. Az ipari parkok állami fejlesztését magában foglaló korábbi projektekhez hasonlóan e munkálatok célja az volt, hogy a parkban lévő összes társaság számára infrastrukturális szolgáltatásokat, köztük a közművekhez való hozzáférést és közúti/vasúti csatlakozásokat biztosítsanak. Az infrastrukturális munkálatok a következő elemeket foglalják magukban:






  a) | 221 millió EUR értékű előkészítő talajhelyreállítási munkálatok, amelyek nem haladják meg az állami föld beépíthetővé tételéhez szükséges általános fejlesztési munkálatokat. Az általános fejlesztést meghaladó valamennyi munkálatért a JLR fizet és azok a beruházási megállapodásban vannak felsorolva. Ezek belső utakhoz vagy külön alapozásokhoz hasonló olyan elemeket tartalmaznak, amelyek az épületszerkezetek jelentette, JLR által meghatározott terhelés felvételéhez szükségesek; |
| --- | --- | --- |

(51)

Ezenfelül a szlovák hatóságok pontosították az NSP-hez kapcsolódó infrastrukturális munkálatok természetét. Az ipari parkok állami fejlesztését magában foglaló korábbi projektekhez hasonlóan e munkálatok célja az volt, hogy a parkban lévő összes társaság számára infrastrukturális szolgáltatásokat, köztük a közművekhez való hozzáférést és közúti/vasúti csatlakozásokat biztosítsanak. Az infrastrukturális munkálatok a következő elemeket foglalják magukban:

a)

221 millió EUR értékű előkészítő talajhelyreállítási munkálatok, amelyek nem haladják meg az állami föld beépíthetővé tételéhez szükséges általános fejlesztési munkálatokat. Az általános fejlesztést meghaladó valamennyi munkálatért a JLR fizet és azok a beruházási megállapodásban vannak felsorolva. Ezek belső utakhoz vagy külön alapozásokhoz hasonló olyan elemeket tartalmaznak, amelyek az épületszerkezetek jelentette, JLR által meghatározott terhelés felvételéhez szükségesek;

| b) | 11,28 millió EUR értékű, közművekhez kapcsolódó infrastrukturális munkálatok, amelyek célja annak biztosítása, hogy a parkon belüli egy vagy több telephely csatlakozzon a közművekhez. A közműhálózat a telephely vagy telephelyek hozzáférési pontjáig van kiépítve. A JLR terület határain belüli, közművekhez kapcsolódó infrastruktúra költségei a JLR-t terhelik. Ezenfelül a JLR piaci árat fizet a közműszolgáltatásokhoz való hozzáférésért. Az NSP-re a szélesebb értelemben vett önkormányzati területekre alkalmazandó szabályoktól eltérő szabályok nem vonatkoznak. A JLR-t terheli a JLR területtel kapcsolatos valamennyi rendszerint esedékes, a hálózatos iparágakat szabályozó hivatal (20) által szabályozott díjaknak megfelelő csatlakozási és elosztási díj. A JLR nem részesült mentességben; |
| --- | --- |

b)

11,28 millió EUR értékű, közművekhez kapcsolódó infrastrukturális munkálatok, amelyek célja annak biztosítása, hogy a parkon belüli egy vagy több telephely csatlakozzon a közművekhez. A közműhálózat a telephely vagy telephelyek hozzáférési pontjáig van kiépítve. A JLR terület határain belüli, közművekhez kapcsolódó infrastruktúra költségei a JLR-t terhelik. Ezenfelül a JLR piaci árat fizet a közműszolgáltatásokhoz való hozzáférésért. Az NSP-re a szélesebb értelemben vett önkormányzati területekre alkalmazandó szabályoktól eltérő szabályok nem vonatkoznak. A JLR-t terheli a JLR területtel kapcsolatos valamennyi rendszerint esedékes, a hálózatos iparágakat szabályozó hivatal (20) által szabályozott díjaknak megfelelő csatlakozási és elosztási díj. A JLR nem részesült mentességben;

20

| c) | 185,9 millió EUR értékű közúti infrastruktúra, amely magában foglalja az országúti csatlakozást, a helyi közutakat, az úthálózatot és a nyilvános parkolást az egész park területén, a tűzoltóállomást, rendőrőrsöt és a közúti karbantartó létesítményt. A közúti infrastruktúra az NSP-ből és az észak-nyitrai ipari parkból álló észak-nyitrai ipari övezet valamennyi vállalkozását, valamint a szélesebb értelemben vett régiót szolgálja ki. Egyetlen út sem szolgál kizárólag a JLR általi használatra és nem a JLR által adott leírásnak megfelelően épült meg. A közúti munkák az általános fejlesztés mértékét nem haladják meg; |
| --- | --- |

c)

185,9 millió EUR értékű közúti infrastruktúra, amely magában foglalja az országúti csatlakozást, a helyi közutakat, az úthálózatot és a nyilvános parkolást az egész park területén, a tűzoltóállomást, rendőrőrsöt és a közúti karbantartó létesítményt. A közúti infrastruktúra az NSP-ből és az észak-nyitrai ipari parkból álló észak-nyitrai ipari övezet valamennyi vállalkozását, valamint a szélesebb értelemben vett régiót szolgálja ki. Egyetlen út sem szolgál kizárólag a JLR általi használatra és nem a JLR által adott leírásnak megfelelően épült meg. A közúti munkák az általános fejlesztés mértékét nem haladják meg;

| d) | az övezet földrajzi jellemzői miatt 25 millió EUR értékű védelmi rendszerre és talajvízkezelési rendszerre volt szükség; |
| --- | --- |

d)

az övezet földrajzi jellemzői miatt 25 millió EUR értékű védelmi rendszerre és talajvízkezelési rendszerre volt szükség;

| e) | az 51,85 millió EUR értékű Luzianky multimodális közlekedési terminál, amelyet a szlovák vasúttársaság épít, üzemeltet és finanszíroz a saját kereskedelmi tevékenységéből származó – az államilag finanszírozott nem gazdasági tevékenységeitől elkülönítve nyilvántartott – erőforrásokból. A Luzianky multimodális közlekedési terminál három funkcionális részből áll: a) a kész járművek tárolására szolgáló területből, amely egyik oldalán a JLR gyártóüzemhez, míg másik oldalán közvetlenül a kimenő vasúti forgalom helyszínéhez lesz csatlakoztatva. A nyújtott fő szolgáltatás a tárolóterület bérbeadása lesz. A JLR a tárolóterület tekintetében szerződésben rögzített kizárólagosságot kíván elérni; b) a kimenő vasúti forgalmi létesítményből, amely a kész termékek vasúti szerelvényekre történő rakodására szolgál. A terminál e részét a JLR szerződés alapján nem használhatja kizárólagosan; és c) a konténerátrakodó központból. A konténerátrakodó központtal kapcsolatos munkálatok még nem kezdődtek meg, mivel a szlovák vasúttársaság még elemzi a beruházás iránti potenciális keresletet, valamint annak jövedelmezőségét. E központ minden felhasználó számára piaci feltételek alapján lenne elérhető. A szlovák vasúttársaság a JLR-rel olyan hozzáférési díjról, más néven felhasználói díjról tárgyal, amely lehetővé teszi, hogy a szlovák vasúttársaság befektetett tőkéje megtérülhessen, valamint változó költségeit fedezhesse. A felhasználói díjat 30 éves időszakot nézve, kereskedelmi alapon, a nettó jelenérték módszerrel határozzák meg, és az fedez valamennyi beruházási költséget, működési költséget és megújítási célú beruházási költséget. A díj piacorientált és biztosítania kell a befektetés megfelelő megtérülését, jelesül [...] belső megtérülési rátát és nettó jelenértéken [...] millió EUR összeget. |
| --- | --- |

e)

az 51,85 millió EUR értékű Luzianky multimodális közlekedési terminál, amelyet a szlovák vasúttársaság épít, üzemeltet és finanszíroz a saját kereskedelmi tevékenységéből származó – az államilag finanszírozott nem gazdasági tevékenységeitől elkülönítve nyilvántartott – erőforrásokból. A Luzianky multimodális közlekedési terminál három funkcionális részből áll: a) a kész járművek tárolására szolgáló területből, amely egyik oldalán a JLR gyártóüzemhez, míg másik oldalán közvetlenül a kimenő vasúti forgalom helyszínéhez lesz csatlakoztatva. A nyújtott fő szolgáltatás a tárolóterület bérbeadása lesz. A JLR a tárolóterület tekintetében szerződésben rögzített kizárólagosságot kíván elérni; b) a kimenő vasúti forgalmi létesítményből, amely a kész termékek vasúti szerelvényekre történő rakodására szolgál. A terminál e részét a JLR szerződés alapján nem használhatja kizárólagosan; és c) a konténerátrakodó központból. A konténerátrakodó központtal kapcsolatos munkálatok még nem kezdődtek meg, mivel a szlovák vasúttársaság még elemzi a beruházás iránti potenciális keresletet, valamint annak jövedelmezőségét. E központ minden felhasználó számára piaci feltételek alapján lenne elérhető. A szlovák vasúttársaság a JLR-rel olyan hozzáférési díjról, más néven felhasználói díjról tárgyal, amely lehetővé teszi, hogy a szlovák vasúttársaság befektetett tőkéje megtérülhessen, valamint változó költségeit fedezhesse. A felhasználói díjat 30 éves időszakot nézve, kereskedelmi alapon, a nettó jelenérték módszerrel határozzák meg, és az fedez valamennyi beruházási költséget, működési költséget és megújítási célú beruházási költséget. A díj piacorientált és biztosítania kell a befektetés megfelelő megtérülését, jelesül [...] belső megtérülési rátát és nettó jelenértéken [...] millió EUR összeget.

| (52) | Ezenfelül a szlovák hatóságok pontosították, hogy a JLR az NSP mekkora hányadát fogja elfoglalni:






  a) | A szlovák hatóságok először is kifejtették, hogy az eljárást megindító határozatot követően a JLR lemondott egyes jogairól. Az MHI a beruházási megállapodás 4.10. cikke alapján köteles volt a JLR terület adásvételi szerződésének aláírásától számított 12 hónapra a JLR számára vételi jogot biztosítani a déli földterület egészének vagy egy részének megvásárlására. A JLR 2017. június 29-én, a JLR terület adásvételi szerződésének 2017. december 12-i aláírását megelőzően lemondott a déli földterületre vonatkozó vételi jogáról. A szlovák hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a teljes déli földterület más vállalkozások, például a Gestamp és a Prologis tulajdonát fogja képezni. |
| --- | --- | --- |

(52)

Ezenfelül a szlovák hatóságok pontosították, hogy a JLR az NSP mekkora hányadát fogja elfoglalni:

a)

A szlovák hatóságok először is kifejtették, hogy az eljárást megindító határozatot követően a JLR lemondott egyes jogairól. Az MHI a beruházási megállapodás 4.10. cikke alapján köteles volt a JLR terület adásvételi szerződésének aláírásától számított 12 hónapra a JLR számára vételi jogot biztosítani a déli földterület egészének vagy egy részének megvásárlására. A JLR 2017. június 29-én, a JLR terület adásvételi szerződésének 2017. december 12-i aláírását megelőzően lemondott a déli földterületre vonatkozó vételi jogáról. A szlovák hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a teljes déli földterület más vállalkozások, például a Gestamp és a Prologis tulajdonát fogja képezni.

| b) | A beruházási megállapodás 4.9. cikke alapján a JLR-t a JLR területre vonatkozó adásvételi szerződés aláírásától számított 20 évre elővásárlási jog illette meg az északi földterület egészének vagy egy részének megvásárlása céljából. 2017. augusztus 25-én a JLR az északi földterület összesen 69 hektárából 40,1 hektárra vonatkozóan lemondott erről a jogáról. Minden földterület az adásvétel napján érvényes, független szakértők által megállapított piaci áron vásárolható meg. |
| --- | --- |

b)

A beruházási megállapodás 4.9. cikke alapján a JLR-t a JLR területre vonatkozó adásvételi szerződés aláírásától számított 20 évre elővásárlási jog illette meg az északi földterület egészének vagy egy részének megvásárlása céljából. 2017. augusztus 25-én a JLR az északi földterület összesen 69 hektárából 40,1 hektárra vonatkozóan lemondott erről a jogáról. Minden földterület az adásvétel napján érvényes, független szakértők által megállapított piaci áron vásárolható meg.

| c) | A beruházási megállapodás 4.2. cikke b) pontjának ii. alpontjában szereplő rendelkezést illetően – amely szerint Szlovákia vállalja, hogy a JLR által a JLR területre vonatkozó adásvételi szerződés aláírását követő 10 éven belül előterjesztett írásbeli kérelemre „gondoskodik a stratégiai park bővítéséről oly módon, hogy az magában foglalja a bővítési területet” – a szlovák hatóságok kifejtették, hogy e cikk pusztán Szlovákia politikai ígéretét rögzíti arra vonatkozóan, hogy megvásárolja a földterületet, és hogy JLR javára vételi jogot biztosít e földterületnek valamikor a jövőben történő megvásárlására olyan feltételek mellett, beleértve az árat is, amelyek még jövőbeni tárgyalás tárgyát képezik. |
| --- | --- |

c)

A beruházási megállapodás 4.2. cikke b) pontjának ii. alpontjában szereplő rendelkezést illetően – amely szerint Szlovákia vállalja, hogy a JLR által a JLR területre vonatkozó adásvételi szerződés aláírását követő 10 éven belül előterjesztett írásbeli kérelemre „gondoskodik a stratégiai park bővítéséről oly módon, hogy az magában foglalja a bővítési területet” – a szlovák hatóságok kifejtették, hogy e cikk pusztán Szlovákia politikai ígéretét rögzíti arra vonatkozóan, hogy megvásárolja a földterületet, és hogy JLR javára vételi jogot biztosít e földterületnek valamikor a jövőben történő megvásárlására olyan feltételek mellett, beleértve az árat is, amelyek még jövőbeni tárgyalás tárgyát képezik.

gondoskodik a stratégiai park bővítéséről oly módon, hogy az magában foglalja a bővítési területet

| (53) | A szlovák hatóságok úgy vélik, hogy a déli földterülettel, az északi földterülettel vagy a bővítési területtel kapcsolatban a beruházási megállapodás által létrehozott egyetlen jog sem biztosít JLR számára a földterület feletti ellenőrzést. A JLR terület alapterülete tehát csak 185 hektár, amely az NSP teljes alapterületének 26 %-a, illetve a kereskedelmi szempontból hasznosítható alapterület 55 %-a, tekintettel arra, hogy az NSP-ből 366 hektár műszaki terület. |
| --- | --- |

(53)

A szlovák hatóságok úgy vélik, hogy a déli földterülettel, az északi földterülettel vagy a bővítési területtel kapcsolatban a beruházási megállapodás által létrehozott egyetlen jog sem biztosít JLR számára a földterület feletti ellenőrzést. A JLR terület alapterülete tehát csak 185 hektár, amely az NSP teljes alapterületének 26 %-a, illetve a kereskedelmi szempontból hasznosítható alapterület 55 %-a, tekintettel arra, hogy az NSP-ből 366 hektár műszaki terület.

| (54) | A szlovák hatóságok előadása szerint a JLR által a JLR terület megvásárlásáért fizetendő árat három szakértő, jelesül [...], [...], és a CB Richard Ellis által végzett független értékbecslések alapján határozták meg. Ezek a szakértők a piaci ár becslését a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló bizottsági közleménnyel (21) összhangban végezték el; az értékbecslések időpontjában e közlemény minősült az alkalmazandó bizottsági iránymutatásnak. Ezenfelül a szlovák hatóságok egyértelművé tették, hogy a CB Richard Ellis-nek a Bizottság részére a bejelentési eljárás során benyújtott jelentését tévesen nyújtották be, mivel az nem földterület értékbecsléséről szóló jelentés, hanem külön piackutatási jelentés. |
| --- | --- |

(54)

A szlovák hatóságok előadása szerint a JLR által a JLR terület megvásárlásáért fizetendő árat három szakértő, jelesül [...], [...], és a CB Richard Ellis által végzett független értékbecslések alapján határozták meg. Ezek a szakértők a piaci ár becslését a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló bizottsági közleménnyel (21) összhangban végezték el; az értékbecslések időpontjában e közlemény minősült az alkalmazandó bizottsági iránymutatásnak. Ezenfelül a szlovák hatóságok egyértelművé tették, hogy a CB Richard Ellis-nek a Bizottság részére a bejelentési eljárás során benyújtott jelentését tévesen nyújtották be, mivel az nem földterület értékbecsléséről szóló jelentés, hanem külön piackutatási jelentés.

21

| (55) | Valamennyi értékbecslést azon az alapon végeztek el, hogy a földterületet „építkezésre kész állapotban”, vagyis helyreállítva és ipari övezetbe besorolva fogják értékesíteni. A szlovák hatóságok ezért arra a következtetésre jutnak, hogy a piaci árbecslések magukban foglalják a helyreállítási munkák költségeit. A négyzetméterenkénti 15,83 EUR végső vételárat a három független értékbecslésben szereplő, négyzetméterenkénti 15 EUR, 15,5 EUR és 17 EUR átlagaként határozták meg. A beruházási megállapodás alapján JLR a fent említett, az „építkezésre kész állapotban” lévő földterület általános leírását meghaladó munkákért külön köteles fizetni. |
| --- | --- |

(55)

Valamennyi értékbecslést azon az alapon végeztek el, hogy a földterületet „építkezésre kész állapotban”, vagyis helyreállítva és ipari övezetbe besorolva fogják értékesíteni. A szlovák hatóságok ezért arra a következtetésre jutnak, hogy a piaci árbecslések magukban foglalják a helyreállítási munkák költségeit. A négyzetméterenkénti 15,83 EUR végső vételárat a három független értékbecslésben szereplő, négyzetméterenkénti 15 EUR, 15,5 EUR és 17 EUR átlagaként határozták meg. A beruházási megállapodás alapján JLR a fent említett, az „építkezésre kész állapotban” lévő földterület általános leírását meghaladó munkákért külön köteles fizetni.

4.1.2.   A mezőgazdasági földterület ipari földterületté történő átminősítése esetén fizetendő díj alóli mentesség formájában nyújtott esetleges támogatás

A mezőgazdasági földterület ipari földterületté történő átminősítése esetén fizetendő díj alóli mentesség formájában nyújtott esetleges támogatás

| (56) | A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a „H” mentesség a teljes egészében állami tulajdonban lévő társaságok, jelen esetben az MHI földvásárlásaira vonatkozó, az átminősítési díj alóli mentesség, amelynek célja valamely „jelentős beruházásként” elismert ipari park fejlesztése. A „H” mentesség tehát kizárólag az állami földterület állami hatóságok általi fejlesztésére vonatkozik. Annak célja, hogy elhárítsa az államon belüli pénzügyi átutalások végzése jelentette adminisztratív terhet. E mentesség hiányában az MHI-nak az NSP-ben található földterület tulajdonosaként és fejlesztőjeként meg kellett volna fizetnie az átminősítési díjat, amint a földterületet ipari földterületté átminősítették. A földterület tulajdonosaként és fejlesztőjeként az MHI feladata az volt, hogy telepítse az infrastruktúrát és átminősítse a földterületet, hogy az „építkezésre kész állapotban” legyen, majd azt továbbértékesítse a beruházók, köztük a JLR részére. A JLR-nek nem kellett díjat fizetnie, mivel a beruházási megállapodás alapján a földterületet csak annak ipari területté történő átminősítését követően szerezte volna meg. A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a JLR egy belső iratában szereplő azon utalás, amely szerint a JLR mentesül az átminősítési díj megfizetése alól, abból eredt, hogy az irat szerzője tévesen úgy értelmezte, hogy a díjat a JLR lenne köteles megfizetni. A szlovák hatóságok arról is tájékoztatták a Bizottságot, hogy a jövőbeni NSP területén található valamennyi mezőgazdasági földterület ipari földterületté történő átminősítése díjának teljes összege, amelyet a „H” mentesség hiányában meg kellett volna fizetni, körülbelül 30 millió EUR-nak felelt volna meg, amelyből csak hozzávetőlegesen 8 millió EUR vonatkozna a JLR területre. |
| --- | --- |

(56)

A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a „H” mentesség a teljes egészében állami tulajdonban lévő társaságok, jelen esetben az MHI földvásárlásaira vonatkozó, az átminősítési díj alóli mentesség, amelynek célja valamely „jelentős beruházásként” elismert ipari park fejlesztése. A „H” mentesség tehát kizárólag az állami földterület állami hatóságok általi fejlesztésére vonatkozik. Annak célja, hogy elhárítsa az államon belüli pénzügyi átutalások végzése jelentette adminisztratív terhet. E mentesség hiányában az MHI-nak az NSP-ben található földterület tulajdonosaként és fejlesztőjeként meg kellett volna fizetnie az átminősítési díjat, amint a földterületet ipari földterületté átminősítették. A földterület tulajdonosaként és fejlesztőjeként az MHI feladata az volt, hogy telepítse az infrastruktúrát és átminősítse a földterületet, hogy az „építkezésre kész állapotban” legyen, majd azt továbbértékesítse a beruházók, köztük a JLR részére. A JLR-nek nem kellett díjat fizetnie, mivel a beruházási megállapodás alapján a földterületet csak annak ipari területté történő átminősítését követően szerezte volna meg. A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a JLR egy belső iratában szereplő azon utalás, amely szerint a JLR mentesül az átminősítési díj megfizetése alól, abból eredt, hogy az irat szerzője tévesen úgy értelmezte, hogy a díjat a JLR lenne köteles megfizetni. A szlovák hatóságok arról is tájékoztatták a Bizottságot, hogy a jövőbeni NSP területén található valamennyi mezőgazdasági földterület ipari földterületté történő átminősítése díjának teljes összege, amelyet a „H” mentesség hiányában meg kellett volna fizetni, körülbelül 30 millió EUR-nak felelt volna meg, amelyből csak hozzávetőlegesen 8 millió EUR vonatkozna a JLR területre.

4.2.   Szlovákia észrevételei a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban

Szlovákia észrevételei a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban

4.2.1.   A „céltartalékképzési költségek” beruházási költségként való elszámolhatósága

A „céltartalékképzési költségek” beruházási költségként való elszámolhatósága

| (57) | A szlovák hatóságok megerősítették az eljárást megindító határozat 1. táblázatában felsorolt elszámolható költségelemeket. A megjelölt javasolt és elszámolható beruházási költségek összege névértéken 1 406 620 591 EUR-nak, jelenlegi értéken 1 369 295 298 EUR-nak felelt meg. A céltartalékképzési költségekre hivatkozó, a 2015. november 18-án kelt JLR dokumentációban szereplő prezentáció pénzügyi elemzés célját szolgálta, és nem tartalmazott az eljárást megindító határozat 1. táblázatában felsorolt elszámolható költségelemeken kívüli céltartalékképzési költségeket. Az említett elszámolható költségelemek a támogatási kérelem időpontjában előre látott költségeket tükrözik és az óvatos költségbecslési megközelítés részeként az egyes elszámolható költségelemekre képzett céltartalék összeget tartalmaznak. A szlovák hatóságok ezért úgy vélik, hogy a névértéken 1 406 620 591 EUR-nak megfelelő teljes összeg elszámolható. |
| --- | --- |

(57)

A szlovák hatóságok megerősítették az eljárást megindító határozat 1. táblázatában felsorolt elszámolható költségelemeket. A megjelölt javasolt és elszámolható beruházási költségek összege névértéken 1 406 620 591 EUR-nak, jelenlegi értéken 1 369 295 298 EUR-nak felelt meg. A céltartalékképzési költségekre hivatkozó, a 2015. november 18-án kelt JLR dokumentációban szereplő prezentáció pénzügyi elemzés célját szolgálta, és nem tartalmazott az eljárást megindító határozat 1. táblázatában felsorolt elszámolható költségelemeken kívüli céltartalékképzési költségeket. Az említett elszámolható költségelemek a támogatási kérelem időpontjában előre látott költségeket tükrözik és az óvatos költségbecslési megközelítés részeként az egyes elszámolható költségelemekre képzett céltartalék összeget tartalmaznak. A szlovák hatóságok ezért úgy vélik, hogy a névértéken 1 406 620 591 EUR-nak megfelelő teljes összeg elszámolható.

4.2.2.   A bejelentett regionális támogatás ösztönző hatásának hiánya

A bejelentett regionális támogatás ösztönző hatásának hiánya

| (58) | Szlovákia úgy véli, hogy megfelelően ellenőrizte az alternatíva hitelességét és a Bizottság kételyei megalapozatlanok, mivel Mexikó az Unióhoz képest az üzem hiteles alternatív helyszínének minősült. Szlovákia szerint Mexikó 2015 tavaszán még lehetséges helyszíne volt a tervezett beruházásnak és azt nem egy további, ezzel párhuzamos beruházás helyszíneként vették figyelembe. Következésképpen a Szlovákia által felajánlott állami támogatásra szükség volt ahhoz, hogy a JLR beruházást Szlovákiába lehessen hozni. |
| --- | --- |

(58)

Szlovákia úgy véli, hogy megfelelően ellenőrizte az alternatíva hitelességét és a Bizottság kételyei megalapozatlanok, mivel Mexikó az Unióhoz képest az üzem hiteles alternatív helyszínének minősült. Szlovákia szerint Mexikó 2015 tavaszán még lehetséges helyszíne volt a tervezett beruházásnak és azt nem egy további, ezzel párhuzamos beruházás helyszíneként vették figyelembe. Következésképpen a Szlovákia által felajánlott állami támogatásra szükség volt ahhoz, hogy a JLR beruházást Szlovákiába lehessen hozni.

| (59) | Szlovákia hangsúlyozza, hogy Mexikó három okból is hiteles alternatív helyszínnek minősült:






  a) | amikor a JLR előkészítette a helyszínválasztásra vonatkozó döntését, számos autógyártó, köztük prémium berendezésgyártók már folytattak tevékenységet Mexikóban vagy valósítottak meg ott beruházásokat. Számos autógyártó azt követően kezdte meg a mexikói beruházásával kapcsolatos munkákat, hogy a JLR döntött a helyszínről. Közelebbről, a VW és az Audi is rendelkezik üzemekkel Pueblában, ezért várható, hogy a JLR által azonosítottakkal egyező minőségi kockázatokkal szembesültek. Ezek a kockázatok nem befolyásolták a VW/Audi Puebla melletti döntését; |
| --- | --- | --- |

(59)

Szlovákia hangsúlyozza, hogy Mexikó három okból is hiteles alternatív helyszínnek minősült:

a)

amikor a JLR előkészítette a helyszínválasztásra vonatkozó döntését, számos autógyártó, köztük prémium berendezésgyártók már folytattak tevékenységet Mexikóban vagy valósítottak meg ott beruházásokat. Számos autógyártó azt követően kezdte meg a mexikói beruházásával kapcsolatos munkákat, hogy a JLR döntött a helyszínről. Közelebbről, a VW és az Audi is rendelkezik üzemekkel Pueblában, ezért várható, hogy a JLR által azonosítottakkal egyező minőségi kockázatokkal szembesültek. Ezek a kockázatok nem befolyásolták a VW/Audi Puebla melletti döntését;

| b) | a JLR számos közelmúltbeli, különböző forrásból származó iratot bocsátott rendelkezésre, amelyek azt bizonyítják, hogy Mexikót alaposan megvizsgálták, és a Mexikót Szlovákiával összevető teljeskörű pénzügyi elemzést végeztek. Mexikót már 2015. január végén, az Oak megvalósíthatósági tanulmány keretében is a legígéretesebb észak-amerikai helyszínként azonosították. A különböző mexikói helyszíneket összehasonlító, kiterjedt kutatást követően a 2015. április 27-i stratégiai tanács Pueblát választotta preferált nem uniós alternatívaként, mivel az közel esik a kikötőkhöz, valamint a kedvező vámok, a kialakult beszállítói bázis és a munkaerő-piaci előnyök miatt. Mivel az európai kiválasztási folyamat, a Darwin megvalósíthatósági tanulmány késlekedett, egyes ülések és iratok a Darwin projekt eredményére fókuszáltak, így kevesebb részletet tartalmaznak Mexikóról. Szlovákia a 2015. július 10-i prezentációt illetően megjegyezte, hogy az, hogy az Oak alternatívával kevesebb dia foglalkozott, az ülés kontextusával és azzal magyarázható, hogy a jelenlévők már kaptak információkat Mexikóval és Pueblával kapcsolatban. A JLR a globalizációs fórum ülése júliusi helyszínajánlásának elkészítése céljából a versengő helyszínek költségeit összehasonlító, részletes pénzügyi modelleket számított ki. Ezeket a pénzügyi számításokat mindkét helyszínre azonos alapon végezték el, és azokat az egyes helyszínek mellett és ellen szóló érvek minőségi értékelése kísérte. |
| --- | --- |

b)

a JLR számos közelmúltbeli, különböző forrásból származó iratot bocsátott rendelkezésre, amelyek azt bizonyítják, hogy Mexikót alaposan megvizsgálták, és a Mexikót Szlovákiával összevető teljeskörű pénzügyi elemzést végeztek. Mexikót már 2015. január végén, az Oak megvalósíthatósági tanulmány keretében is a legígéretesebb észak-amerikai helyszínként azonosították. A különböző mexikói helyszíneket összehasonlító, kiterjedt kutatást követően a 2015. április 27-i stratégiai tanács Pueblát választotta preferált nem uniós alternatívaként, mivel az közel esik a kikötőkhöz, valamint a kedvező vámok, a kialakult beszállítói bázis és a munkaerő-piaci előnyök miatt. Mivel az európai kiválasztási folyamat, a Darwin megvalósíthatósági tanulmány késlekedett, egyes ülések és iratok a Darwin projekt eredményére fókuszáltak, így kevesebb részletet tartalmaznak Mexikóról. Szlovákia a 2015. július 10-i prezentációt illetően megjegyezte, hogy az, hogy az Oak alternatívával kevesebb dia foglalkozott, az ülés kontextusával és azzal magyarázható, hogy a jelenlévők már kaptak információkat Mexikóval és Pueblával kapcsolatban. A JLR a globalizációs fórum ülése júliusi helyszínajánlásának elkészítése céljából a versengő helyszínek költségeit összehasonlító, részletes pénzügyi modelleket számított ki. Ezeket a pénzügyi számításokat mindkét helyszínre azonos alapon végezték el, és azokat az egyes helyszínek mellett és ellen szóló érvek minőségi értékelése kísérte.

| c) | Mexikó jelentette Szlovákia azon alternatíváját, amelyet a JLR soron következő, a helyszínre vonatkozó döntést meghozó vezetőségi és igazgatótanácsi ülésein bemutattak. |
| --- | --- |

c)

Mexikó jelentette Szlovákia azon alternatíváját, amelyet a JLR soron következő, a helyszínre vonatkozó döntést meghozó vezetőségi és igazgatótanácsi ülésein bemutattak.

| (60) | Szlovákia további bizonyítékokat is szolgáltatott, köztük az igazgatótanácsnak tartott prezentációkat, a Mexikó kapcsán végzett megvalósíthatósági tanulmányt, a mexikói hatóságokkal cserélt információkat, a felső vezetésnek az előzetesen kiválasztott pueblai helyszínekre tett, 2015. júniusi helyszíni látogatása során tett megállapításait azzal, hogy e látogatások során a stratégiai minőségi tényezőket részletesebben feltárták, valamint a 2015. június 10-i, Az EGK-hoz viszonyított kontrafaktuális költségkülönbség című anyagot. |
| --- | --- |

(60)

Szlovákia további bizonyítékokat is szolgáltatott, köztük az igazgatótanácsnak tartott prezentációkat, a Mexikó kapcsán végzett megvalósíthatósági tanulmányt, a mexikói hatóságokkal cserélt információkat, a felső vezetésnek az előzetesen kiválasztott pueblai helyszínekre tett, 2015. júniusi helyszíni látogatása során tett megállapításait azzal, hogy e látogatások során a stratégiai minőségi tényezőket részletesebben feltárták, valamint a 2015. június 10-i, Az EGK-hoz viszonyított kontrafaktuális költségkülönbség című anyagot.

Az EGK-hoz viszonyított kontrafaktuális költségkülönbség

| (61) | A szlovák hatóságok arra utalnak, hogy a Bizottság kételyei olyan, pontatlan sajtóközleményeken alapulnak, amelyeknek a JLR 2015. március és július között kelt, újabb belső iratai egyértelműen ellentmondanak. A szlovák hatóságok jelentős mennyiségű bizonyítékot bocsátottak rendelkezésre annak igazolására, hogy 2015 tavaszán Mexikót még vizsgálták és akkor még nem döntöttek Mexikó helyett uniós helyszín mellett. Ezek a bizonyítékok számos forrásból és a JLR szervezetének különböző szintjeiről – jelesül a JLR felső vezetésétől, a JLR munkacsoportjaitól, külső tanácsadóktól – és mexikói kormánytisztviselőktől származnak. A JLR felső vezetői szintű küldöttsége által a 2015. júniusi pueblai látogatás előtt és azt követően kidolgozott dokumentumok különösen jelentősek. Mexikót csak akkor tették félre, amikor a JLR 2015 nyarán úgy döntött, hogy Nyitrát viszi tovább. |
| --- | --- |

(61)

A szlovák hatóságok arra utalnak, hogy a Bizottság kételyei olyan, pontatlan sajtóközleményeken alapulnak, amelyeknek a JLR 2015. március és július között kelt, újabb belső iratai egyértelműen ellentmondanak. A szlovák hatóságok jelentős mennyiségű bizonyítékot bocsátottak rendelkezésre annak igazolására, hogy 2015 tavaszán Mexikót még vizsgálták és akkor még nem döntöttek Mexikó helyett uniós helyszín mellett. Ezek a bizonyítékok számos forrásból és a JLR szervezetének különböző szintjeiről – jelesül a JLR felső vezetésétől, a JLR munkacsoportjaitól, külső tanácsadóktól – és mexikói kormánytisztviselőktől származnak. A JLR felső vezetői szintű küldöttsége által a 2015. júniusi pueblai látogatás előtt és azt követően kidolgozott dokumentumok különösen jelentősek. Mexikót csak akkor tették félre, amikor a JLR 2015 nyarán úgy döntött, hogy Nyitrát viszi tovább.

| (62) | A „Project Oak – Golden Site Report Out” címet viselő Ernst & Young tanulmány 2015. március 20-án kelt. A tanulmányt a JLR a Mexikóban előzetesen kiválasztott helyszínek életképességének felülvizsgálata során használta fel. A nemzetközi fejlesztési tanács 2015. március 30-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „[m]egállapodás született arról, hogy a törökországi és mexikói alternatív lehetőségek értékelésére irányuló jelenlegi munkát folytatni kell”. A stratégiai tanács 2015. április 27-i ülésének eseménynaplója és jegyzőkönyve szerint „nem uniós alternatívaként Puebla (Mexikó) került elfogadásra”. A 2015. július 10-i globalizációs fórumon bemutatott, a mexikói szűrési folyamatról nyújtott áttekintés megerősíti ezt a döntést, mivel 2015. május 11-én a következő állapotról számol be: „H[...] és G[...] [mexikói államok] felfüggesztve; Pueblát illetően további vizsgálatokra kerül sor (a H[...], A[...] és S[...] helyszínek alapján)”. H[...] vált „az előnyben részesített választási lehetőséggé, mivel a kikötő közel van, kialakult beszállítói bázissal és munkaerőpiaccal rendelkezik”. A globalizációs stratégiai fórum 2015. május 15-i ülésén a Darwin projekt keretében előzetesen kiválasztották Szlovákiát és Lengyelországot, míg az Oak projekt keretében Mexikót. 2015. május 22-én a JLR Puebla államtól megkapta a hivatalos választ a rendelkezésre álló ösztönzőket, a szeizmikus kockázatot, a VW korlátozásokat és az ütemezést illetően. A nemzetközi fejlesztési tanács 2015. június 1-jei jegyzőkönyve és eseménynaplója a Darwinnal kapcsolatos új fejlemények pontban rögzíti, hogy „az elsődlegesen tárgyalt pontok a következők voltak: [...] Részletesebben bemutatták a mexikói egyeztetésekkel kapcsolatos haladást és a Puebla értékelését célzó újabb helyszíni látogatással kapcsolatos terveket”. A „Darwin projekt: az EGK-hoz viszonyított kontrafaktuális költségkülönbözet” címet viselő 2015. június 10-i prezentációban szereplő cash flow értékelés azt mutatja, hogy a JLR elemzése „Mexikó Lengyelországgal” és „Mexikó Szlovákiával” történő összehasonlítását szolgálta. A stratégiai tanács 2015. június 15-i, a Darwin projektre összpontosító ülésén ugyanakkor az egyik cselekvési pont „Helyszíni látogatás Mexikóba a Puebla helyszínre vonatkozó ajánlatkérés megvitatása céljából” volt. A 2015. június 15-i héten a JLR globális terjeszkedésért felelős igazgatója által vezetett csapat Puebla államba utazott, ahol meglátogatta a H[...] és az A[...] helyszínt. 2015. június 25-én a JLR Puebla állam kormányzója felé írásban megerősítette, hogy H[...]-t előzetesen kiválasztották. A globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésére készített feljegyzések tartalmazzák a H[...] és az A[...] helyszíneken történő látogatásból eredő megállapítások összefoglalását. Ahogyan az a globalizációs fórum ezen ülésének jegyzőkönyvéből kitűnik, az ülés célja „az volt, hogy a Darwin és az Oak projektből kiválasszák az előnyben részesített helyszínt, és a folyamatot szeptember 30-ra előirányzott kötelező beruházási megállapodással lezárják. A vizsgált helyszínek Nyitra (Szlovákia), Jawor (Lengyelország) és Puebla (Mexikó) voltak”. A jegyzőkönyv a következőket is rögzíti: „A Nyitra (a Darwin folyamatban előnyben részesített helyszín) Pueblához (az Oak folyamatban előnyben részesített helyszín) képest költség szempontjából jelentősen hátrányosabbként lett bemutatva”. Az ezen ülésre készített prezentáció szerint: „A nem számszerűsíthető kockázati tényezők és egyéb számszerűsíthető szempontok figyelembevételét követően, feltételezve, hogy a vizsgált mértékű uniós állami támogatás megvalósul, úgy hisszük, ez elegendő ahhoz, hogy kiegyenlítse a mexikói költségelőnyt, így a Puebla (Mexikó) helyszín felfüggesztését javasoljuk”. A JLR igazgatótanácsa 2015. augusztus 3-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „[s]zigorú helyszínértékelési folyamatot követően a július 10-i globalizációs fórumon megállapodás született arról, hogy a szlovákiai Nyitrát kell továbbvinni ajánlott helyszínként, amennyiben ezt az igazgatótanács jóváhagyja”. A JLR igazgatótanácsi ülésére készített, alapul szolgáló prezentációban „[b]emutatták a Darwin és az Oak projektből egyetlen helyszín előzetes kiválasztására vonatkozó folyamatot”. |
| --- | --- |

(62)

A „Project Oak – Golden Site Report Out” címet viselő Ernst & Young tanulmány 2015. március 20-án kelt. A tanulmányt a JLR a Mexikóban előzetesen kiválasztott helyszínek életképességének felülvizsgálata során használta fel. A nemzetközi fejlesztési tanács 2015. március 30-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „[m]egállapodás született arról, hogy a törökországi és mexikói alternatív lehetőségek értékelésére irányuló jelenlegi munkát folytatni kell”. A stratégiai tanács 2015. április 27-i ülésének eseménynaplója és jegyzőkönyve szerint „nem uniós alternatívaként Puebla (Mexikó) került elfogadásra”. A 2015. július 10-i globalizációs fórumon bemutatott, a mexikói szűrési folyamatról nyújtott áttekintés megerősíti ezt a döntést, mivel 2015. május 11-én a következő állapotról számol be: „H[...] és G[...] [mexikói államok] felfüggesztve; Pueblát illetően további vizsgálatokra kerül sor (a H[...], A[...] és S[...] helyszínek alapján)”. H[...] vált „az előnyben részesített választási lehetőséggé, mivel a kikötő közel van, kialakult beszállítói bázissal és munkaerőpiaccal rendelkezik”. A globalizációs stratégiai fórum 2015. május 15-i ülésén a Darwin projekt keretében előzetesen kiválasztották Szlovákiát és Lengyelországot, míg az Oak projekt keretében Mexikót. 2015. május 22-én a JLR Puebla államtól megkapta a hivatalos választ a rendelkezésre álló ösztönzőket, a szeizmikus kockázatot, a VW korlátozásokat és az ütemezést illetően. A nemzetközi fejlesztési tanács 2015. június 1-jei jegyzőkönyve és eseménynaplója a Darwinnal kapcsolatos új fejlemények pontban rögzíti, hogy „az elsődlegesen tárgyalt pontok a következők voltak: [...] Részletesebben bemutatták a mexikói egyeztetésekkel kapcsolatos haladást és a Puebla értékelését célzó újabb helyszíni látogatással kapcsolatos terveket”. A „Darwin projekt: az EGK-hoz viszonyított kontrafaktuális költségkülönbözet” címet viselő 2015. június 10-i prezentációban szereplő cash flow értékelés azt mutatja, hogy a JLR elemzése „Mexikó Lengyelországgal” és „Mexikó Szlovákiával” történő összehasonlítását szolgálta. A stratégiai tanács 2015. június 15-i, a Darwin projektre összpontosító ülésén ugyanakkor az egyik cselekvési pont „Helyszíni látogatás Mexikóba a Puebla helyszínre vonatkozó ajánlatkérés megvitatása céljából” volt. A 2015. június 15-i héten a JLR globális terjeszkedésért felelős igazgatója által vezetett csapat Puebla államba utazott, ahol meglátogatta a H[...] és az A[...] helyszínt. 2015. június 25-én a JLR Puebla állam kormányzója felé írásban megerősítette, hogy H[...]-t előzetesen kiválasztották. A globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésére készített feljegyzések tartalmazzák a H[...] és az A[...] helyszíneken történő látogatásból eredő megállapítások összefoglalását. Ahogyan az a globalizációs fórum ezen ülésének jegyzőkönyvéből kitűnik, az ülés célja „az volt, hogy a Darwin és az Oak projektből kiválasszák az előnyben részesített helyszínt, és a folyamatot szeptember 30-ra előirányzott kötelező beruházási megállapodással lezárják. A vizsgált helyszínek Nyitra (Szlovákia), Jawor (Lengyelország) és Puebla (Mexikó) voltak”. A jegyzőkönyv a következőket is rögzíti: „A Nyitra (a Darwin folyamatban előnyben részesített helyszín) Pueblához (az Oak folyamatban előnyben részesített helyszín) képest költség szempontjából jelentősen hátrányosabbként lett bemutatva”. Az ezen ülésre készített prezentáció szerint: „A nem számszerűsíthető kockázati tényezők és egyéb számszerűsíthető szempontok figyelembevételét követően, feltételezve, hogy a vizsgált mértékű uniós állami támogatás megvalósul, úgy hisszük, ez elegendő ahhoz, hogy kiegyenlítse a mexikói költségelőnyt, így a Puebla (Mexikó) helyszín felfüggesztését javasoljuk”. A JLR igazgatótanácsa 2015. augusztus 3-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „[s]zigorú helyszínértékelési folyamatot követően a július 10-i globalizációs fórumon megállapodás született arról, hogy a szlovákiai Nyitrát kell továbbvinni ajánlott helyszínként, amennyiben ezt az igazgatótanács jóváhagyja”. A JLR igazgatótanácsi ülésére készített, alapul szolgáló prezentációban „[b]emutatták a Darwin és az Oak projektből egyetlen helyszín előzetes kiválasztására vonatkozó folyamatot”.

[m]egállapodás született arról, hogy a törökországi és mexikói alternatív lehetőségek értékelésére irányuló jelenlegi munkát folytatni kell

nem uniós alternatívaként Puebla (Mexikó) került elfogadásra

H[...] és G[...] [mexikói államok] felfüggesztve

Pueblát illetően további vizsgálatokra kerül sor (a H[...], A[...] és S[...] helyszínek alapján)

az előnyben részesített választási lehetőséggé, mivel a kikötő közel van, kialakult beszállítói bázissal és munkaerőpiaccal rendelkezik

Darwinnal kapcsolatos új fejlemények

az elsődlegesen tárgyalt pontok a következők voltak

Részletesebben bemutatták a mexikói egyeztetésekkel kapcsolatos haladást és a Puebla értékelését célzó újabb helyszíni látogatással kapcsolatos terveket

Darwin projekt: az EGK-hoz viszonyított kontrafaktuális költségkülönbözet

Mexikó Lengyelországgal

Mexikó Szlovákiával

Helyszíni látogatás Mexikóba a Puebla helyszínre vonatkozó ajánlatkérés megvitatása céljából

az volt, hogy a Darwin és az Oak projektből kiválasszák az előnyben részesített helyszínt, és a folyamatot szeptember 30-ra előirányzott kötelező beruházási megállapodással lezárják. A vizsgált helyszínek Nyitra (Szlovákia), Jawor (Lengyelország) és Puebla (Mexikó) voltak

A Nyitra (a Darwin folyamatban előnyben részesített helyszín) Pueblához (az Oak folyamatban előnyben részesített helyszín) képest költség szempontjából jelentősen hátrányosabbként lett bemutatva

A nem számszerűsíthető kockázati tényezők és egyéb számszerűsíthető szempontok figyelembevételét követően, feltételezve, hogy a vizsgált mértékű uniós állami támogatás megvalósul, úgy hisszük, ez elegendő ahhoz, hogy kiegyenlítse a mexikói költségelőnyt, így a Puebla (Mexikó) helyszín felfüggesztését javasoljuk

[s]zigorú helyszínértékelési folyamatot követően a július 10-i globalizációs fórumon megállapodás született arról, hogy a szlovákiai Nyitrát kell továbbvinni ajánlott helyszínként, amennyiben ezt az igazgatótanács jóváhagyja

[b]emutatták a Darwin és az Oak projektből egyetlen helyszín előzetes kiválasztására vonatkozó folyamatot

| (63) | A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a JLR nem nyújtott be hivatalos támogatási kérelmet a mexikói hatóságokhoz, mivel Mexikóban nincs állami támogatási szabályozás. A JLR azonban részletes tájékoztatást kapott a pueblai kormányzattól arról, hogy mit ajánlhatnak fel, ha a JLR úgy dönt, hogy ott fektet be. |
| --- | --- |

(63)

A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a JLR nem nyújtott be hivatalos támogatási kérelmet a mexikói hatóságokhoz, mivel Mexikóban nincs állami támogatási szabályozás. A JLR azonban részletes tájékoztatást kapott a pueblai kormányzattól arról, hogy mit ajánlhatnak fel, ha a JLR úgy dönt, hogy ott fektet be.

| (64) | A szlovák hatóságok előadják, hogy a JLR nem tervezett mexikói beruházást az uniós üzemen felüli második beruházásként. Arra utalnak, hogy a Bizottság kételyei egyetlen, elismert módon némileg félrevezető JLR dokumentumon alapulnak, és azzal érvelnek, hogy e dokumentum tévesen értelmezi a végrehajtó bizottság tagjai 2015. január 21-i – vagyis a helyszínre vonatkozó döntést hat hónappal megelőző – külső helyszínen tartott ülésén elhangzottakat. A JLR e dokumentumát mindenesetre jelentős mennyiségű, későbbiekben rendelkezésre bocsátott olyan bizonyíték cáfolta, amely a két helyszín alternatívaként történő tárgyalására vonatkozott. Ezenfelül kifejtik, hogy az új üzemből eredő többletkapacitás (évi 300 000 gépjármű) máris a JLR kapacitása 50 %-ának felel meg. Nem lenne reális azt feltételezni, hogy a JLR ugyanabban az időben vagy akár rövid-/középtávon ugyanolyan nagyságrendű második projektbe történő beruházás lehetőségét is vizsgálná. |
| --- | --- |

(64)

A szlovák hatóságok előadják, hogy a JLR nem tervezett mexikói beruházást az uniós üzemen felüli második beruházásként. Arra utalnak, hogy a Bizottság kételyei egyetlen, elismert módon némileg félrevezető JLR dokumentumon alapulnak, és azzal érvelnek, hogy e dokumentum tévesen értelmezi a végrehajtó bizottság tagjai 2015. január 21-i – vagyis a helyszínre vonatkozó döntést hat hónappal megelőző – külső helyszínen tartott ülésén elhangzottakat. A JLR e dokumentumát mindenesetre jelentős mennyiségű, későbbiekben rendelkezésre bocsátott olyan bizonyíték cáfolta, amely a két helyszín alternatívaként történő tárgyalására vonatkozott. Ezenfelül kifejtik, hogy az új üzemből eredő többletkapacitás (évi 300 000 gépjármű) máris a JLR kapacitása 50 %-ának felel meg. Nem lenne reális azt feltételezni, hogy a JLR ugyanabban az időben vagy akár rövid-/középtávon ugyanolyan nagyságrendű második projektbe történő beruházás lehetőségét is vizsgálná.

| (65) | A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a végrehajtó bizottság tagjai 2015. január 21-én, külső helyszínen tartott üléséről készült jelentés és az arra készült prezentáció miért utal két üzem építésére. Szlovákia szerint a JLR mindig is azt tervezte, hogy az új üzemben a működést – az 1. üzem 1. szakaszában – évi 150 000 gépjármű kapacitással kezdi meg, majd [2020–2025-ben], vagyis az 1. üzem 2. szakaszában ezt 300 000 gépjárműre növeli. A 2015. januári ülés idején a JLR gépjárművek iránti kereslet azonban olyan erősen növekedett, hogy a végrehajtó bizottság tagjai röviden megvizsgálták annak lehetőségét is, hogy az első helyszínen végzett munkálatok befejezését követő öt-tíz éven belül kellő kereslet esetén másik helyszínen egy második üzemet is megépítsenek. Ezt a jövőbeni helyszínt részletesen nem tárgyalták meg az ülésen, mivel az arra vonatkozó döntés még messze volt. A szlovák hatóságok megjegyezték, hogy a külső helyszínen tartott ülés jegyzőkönyvében szereplő azon kijelentés, amely szerint a JLR-nek két üzemre lesz szüksége az előrejelzett kereslet kielégítéséhez, vagy az 1. üzem két szakaszának összekeveréséből, vagy abból eredt, hogy a jegyzőkönyv túlzottan hangsúlyozta azt a korlátozott egyeztetést, amelyet arról tartottak, hogy valamikor a távoli jövőben egy esetleges második üzemet is létre lehet hozni. |
| --- | --- |

(65)

A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a végrehajtó bizottság tagjai 2015. január 21-én, külső helyszínen tartott üléséről készült jelentés és az arra készült prezentáció miért utal két üzem építésére. Szlovákia szerint a JLR mindig is azt tervezte, hogy az új üzemben a működést – az 1. üzem 1. szakaszában – évi 150 000 gépjármű kapacitással kezdi meg, majd [2020–2025-ben], vagyis az 1. üzem 2. szakaszában ezt 300 000 gépjárműre növeli. A 2015. januári ülés idején a JLR gépjárművek iránti kereslet azonban olyan erősen növekedett, hogy a végrehajtó bizottság tagjai röviden megvizsgálták annak lehetőségét is, hogy az első helyszínen végzett munkálatok befejezését követő öt-tíz éven belül kellő kereslet esetén másik helyszínen egy második üzemet is megépítsenek. Ezt a jövőbeni helyszínt részletesen nem tárgyalták meg az ülésen, mivel az arra vonatkozó döntés még messze volt. A szlovák hatóságok megjegyezték, hogy a külső helyszínen tartott ülés jegyzőkönyvében szereplő azon kijelentés, amely szerint a JLR-nek két üzemre lesz szüksége az előrejelzett kereslet kielégítéséhez, vagy az 1. üzem két szakaszának összekeveréséből, vagy abból eredt, hogy a jegyzőkönyv túlzottan hangsúlyozta azt a korlátozott egyeztetést, amelyet arról tartottak, hogy valamikor a távoli jövőben egy esetleges második üzemet is létre lehet hozni.

| (66) | A szlovák hatóságok hangsúlyozzák, hogy a JLR belső dokumentumai következetesen bizonyítják, hogy a JLR egyetlen helyszínen kívánt beruházni. A 2015. július 10-i globalizációs fórum jegyzőkönyve rögzíti, hogy Mexikó helyett előnyben részesített helyszínként a nyitrai helyszínt választották, és hogy a két helyszínt alternatívaként vetették össze egymással. A JLR kizárólag egyetlen helyszínen történő gyártás lehetőségét vizsgálta: „[k]észen állunk arra, hogy kiválasszunk egy országot a Darwin és az Oak projektből”. |
| --- | --- |

(66)

A szlovák hatóságok hangsúlyozzák, hogy a JLR belső dokumentumai következetesen bizonyítják, hogy a JLR egyetlen helyszínen kívánt beruházni. A 2015. július 10-i globalizációs fórum jegyzőkönyve rögzíti, hogy Mexikó helyett előnyben részesített helyszínként a nyitrai helyszínt választották, és hogy a két helyszínt alternatívaként vetették össze egymással. A JLR kizárólag egyetlen helyszínen történő gyártás lehetőségét vizsgálta: „[k]észen állunk arra, hogy kiválasszunk egy országot a Darwin és az Oak projektből”.

[k]észen állunk arra, hogy kiválasszunk egy országot a Darwin és az Oak projektből

| (67) | A stratégiai okok jelentős szerepet töltöttek be a döntésben, de a támogatás így is szükséges volt ahhoz, hogy a döntés Szlovákiára essen. A szlovák hatóságok érvelése szerint téves azt állítani, hogy a felkínált állami támogatás a nettó jelenértékbeli különbözetnek pusztán „jelentéktelen” részét fedezi, mivel a Bizottság eljárást megindító határozatban kifejtett álláspontja szerint a névleges támogatás a nettó jelenértékbeli különbözet 47 %-ának felelt meg (22). A JLR belső dokumentumai kifejezetten említik, hogy a helyszínre vonatkozó döntés szoros volt, és döntő jelleggel függött az állami támogatás odaítélésétől. E tekintetben a Tata igazgatótanácsa 2015. szeptember 18-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „a minőségi és kockázati elemeket figyelembe véve a készpénzben [150–200] millió GBP módosított állami támogatás teljes összege (23)
  elegendő volt ahhoz, hogy Mexikó helyett Nyitrát vigyük tovább”. Ehhez hasonlóan a JLR 2015. novemberi, az üzem helyszíneként Nyitrát megerősítő döntése azon „a feltételen alapult, hogy az állami támogatás teljes összegét megkapják”. Következésképpen a JLR ragaszkodott hozzá, hogy a beruházási megállapodásban rögzítsék, hogy beruházási kötelezettségei a regionális támogatás 100 %-ának odaítélésétől függnek. |
| --- | --- |

(67)

A stratégiai okok jelentős szerepet töltöttek be a döntésben, de a támogatás így is szükséges volt ahhoz, hogy a döntés Szlovákiára essen. A szlovák hatóságok érvelése szerint téves azt állítani, hogy a felkínált állami támogatás a nettó jelenértékbeli különbözetnek pusztán „jelentéktelen” részét fedezi, mivel a Bizottság eljárást megindító határozatban kifejtett álláspontja szerint a névleges támogatás a nettó jelenértékbeli különbözet 47 %-ának felelt meg (22). A JLR belső dokumentumai kifejezetten említik, hogy a helyszínre vonatkozó döntés szoros volt, és döntő jelleggel függött az állami támogatás odaítélésétől. E tekintetben a Tata igazgatótanácsa 2015. szeptember 18-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „a minőségi és kockázati elemeket figyelembe véve a készpénzben [150–200] millió GBP módosított állami támogatás teljes összege (23)
  elegendő volt ahhoz, hogy Mexikó helyett Nyitrát vigyük tovább”. Ehhez hasonlóan a JLR 2015. novemberi, az üzem helyszíneként Nyitrát megerősítő döntése azon „a feltételen alapult, hogy az állami támogatás teljes összegét megkapják”. Következésképpen a JLR ragaszkodott hozzá, hogy a beruházási megállapodásban rögzítsék, hogy beruházási kötelezettségei a regionális támogatás 100 %-ának odaítélésétől függnek.

22

a minőségi és kockázati elemeket figyelembe véve a készpénzben [150–200] millió GBP módosított állami támogatás teljes összege

23

elegendő volt ahhoz, hogy Mexikó helyett Nyitrát vigyük tovább

a feltételen alapult, hogy az állami támogatás teljes összegét megkapják

| (68) | Ezenfelül Szlovákia rámutatott arra, hogy ami a mexikói megvalósítás késedelmével kapcsolatos kockázatot illeti, ezt az elemet a pénzügyi összehasonlításban kifejezetten figyelembe vették, tehát azt megfelelően megvizsgálták. Szlovákia utalt a 2015. július 10-i globalizációs fórum előtti prezentációra, amely rögzítette, hogy „Mexikóban az 1. munka időigényére vonatkozó hosszabb előrejelzés [...] a fentiek szerinti 6–9 hónapos tartomány”. |
| --- | --- |

(68)

Ezenfelül Szlovákia rámutatott arra, hogy ami a mexikói megvalósítás késedelmével kapcsolatos kockázatot illeti, ezt az elemet a pénzügyi összehasonlításban kifejezetten figyelembe vették, tehát azt megfelelően megvizsgálták. Szlovákia utalt a 2015. július 10-i globalizációs fórum előtti prezentációra, amely rögzítette, hogy „Mexikóban az 1. munka időigényére vonatkozó hosszabb előrejelzés [...] a fentiek szerinti 6–9 hónapos tartomány”.

Mexikóban az 1. munka időigényére vonatkozó hosszabb előrejelzés

a fentiek szerinti 6–9 hónapos tartomány

4.2.3.   Az arányosság hiánya

Az arányosság hiánya

| (69) | A szlovák hatóságok azzal érvelnek, hogy a JLR-nek nem nyújtottak további támogatási elemeket, ezért a támogatást arányosnak tekintik. |
| --- | --- |

(69)

A szlovák hatóságok azzal érvelnek, hogy a JLR-nek nem nyújtottak további támogatási elemeket, ezért a támogatást arányosnak tekintik.

4.2.4.   Nyilvánvaló negatív hatások – kohézióellenes hatás

Nyilvánvaló negatív hatások – kohézióellenes hatás

| (70) | A szlovák hatóságok hangsúlyozták, hogy a szlovák támogatás nem rendelkezik kohézióellenes hatással Lengyelország kárára és emlékeztetnek arra, hogy „[a] július 10-i globalizációs fórum megállapította, hogy Jawor (Lengyelország) nem alkalmas helyszín a területre vonatkozó alapvető szempontokkal és megvalósíthatósággal kapcsolatos komoly aggályok miatt. A társaságnak ezért Nyitra (Szlovákia) és Puebla (Mexikó) között kellett választania. A társaság előnyben részesített helyszínként Szlovákiát választotta és mélyreható megvalósíthatósági tanulmányt engedélyezett. Mexikót felfüggesztették.” Jawort Nyitrával szembeni alternatívaként elvetették, amikor 2015. július 10-én döntöttek a 2015. augusztus eleji igazgatótanács által megerősítendő végső helyszínajánlásról. A JLR és a Tata Motors igazgatótanácsa a 2015. augusztus 3-i, illetve 7-i ülésén nem tekintette Jawort alternatívának Nyitrához képest. |
| --- | --- |

(70)

A szlovák hatóságok hangsúlyozták, hogy a szlovák támogatás nem rendelkezik kohézióellenes hatással Lengyelország kárára és emlékeztetnek arra, hogy „[a] július 10-i globalizációs fórum megállapította, hogy Jawor (Lengyelország) nem alkalmas helyszín a területre vonatkozó alapvető szempontokkal és megvalósíthatósággal kapcsolatos komoly aggályok miatt. A társaságnak ezért Nyitra (Szlovákia) és Puebla (Mexikó) között kellett választania. A társaság előnyben részesített helyszínként Szlovákiát választotta és mélyreható megvalósíthatósági tanulmányt engedélyezett. Mexikót felfüggesztették.” Jawort Nyitrával szembeni alternatívaként elvetették, amikor 2015. július 10-én döntöttek a 2015. augusztus eleji igazgatótanács által megerősítendő végső helyszínajánlásról. A JLR és a Tata Motors igazgatótanácsa a 2015. augusztus 3-i, illetve 7-i ülésén nem tekintette Jawort alternatívának Nyitrához képest.

[a] július 10-i globalizációs fórum megállapította, hogy Jawor (Lengyelország) nem alkalmas helyszín a területre vonatkozó alapvető szempontokkal és megvalósíthatósággal kapcsolatos komoly aggályok miatt. A társaságnak ezért Nyitra (Szlovákia) és Puebla (Mexikó) között kellett választania. A társaság előnyben részesített helyszínként Szlovákiát választotta és mélyreható megvalósíthatósági tanulmányt engedélyezett. Mexikót felfüggesztették

4.2.5.   A kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás – a maximális támogatási intenzitás felső határának túllépése

A kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás – a maximális támogatási intenzitás felső határának túllépése

| (71) | mivel a szlovák hatóságok álláspontja szerint a bejelentett támogatáson felül további támogatás odaítélése nem történt, elutasítják a Bizottság által felvetett azon aggályt, miszerint a megengedhető támogatási intenzitás felső határát túllépték, ezért a támogatás nyilvánvaló negatív hatást gyakorolhatott a kereskedelemre. |
| --- | --- |

(71)

mivel a szlovák hatóságok álláspontja szerint a bejelentett támogatáson felül további támogatás odaítélése nem történt, elutasítják a Bizottság által felvetett azon aggályt, miszerint a megengedhető támogatási intenzitás felső határát túllépték, ezért a támogatás nyilvánvaló negatív hatást gyakorolhatott a kereskedelemre.

5.   A JLR ÉSZREVÉTELEI

A JLR ÉSZREVÉTELEI

5.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (72) | A JLR támogatja a szlovák hatóságok 2017. július 20-i észrevételeit és egyes konkrét elemeket tovább részletez. |
| --- | --- |

(72)

A JLR támogatja a szlovák hatóságok 2017. július 20-i észrevételeit és egyes konkrét elemeket tovább részletez.

5.2.   JLR észrevételei az esetleges be nem jelentett további támogatással kapcsolatban

JLR észrevételei az esetleges be nem jelentett további támogatással kapcsolatban

| (73) | A JLR úgy véli, hogy az NSP fejlesztésére irányuló szlovák erőfeszítés szükséges volt ahhoz, hogy a helyszínt a beruházás számára életképessé és vonzóvá tegyék. A JLR tudatában volt annak, hogy nem veheti kizárólagosan igénybe az infrastruktúrát, hogy általános hozzáférési díjat vagy rendszerint esedékessé váló adót kell fizetnie, piaci árat kell fizetnie az általa megvásárolandó földterületért, és ki kell fizetnie a költségeket a terület minden olyan jellemzője után, amely nem általános, hanem a társaság sajátos igényeire van szabva. |
| --- | --- |

(73)

A JLR úgy véli, hogy az NSP fejlesztésére irányuló szlovák erőfeszítés szükséges volt ahhoz, hogy a helyszínt a beruházás számára életképessé és vonzóvá tegyék. A JLR tudatában volt annak, hogy nem veheti kizárólagosan igénybe az infrastruktúrát, hogy általános hozzáférési díjat vagy rendszerint esedékessé váló adót kell fizetnie, piaci árat kell fizetnie az általa megvásárolandó földterületért, és ki kell fizetnie a költségeket a terület minden olyan jellemzője után, amely nem általános, hanem a társaság sajátos igényeire van szabva.

| (74) | A JLR hangsúlyozza, hogy az NSP-t és az infrastruktúrafejlesztést nem a JLR-nek szánták. Az, hogy az övezeti tervek és a jogszabályok az 1990-es évekből származnak, igazolja, hogy a terveket nem kizárólag JLR érdeklődésére reagálva dolgozták ki. Épp ellenkezőleg, az észak-nyitrai ipari park övezetének létezése és az ipari terület továbbfejlesztésére irányuló, régóta meglévő tervek olyan tényezők voltak, amelyek a JLR döntési folyamatát Nyitra javára befolyásolták. Ezt a befolyást rögzítik a JLR belső dokumentumai, amelyek olyan utalásokat tartalmaznak, mint például „egy professzionálisan fejlesztett ipari parkban fekszik (24)”, „a legjobb biztosításpolitika a helyszín készenléte és az infrastruktúra miatt (25)” és „[o]lyan ipari parkban létesített telephely, amelyet gyárak vesznek körül (26)”. |
| --- | --- |

(74)

A JLR hangsúlyozza, hogy az NSP-t és az infrastruktúrafejlesztést nem a JLR-nek szánták. Az, hogy az övezeti tervek és a jogszabályok az 1990-es évekből származnak, igazolja, hogy a terveket nem kizárólag JLR érdeklődésére reagálva dolgozták ki. Épp ellenkezőleg, az észak-nyitrai ipari park övezetének létezése és az ipari terület továbbfejlesztésére irányuló, régóta meglévő tervek olyan tényezők voltak, amelyek a JLR döntési folyamatát Nyitra javára befolyásolták. Ezt a befolyást rögzítik a JLR belső dokumentumai, amelyek olyan utalásokat tartalmaznak, mint például „egy professzionálisan fejlesztett ipari parkban fekszik (24)”, „a legjobb biztosításpolitika a helyszín készenléte és az infrastruktúra miatt (25)” és „[o]lyan ipari parkban létesített telephely, amelyet gyárak vesznek körül (26)”.

egy professzionálisan fejlesztett ipari parkban fekszik

24

a legjobb biztosításpolitika a helyszín készenléte és az infrastruktúra miatt

25

[o]lyan ipari parkban létesített telephely, amelyet gyárak vesznek körül

26

| (75) | Ezenfelül a JLR rámutat arra, hogy az NSP kereskedelmi szempontból hasznos alapterületéből, vagyis 338 hektárból csak 55 %-ot, vagyis 185 hektárt szerzett meg, és az elővásárlási jog vagy a vételi jog nem teszi lehetővé, hogy a JLR elfoglalja vagy ellenőrizze a területet. A JLR arra is emlékeztet, hogy 2017. augusztus 25-én az északi földterület vonatkozásában részben lemondott az elővásárlási jogáról. Az elővásárlási jogát 28,5 hektárnyi alapterületre tartotta fenn. |
| --- | --- |

(75)

Ezenfelül a JLR rámutat arra, hogy az NSP kereskedelmi szempontból hasznos alapterületéből, vagyis 338 hektárból csak 55 %-ot, vagyis 185 hektárt szerzett meg, és az elővásárlási jog vagy a vételi jog nem teszi lehetővé, hogy a JLR elfoglalja vagy ellenőrizze a területet. A JLR arra is emlékeztet, hogy 2017. augusztus 25-én az északi földterület vonatkozásában részben lemondott az elővásárlási jogáról. Az elővásárlási jogát 28,5 hektárnyi alapterületre tartotta fenn.

| (76) | A JLR előadja, hogy az „építkezésre kész állapotú” földterületért teljes piaci árat fizetett, mivel a vételárat három szakértői értékbecslés függetlenül határozta meg, és az értékbecslések kifejezetten „építkezésre kész állapotú” földterületre, vagyis olyan földterületre utalnak, amelyeken az e követelménynek való megfelelés érdekében általános földelőkészítési munkákat végeztek. A JLR azt is felvázolja, hogy az ezen szintet meghaladó, saját igényeinek megfelelően elvégzett valamennyi munka teljes költségét megfizette. Az ilyen munkálatok költsége közel kétszerese a beruházási megállapodásban e célból eredetileg meghatározott 16,9 millió EUR összegnek. |
| --- | --- |

(76)

A JLR előadja, hogy az „építkezésre kész állapotú” földterületért teljes piaci árat fizetett, mivel a vételárat három szakértői értékbecslés függetlenül határozta meg, és az értékbecslések kifejezetten „építkezésre kész állapotú” földterületre, vagyis olyan földterületre utalnak, amelyeken az e követelménynek való megfelelés érdekében általános földelőkészítési munkákat végeztek. A JLR azt is felvázolja, hogy az ezen szintet meghaladó, saját igényeinek megfelelően elvégzett valamennyi munka teljes költségét megfizette. Az ilyen munkálatok költsége közel kétszerese a beruházási megállapodásban e célból eredetileg meghatározott 16,9 millió EUR összegnek.

| (77) | A JLR ezenfelül egyértelművé teszi, hogy az eljárást megindító határozat 16. pontjában említett 75 millió EUR összeg nem az az ár, amelyért az MHI harmadik felektől megvásárolta a JLR területet, hanem az MHI-nak az NSP egészében megvásárolt földterületekkel kapcsolatos teljes kiadása. |
| --- | --- |

(77)

A JLR ezenfelül egyértelművé teszi, hogy az eljárást megindító határozat 16. pontjában említett 75 millió EUR összeg nem az az ár, amelyért az MHI harmadik felektől megvásárolta a JLR területet, hanem az MHI-nak az NSP egészében megvásárolt földterületekkel kapcsolatos teljes kiadása.

| (78) | A JLR azt is előadja, hogy nem mentesült az átminősítési díj megfizetése alól. A JLR nem mezőgazdasági földterületet, hanem ipari területet vásárolt, és a piaci ár meghatározására használt mindhárom értékbecslés kifejezetten az ipari övezetben építkezésre kész állapotban lévő földterület jellemzőivel rendelkező földterületre utalt. A JLR elismeri, hogy az egyik belső dokumentuma valóban utalt legfeljebb [50–110] millió EUR összegű átminősítési díj alóli mentességre, de kifejti, hogy ez valamely tanácsadó általi téves értelmezés eredménye volt, és nem a szlovák hatóságok által rendelkezésre bocsátott információn alapult. |
| --- | --- |

(78)

A JLR azt is előadja, hogy nem mentesült az átminősítési díj megfizetése alól. A JLR nem mezőgazdasági földterületet, hanem ipari területet vásárolt, és a piaci ár meghatározására használt mindhárom értékbecslés kifejezetten az ipari övezetben építkezésre kész állapotban lévő földterület jellemzőivel rendelkező földterületre utalt. A JLR elismeri, hogy az egyik belső dokumentuma valóban utalt legfeljebb [50–110] millió EUR összegű átminősítési díj alóli mentességre, de kifejti, hogy ez valamely tanácsadó általi téves értelmezés eredménye volt, és nem a szlovák hatóságok által rendelkezésre bocsátott információn alapult.

5.3.   Észrevételek a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban

Észrevételek a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban

| (79) | A JLR hangsúlyozza, hogy a regionális állami támogatás szükséges tényező volt abban, hogy a beruházást Nyitrára hozzák. A JLR megerősíti, hogy figyelembe vett „stratégiai megfontolásokat” és azt, hogy a további költségek ellentételezésére állami támogatást kaphat, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezek a stratégiai megfontolások önmagukban vagy alacsonyabb támogatási összeggel együtt nem vezettek volna a nyitrai helyszín melletti döntéshez. |
| --- | --- |

(79)

A JLR hangsúlyozza, hogy a regionális állami támogatás szükséges tényező volt abban, hogy a beruházást Nyitrára hozzák. A JLR megerősíti, hogy figyelembe vett „stratégiai megfontolásokat” és azt, hogy a további költségek ellentételezésére állami támogatást kaphat, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezek a stratégiai megfontolások önmagukban vagy alacsonyabb támogatási összeggel együtt nem vezettek volna a nyitrai helyszín melletti döntéshez.

| (80) | A JLR kiemeli, hogy más gépjárműgyártók a helyszínre vonatkozó döntésének meghozatala előtt és azt követően is döntöttek úgy, hogy Mexikóban ruháznak be. A más gépjárműgyártók által Mexikóban végzett beruházások megerősítik, hogy Mexikó hiteles lehetséges helyszíne volt a JLR beruházási projektjének. A JLR ugyanis több mint 18 hónapot töltött a mexikói lehetőség értékelésével. Ez az értékelés magában foglalta egy projektcsapat létrehozását, külső tanácsadók igénybevételét, a mexikói kormánytisztviselőkkel való kapcsolattartást, valamint helyszíni látogatásokat, még a JLR globális üzleti terjeszkedési csoport legmagasabb rangú vezetője részéről is. |
| --- | --- |

(80)

A JLR kiemeli, hogy más gépjárműgyártók a helyszínre vonatkozó döntésének meghozatala előtt és azt követően is döntöttek úgy, hogy Mexikóban ruháznak be. A más gépjárműgyártók által Mexikóban végzett beruházások megerősítik, hogy Mexikó hiteles lehetséges helyszíne volt a JLR beruházási projektjének. A JLR ugyanis több mint 18 hónapot töltött a mexikói lehetőség értékelésével. Ez az értékelés magában foglalta egy projektcsapat létrehozását, külső tanácsadók igénybevételét, a mexikói kormánytisztviselőkkel való kapcsolattartást, valamint helyszíni látogatásokat, még a JLR globális üzleti terjeszkedési csoport legmagasabb rangú vezetője részéről is.

| (81) | A JLR hangsúlyozza, hogy Mexikót a döntési folyamat egésze során megvalósítható alternatívának tekintette, ahogyan azt az adott időszakból származó, a Bizottsághoz benyújtott számos belső dokumentum is bizonyítja. A JLR álláspontja szerint az eljárást megindító határozatban említett egyes sajtóközleményekben bemutatott, ezzel ellentétes álláspontok pusztán spekulatívak és nem tükrözik a JLR döntéshozatali folyamatát. |
| --- | --- |

(81)

A JLR hangsúlyozza, hogy Mexikót a döntési folyamat egésze során megvalósítható alternatívának tekintette, ahogyan azt az adott időszakból származó, a Bizottsághoz benyújtott számos belső dokumentum is bizonyítja. A JLR álláspontja szerint az eljárást megindító határozatban említett egyes sajtóközleményekben bemutatott, ezzel ellentétes álláspontok pusztán spekulatívak és nem tükrözik a JLR döntéshozatali folyamatát.

| (82) | Ezenfelül a JLR előadja, hogy egyetlen helyszínen állt szándékában beruházást végezni. Soha nem vizsgálta meg annak lehetőségét, hogy egyidejűleg vagy a közeljövőben egy másik helyszínen létesítendő második üzembe ruházzon be. A JLR elismeri, hogy a végrehajtó bizottság tagjai 2015. január 21-i, külső helyszínen tartott ülésének jegyzőkönyve valóban utalt 2. üzemre, mivel az ülésen felmerült, így a jegyzőkönyvben is szerepelt az, hogy amennyiben kellő kereslet van, a JLR megvizsgálhatja annak lehetőségét, hogy az eredeti beruházás befejezésétől számított öt-tíz éven belül egy másik helyszínen másik üzemet építsen. A JLR ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezt a hosszú távú lehetőséget az ülések anyagaiban és magán az ülésen sem tárgyalták meg részletesen. Az ülés anyagai ehelyett a beruházási projekt ugyanazon a helyszínen megvalósított 1. és 2. szakaszára utalnak, vagyis a JLR azon stratégiájára, hogy a tevékenységet 2018-ban az 1. szakaszban évi 150 000 gépjárműnek megfelelő kapacitással (1. üzem 1. szakasza) kezdje, majd a kapacitását [2020 és 2025 között] évi 300 000 gépjárműre (1. üzem 2. szakasza) növelje. A JLR ezenfelül arra utal, hogy két további – egy uniós és egy észak-amerikai –, évi 300 000 gépjárműnek megfelelő kapacitású üzem párhuzamos építése elképzelhetetlen lenne, mivel a JLR a 2014/2015-ös üzleti évben csak 462 209 gépjárművet értékesített. E számadatokra tekintettel kereskedelmi szempontból észszerű alapon nem hihető az, hogy a JLR az éves kapacitását rövid-/hosszútávon 600 000 gépjárművel kívánta volna bővíteni. |
| --- | --- |

(82)

Ezenfelül a JLR előadja, hogy egyetlen helyszínen állt szándékában beruházást végezni. Soha nem vizsgálta meg annak lehetőségét, hogy egyidejűleg vagy a közeljövőben egy másik helyszínen létesítendő második üzembe ruházzon be. A JLR elismeri, hogy a végrehajtó bizottság tagjai 2015. január 21-i, külső helyszínen tartott ülésének jegyzőkönyve valóban utalt 2. üzemre, mivel az ülésen felmerült, így a jegyzőkönyvben is szerepelt az, hogy amennyiben kellő kereslet van, a JLR megvizsgálhatja annak lehetőségét, hogy az eredeti beruházás befejezésétől számított öt-tíz éven belül egy másik helyszínen másik üzemet építsen. A JLR ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezt a hosszú távú lehetőséget az ülések anyagaiban és magán az ülésen sem tárgyalták meg részletesen. Az ülés anyagai ehelyett a beruházási projekt ugyanazon a helyszínen megvalósított 1. és 2. szakaszára utalnak, vagyis a JLR azon stratégiájára, hogy a tevékenységet 2018-ban az 1. szakaszban évi 150 000 gépjárműnek megfelelő kapacitással (1. üzem 1. szakasza) kezdje, majd a kapacitását [2020 és 2025 között] évi 300 000 gépjárműre (1. üzem 2. szakasza) növelje. A JLR ezenfelül arra utal, hogy két további – egy uniós és egy észak-amerikai –, évi 300 000 gépjárműnek megfelelő kapacitású üzem párhuzamos építése elképzelhetetlen lenne, mivel a JLR a 2014/2015-ös üzleti évben csak 462 209 gépjárművet értékesített. E számadatokra tekintettel kereskedelmi szempontból észszerű alapon nem hihető az, hogy a JLR az éves kapacitását rövid-/hosszútávon 600 000 gépjárművel kívánta volna bővíteni.

| (83) | A JLR kiemeli, hogy a lengyelországi Jawor helyszín nem volt Nyitra vagy Mexikó megvalósítható alternatívája, mivel tekintetében alapvető problémák álltak fenn, a helyszínt többek között közút szelte ketté. Ezen okból az igazgatótanács Jawort nem tekintette Nyitra lehetséges alternatívájának, ahogyan azt az igazgatótanács ülésére készült, 2015. november 18-i prezentáció is rögzítette. |
| --- | --- |

(83)

A JLR kiemeli, hogy a lengyelországi Jawor helyszín nem volt Nyitra vagy Mexikó megvalósítható alternatívája, mivel tekintetében alapvető problémák álltak fenn, a helyszínt többek között közút szelte ketté. Ezen okból az igazgatótanács Jawort nem tekintette Nyitra lehetséges alternatívájának, ahogyan azt az igazgatótanács ülésére készült, 2015. november 18-i prezentáció is rögzítette.

6.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (84) | Ebben a szakaszban a Bizottság először arra a kérdésre fog összpontosítani, hogy a JLR részére nyújtott teljes támogatás a bejelentett támogatásra korlátozódik-e, vagy a JLR további támogatási elemekben is részesült, beleértve különösen az eladási ár piaci viszonyoknak való megfelelőségét, az államilag finanszírozott és speciális célú/igényekre szabott infrastrukturális munkálatokat és az átminősítési díj megfizetése alóli mentességet. A Bizottság a támogatás jogszerűségének vizsgálatát követően a kapott támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatos végleges álláspontot fog kialakítani. |
| --- | --- |

(84)

Ebben a szakaszban a Bizottság először arra a kérdésre fog összpontosítani, hogy a JLR részére nyújtott teljes támogatás a bejelentett támogatásra korlátozódik-e, vagy a JLR további támogatási elemekben is részesült, beleértve különösen az eladási ár piaci viszonyoknak való megfelelőségét, az államilag finanszírozott és speciális célú/igényekre szabott infrastrukturális munkálatokat és az átminősítési díj megfizetése alóli mentességet. A Bizottság a támogatás jogszerűségének vizsgálatát követően a kapott támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatos végleges álláspontot fog kialakítani.

6.2.   A támogatás megléte

A támogatás megléte

6.2.1.   A bejelentett közvetlen támogatás

A bejelentett közvetlen támogatás

| (85) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban rögzített okokból úgy véli, hogy a bejelentett közvetlen támogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül arra tekintettel, hogy azt állami forrásokból ítélik oda, szelektív, a JLR számára gazdasági előnyt biztosít, valószínűsíthetően érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban rögzített okokból úgy véli, hogy a bejelentett közvetlen támogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül arra tekintettel, hogy azt állami forrásokból ítélik oda, szelektív, a JLR számára gazdasági előnyt biztosít, valószínűsíthetően érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget.

6.2.2.   Az esetleges be nem jelentett további támogatás

Az esetleges be nem jelentett további támogatás

| (86) | A 3.1. szakaszban foglaltak szerint a Bizottság az eljárást megindító határozatban megvizsgálta annak lehetőségét, hogy a JLR az NSP fejlesztésével és a JLR terület megvásárlásával összefüggésben bizonyos összegű további állami támogatásban részesült. Három módját vizsgálta meg annak, hogy az ügylet hogyan eredményezhetett a JLR részére nyújtott további állami támogatást:






  a) | az eljárást megindító határozat 118. pontja rögzíti, hogy amennyiben az NSP a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának minősül, a JLR által az NSP-hez fűződő tulajdonjogért és más jogokért megfizetett ellenértéknek szokásos piaci feltételek mellett fedeznie kellene a szlovák államnál az NSP megépítése során felmerült infrastruktúrafejlesztési költségeket, kivéve a ténylegesen általános jellegű, – a későbbiekben kerülnek meghatározandó – infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos költségeket; |
| --- | --- | --- |

(86)

A 3.1. szakaszban foglaltak szerint a Bizottság az eljárást megindító határozatban megvizsgálta annak lehetőségét, hogy a JLR az NSP fejlesztésével és a JLR terület megvásárlásával összefüggésben bizonyos összegű további állami támogatásban részesült. Három módját vizsgálta meg annak, hogy az ügylet hogyan eredményezhetett a JLR részére nyújtott további állami támogatást:

a)

az eljárást megindító határozat 118. pontja rögzíti, hogy amennyiben az NSP a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának minősül, a JLR által az NSP-hez fűződő tulajdonjogért és más jogokért megfizetett ellenértéknek szokásos piaci feltételek mellett fedeznie kellene a szlovák államnál az NSP megépítése során felmerült infrastruktúrafejlesztési költségeket, kivéve a ténylegesen általános jellegű, – a későbbiekben kerülnek meghatározandó – infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos költségeket;

| b) | még ha megállapítást is nyer, hogy az NSP egésze nem minősül a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának, az eljárást megindító határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a Szlovákia által a JLR terület fejlesztése és csatlakoztatása céljából elvégzett egyes munkák nem a JLR sajátos igényeinek kielégítését szolgálták-e, és hogy e munkák értékét a független szakértők által készített értékbecslések és a JLR által végül a földterületért és a releváns infrastruktúráért fizetett ár megfelelően tükrözte-e; |
| --- | --- |

b)

még ha megállapítást is nyer, hogy az NSP egésze nem minősül a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának, az eljárást megindító határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a Szlovákia által a JLR terület fejlesztése és csatlakoztatása céljából elvégzett egyes munkák nem a JLR sajátos igényeinek kielégítését szolgálták-e, és hogy e munkák értékét a független szakértők által készített értékbecslések és a JLR által végül a földterületért és a releváns infrastruktúráért fizetett ár megfelelően tükrözte-e;

| c) | végezetül az eljárást megindító határozatban arról is szó esik, hogy az átminősítési díj megfizetése alóli mentesség a JLR számára biztosított további támogatási intézkedésnek tekinthető. |
| --- | --- |

c)

végezetül az eljárást megindító határozatban arról is szó esik, hogy az átminősítési díj megfizetése alóli mentesség a JLR számára biztosított további támogatási intézkedésnek tekinthető.

6.2.2.1.   Tekinthető-e az NSP a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának?

Tekinthető-e az NSP a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának?

| (87) | Annak megállapításához, hogy a JLR-nek kell viselnie a szlovák államnál felmerült teljes infrastruktúrafejlesztési költségeket, a következő két feltételnek kell egyidejűleg teljesülnie: a) az NSP speciális célú infrastruktúrának minősül, vagyis a JLR előzetesen azonosított vállalkozásnak tekinthető, és az NSP-t a JLR igényeire szabták; és b) a költségek nem tartalmazzák a ténylegesen általános jellegű költségeket. |
| --- | --- |

(87)

Annak megállapításához, hogy a JLR-nek kell viselnie a szlovák államnál felmerült teljes infrastruktúrafejlesztési költségeket, a következő két feltételnek kell egyidejűleg teljesülnie: a) az NSP speciális célú infrastruktúrának minősül, vagyis a JLR előzetesen azonosított vállalkozásnak tekinthető, és az NSP-t a JLR igényeire szabták; és b) a költségek nem tartalmazzák a ténylegesen általános jellegű költségeket.

| (88) | A Bizottság úgy véli, hogy a (87) preambulumbekezdésben említett két feltétel egyidejűleg nem teljesül, ezért az NSP 704 hektáros területe nem minősül a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának. A szlovák hatóságok előadása és a jelen határozat 4.1.1. szakaszában szereplő összefoglalás szerint az NSP létrehozásának történeti előzményei egyértelművé teszik, hogy az NSP-t jogilag 2015. július 8-án, a jelentős beruházási igazolással hozták létre, amely a szlovák hatóságok számára kisajátítási jogot biztosított. Az NSP ipari övezeti besorolása azonban már jóval az előtt megkezdődött, hogy a JLR érdeklődést mutatott volna a terület iránt, és már akkor léteztek konkrét tervek az észak-nyitrai ipari terület továbbfejlesztésére. Például 2014-ben a Luzianky övezeti terv részeként már részletes infrastruktúratervek álltak rendelkezésre. Ezenfelül az ipari övezet egy része – többek között az észak-nyitrai ipari park révén – már megvalósult. Az NSP lényegében az észak-nyitrai ipari park kibővítése. A Bizottság ezért úgy határoz, hogy a JLR nem minősül az NSP fejlesztése mint olyan szempontjából előzetesen azonosított vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság úgy véli, hogy a (87) preambulumbekezdésben említett két feltétel egyidejűleg nem teljesül, ezért az NSP 704 hektáros területe nem minősül a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának. A szlovák hatóságok előadása és a jelen határozat 4.1.1. szakaszában szereplő összefoglalás szerint az NSP létrehozásának történeti előzményei egyértelművé teszik, hogy az NSP-t jogilag 2015. július 8-án, a jelentős beruházási igazolással hozták létre, amely a szlovák hatóságok számára kisajátítási jogot biztosított. Az NSP ipari övezeti besorolása azonban már jóval az előtt megkezdődött, hogy a JLR érdeklődést mutatott volna a terület iránt, és már akkor léteztek konkrét tervek az észak-nyitrai ipari terület továbbfejlesztésére. Például 2014-ben a Luzianky övezeti terv részeként már részletes infrastruktúratervek álltak rendelkezésre. Ezenfelül az ipari övezet egy része – többek között az észak-nyitrai ipari park révén – már megvalósult. Az NSP lényegében az észak-nyitrai ipari park kibővítése. A Bizottság ezért úgy határoz, hogy a JLR nem minősül az NSP fejlesztése mint olyan szempontjából előzetesen azonosított vállalkozásnak.

| (89) | Ezenfelül a JLR az NSP-nek csak egy részét vásárolja meg. Az NSP a JLR-hez hasonló beruházók számára értékesíthető, kereskedelmi szempontból hasznosítható földterületből és úgynevezett „műszaki területből” áll. A műszaki terület az NSP több mint felét teszi ki és az az észak-nyitrai ipari övezet egészét, ezen belül az észak-nyitrai ipari parkot, valamint bizonyos mértékben az annak határán kívüli területeket is kiszolgáló infrastrukturális intézkedésekhez szükséges. A műszaki területen található például az elkerülőút vagy a Drazovcébe vezető főút, valamint a földrajzi jellemzők miatt szükséges számos védőövezet, köztük árvízvédelmi övezetek, amelyekben az építési tevékenység korlátozott. Ezenfelül Szlovákia olyan információkat szolgáltatott, amelyek megerősítik, hogy a JLR által megvásárolt földterület az NSP egészének pusztán 26 %-át, vagy a műszaki területet figyelembe nem véve az NSP 55 %-át teszi ki, valamint, hogy számos más társaság már letelepedett az NSP-ben. |
| --- | --- |

(89)

Ezenfelül a JLR az NSP-nek csak egy részét vásárolja meg. Az NSP a JLR-hez hasonló beruházók számára értékesíthető, kereskedelmi szempontból hasznosítható földterületből és úgynevezett „műszaki területből” áll. A műszaki terület az NSP több mint felét teszi ki és az az észak-nyitrai ipari övezet egészét, ezen belül az észak-nyitrai ipari parkot, valamint bizonyos mértékben az annak határán kívüli területeket is kiszolgáló infrastrukturális intézkedésekhez szükséges. A műszaki területen található például az elkerülőút vagy a Drazovcébe vezető főút, valamint a földrajzi jellemzők miatt szükséges számos védőövezet, köztük árvízvédelmi övezetek, amelyekben az építési tevékenység korlátozott. Ezenfelül Szlovákia olyan információkat szolgáltatott, amelyek megerősítik, hogy a JLR által megvásárolt földterület az NSP egészének pusztán 26 %-át, vagy a műszaki területet figyelembe nem véve az NSP 55 %-át teszi ki, valamint, hogy számos más társaság már letelepedett az NSP-ben.

| (90) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a 704 hektárnyi NSP mint olyan nem tekinthető a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a 704 hektárnyi NSP mint olyan nem tekinthető a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának.

6.2.2.2.   Piaci árat fizetett-e a JLR az NSP részét képező földterületért és infrastruktúráért?

Piaci árat fizetett-e a JLR az NSP részét képező földterületért és infrastruktúráért?

| (91) | Az eljárást megindító határozat 119. pontjában foglaltak szerint, még ha a 704 hektárnyi NSP nem is tekinthető a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának, az ügylet a JLR-nek nyújtott állami támogatást foglalhat magában vagy amiatt, hogy egyes infrastruktúrafejlesztési intézkedéseket úgy alakíthattak ki, hogy azok a JLR sajátos igényeit szolgálják ki, vagy pedig amiatt, hogy a földterületet piaci ár alatt értékesíthették. A Bizottságnak ezért egyenként meg kell vizsgálnia az infrastrukturális intézkedéseket és a földértékesítési ügyletet. |
| --- | --- |

(91)

Az eljárást megindító határozat 119. pontjában foglaltak szerint, még ha a 704 hektárnyi NSP nem is tekinthető a JLR-nek szánt speciális célú infrastruktúrának, az ügylet a JLR-nek nyújtott állami támogatást foglalhat magában vagy amiatt, hogy egyes infrastruktúrafejlesztési intézkedéseket úgy alakíthattak ki, hogy azok a JLR sajátos igényeit szolgálják ki, vagy pedig amiatt, hogy a földterületet piaci ár alatt értékesíthették. A Bizottságnak ezért egyenként meg kell vizsgálnia az infrastrukturális intézkedéseket és a földértékesítési ügyletet.

Infrastrukturális intézkedések

Infrastrukturális intézkedések

| (92) | Az (51) preambulumbekezdésben említett, a szlovák állam által viselt infrastrukturális költségek a földterület helyreállításához, a közúti infrastruktúrához, a közművekhez, az árvízvédelemhez és a vízgazdálkodáshoz, valamint a Luzianky multimodális közlekedési terminálhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(92)

Az (51) preambulumbekezdésben említett, a szlovák állam által viselt infrastrukturális költségek a földterület helyreállításához, a közúti infrastruktúrához, a közművekhez, az árvízvédelemhez és a vízgazdálkodáshoz, valamint a Luzianky multimodális közlekedési terminálhoz kapcsolódnak.

| (93) | A Bizottság az SA.36346 – Németország – GRW ipari és kereskedelmi felhasználást szolgáló területfejlesztési rendszerre vonatkozó határozatában (27) azt elemezte, hogy területfejlesztés céljából az eredeti tulajdonos vagy beruházó javára biztosított támogatásnak minősül-e az ipari vállalkozások számára piaci feltételek mellett történő jövőbeni eladás céljából végzett területfejlesztési munkálatok állami finanszírozása. A Bizottság megállapította, hogy az állami földterület építkezésre kész állapotba hozatala és annak biztosítása, hogy a terület csatlakozzon a közművekhez, köztük a vízhálózathoz, a gázhálózathoz, a szennyvízhálózathoz és a villamosenergia-hálózathoz, valamint a vasúthoz és a közutakhoz hasonló közlekedési hálózatokhoz, nem minősül gazdasági tevékenységnek, hanem az az állam közfeladatainak, jelesül a földterületnek a helyi város- és területfejlesztési tervekkel összhangban történő rendelkezésre bocsátásának és felügyeletének részét képezi. A földterület előzetesen azonosított vevői számára végzett, igényekre szabott fejlesztés nem tartozott az intézkedés körébe, és a vevőknek a földterületet piaci feltételek mellett kellett megvásárolniuk. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság az SA.36346 – Németország – GRW ipari és kereskedelmi felhasználást szolgáló területfejlesztési rendszerre vonatkozó határozatában (27) azt elemezte, hogy területfejlesztés céljából az eredeti tulajdonos vagy beruházó javára biztosított támogatásnak minősül-e az ipari vállalkozások számára piaci feltételek mellett történő jövőbeni eladás céljából végzett területfejlesztési munkálatok állami finanszírozása. A Bizottság megállapította, hogy az állami földterület építkezésre kész állapotba hozatala és annak biztosítása, hogy a terület csatlakozzon a közművekhez, köztük a vízhálózathoz, a gázhálózathoz, a szennyvízhálózathoz és a villamosenergia-hálózathoz, valamint a vasúthoz és a közutakhoz hasonló közlekedési hálózatokhoz, nem minősül gazdasági tevékenységnek, hanem az az állam közfeladatainak, jelesül a földterületnek a helyi város- és területfejlesztési tervekkel összhangban történő rendelkezésre bocsátásának és felügyeletének részét képezi. A földterület előzetesen azonosított vevői számára végzett, igényekre szabott fejlesztés nem tartozott az intézkedés körébe, és a vevőknek a földterületet piaci feltételek mellett kellett megvásárolniuk.

27

| (94) | A Bizottság úgy véli, hogy az NSP kereskedelmi szempontból hasznosítható részén végzett, előkészítő jellegű talajhelyreállítási munkákkal kapcsolatban Szlovákiánál felmerült költségek nem haladják meg az állami földterület építkezésre kész állapotra hozatalához szükséges általános fejlesztési költségeket és e munkák a szlovák állam közfeladatainak, jelesül a földterületnek a helyi város- és területfejlesztési tervekkel összhangban történő rendelkezésre bocsátásának és felügyeletének részét képezik. Mivel e munkálatok a közfeladatok részét képezik, azok állami finanszírozása nem minősül területfejlesztés céljából a földterület tulajdonosa vagy a beruházó javára biztosított támogatásnak. Ebben az esetben a tulajdonos vagy a beruházó az MHI. Az a kérdés azonban, hogy a földterület végső vevője, jelen esetben a JLR, állami támogatásnak minősülő előnyben részesült-e, elkülönül attól a kérdéstől, hogy a földterület tulajdonosa vagy a fejlesztő kapott-e állami támogatást. Mivel az MHI az állam megbízásából jár el és azt az állam finanszírozza, annak eljárása betudható az államnak. A JLR számára a talajhelyreállítási munkák és az eladási ár révén nyújtott állami támogatás lehetősége kizárható, ha az MHI megfelelő ellentételezés nélkül nem végez olyan talajhelyreállítási munkákat a JLR területen, amelyek meghaladják a földterület „építkezésre kész állapotba” hozatalához szükséges munkákat, és ha a földterület átruházása piaci feltételek mellett történik. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság úgy véli, hogy az NSP kereskedelmi szempontból hasznosítható részén végzett, előkészítő jellegű talajhelyreállítási munkákkal kapcsolatban Szlovákiánál felmerült költségek nem haladják meg az állami földterület építkezésre kész állapotra hozatalához szükséges általános fejlesztési költségeket és e munkák a szlovák állam közfeladatainak, jelesül a földterületnek a helyi város- és területfejlesztési tervekkel összhangban történő rendelkezésre bocsátásának és felügyeletének részét képezik. Mivel e munkálatok a közfeladatok részét képezik, azok állami finanszírozása nem minősül területfejlesztés céljából a földterület tulajdonosa vagy a beruházó javára biztosított támogatásnak. Ebben az esetben a tulajdonos vagy a beruházó az MHI. Az a kérdés azonban, hogy a földterület végső vevője, jelen esetben a JLR, állami támogatásnak minősülő előnyben részesült-e, elkülönül attól a kérdéstől, hogy a földterület tulajdonosa vagy a fejlesztő kapott-e állami támogatást. Mivel az MHI az állam megbízásából jár el és azt az állam finanszírozza, annak eljárása betudható az államnak. A JLR számára a talajhelyreállítási munkák és az eladási ár révén nyújtott állami támogatás lehetősége kizárható, ha az MHI megfelelő ellentételezés nélkül nem végez olyan talajhelyreállítási munkákat a JLR területen, amelyek meghaladják a földterület „építkezésre kész állapotba” hozatalához szükséges munkákat, és ha a földterület átruházása piaci feltételek mellett történik.

| (95) | A beruházási megállapodás kimerítő jellegű felsorolást tartalmaz a terület helyreállítási munkáinak köréről, és az általános gyártási célú felhasználásra történő előkészítésre utal. A beruházási megállapodás „Beruházóhoz kötődő előkészítő munkálatok” (28) cím alatt tartalmazza az összes olyan további talajhelyreállítási munkálatot, amely a JLR sajátos igényeit szolgálja, és amelyért a JLR külön fizet. A Bizottság tudomásul veszi azt is, hogy a szlovák hatóságok megerősítették, miszerint a JLR-t az építkezési szakasszal kapcsolatban megillető felügyeleti jogok annak ellenőrzésére korlátozódtak, hogy a földterület megfelel-e az „építkezésre kész ipari terület” követelményeinek, amelyről a földterület JLR által az MHI-tól történő megvásárlásának keretében állapodtak meg, és amely meghatározta az eladási árat. A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a földterület építkezésre kész állapotba hozatalát célzó talajhelyreállítási munkák és a JLR előírásainak megfelelő kiegészítő munkák nem foglalnak magukban a JLR-nek nyújtott támogatást, feltéve, hogy azokra olyan földterület-adásvételi megállapodás vonatkozik, amely megfelel a piaci követelményeknek, vagy azokat a beruházási megállapodásban rögzített piaci feltételeknek megfelelő díjazás és kiegészítő kifizetések ellenében végzik. A jelen határozat (105)–(108) preambulumbekezdése rögzíti az e feltétel teljesülésére vonatkozó értékelést. |
| --- | --- |

(95)

A beruházási megállapodás kimerítő jellegű felsorolást tartalmaz a terület helyreállítási munkáinak köréről, és az általános gyártási célú felhasználásra történő előkészítésre utal. A beruházási megállapodás „Beruházóhoz kötődő előkészítő munkálatok” (28) cím alatt tartalmazza az összes olyan további talajhelyreállítási munkálatot, amely a JLR sajátos igényeit szolgálja, és amelyért a JLR külön fizet. A Bizottság tudomásul veszi azt is, hogy a szlovák hatóságok megerősítették, miszerint a JLR-t az építkezési szakasszal kapcsolatban megillető felügyeleti jogok annak ellenőrzésére korlátozódtak, hogy a földterület megfelel-e az „építkezésre kész ipari terület” követelményeinek, amelyről a földterület JLR által az MHI-tól történő megvásárlásának keretében állapodtak meg, és amely meghatározta az eladási árat. A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a földterület építkezésre kész állapotba hozatalát célzó talajhelyreállítási munkák és a JLR előírásainak megfelelő kiegészítő munkák nem foglalnak magukban a JLR-nek nyújtott támogatást, feltéve, hogy azokra olyan földterület-adásvételi megállapodás vonatkozik, amely megfelel a piaci követelményeknek, vagy azokat a beruházási megállapodásban rögzített piaci feltételeknek megfelelő díjazás és kiegészítő kifizetések ellenében végzik. A jelen határozat (105)–(108) preambulumbekezdése rögzíti az e feltétel teljesülésére vonatkozó értékelést.

28

| (96) | Az eljárást megindító határozat rögzíti, hogy az NSP fejlesztése nem csak a földterület építkezésre kész állapotra hozatalát szolgáló talajhelyreállítási munkálatokba történő állami beruházást foglalt magában, hanem infrastruktúrák széles körének fejlesztését is. A közművek, valamint a vasúti és közúti csatlakozás JLR számára történő biztosítását célzó ezen infrastrukturális munkálatokat a JLR területen és más vállalkozások földterületein kívül végzik, és azok nem a (97)–(104) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti, előzetesen azonosított felhasználóra szabott munkálatok. |
| --- | --- |

(96)

Az eljárást megindító határozat rögzíti, hogy az NSP fejlesztése nem csak a földterület építkezésre kész állapotra hozatalát szolgáló talajhelyreállítási munkálatokba történő állami beruházást foglalt magában, hanem infrastruktúrák széles körének fejlesztését is. A közművek, valamint a vasúti és közúti csatlakozás JLR számára történő biztosítását célzó ezen infrastrukturális munkálatokat a JLR területen és más vállalkozások földterületein kívül végzik, és azok nem a (97)–(104) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti, előzetesen azonosított felhasználóra szabott munkálatok.

| (97) | A szlovák hatóságok megerősítették, hogy a JLR terület határain belül végzett, közműinfrastruktúrával kapcsolatos munkálatokat a JLR fizeti meg, és a JLR piaci árat fizet a közműszolgáltatásokhoz való hozzáférésért és azok igénybevételéért. A szlovák hatóságok áttekintést nyújtottak a közműszolgáltatási díjak meghatározására alkalmazandó jogszabályokról. Az alkalmazandó szabályokat tagállami szinten határozzák meg és Szlovákia megerősítette, hogy az NSP-n belüli felhasználókra nem vonatkoznak az országosan alkalmazandó szabályoktól eltérő szabályok. A JLR által megfizetett csatlakozási és elosztási díjak a hasonló esetekben alkalmazandó szokásos árjegyzékeken alapulnak. A JLR tehát a nemzeti szinten alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban lévő és a hálózatos iparágakat szabályozó hivatal által szabályozott valamennyi csatlakozási és elosztási díjat meg fogja fizetni. Ez azt jelenti, hogy a JLR nem részesül mentességben. A Bizottság szerint a közműinfrastruktúrára vonatkozó munkálatok teljes mértékben a szlovák állam közfeladatát képezik, és arra a következtetésre jut, hogy ezek a munkálatok nem a JLR igényeire vannak szabva. |
| --- | --- |

(97)

A szlovák hatóságok megerősítették, hogy a JLR terület határain belül végzett, közműinfrastruktúrával kapcsolatos munkálatokat a JLR fizeti meg, és a JLR piaci árat fizet a közműszolgáltatásokhoz való hozzáférésért és azok igénybevételéért. A szlovák hatóságok áttekintést nyújtottak a közműszolgáltatási díjak meghatározására alkalmazandó jogszabályokról. Az alkalmazandó szabályokat tagállami szinten határozzák meg és Szlovákia megerősítette, hogy az NSP-n belüli felhasználókra nem vonatkoznak az országosan alkalmazandó szabályoktól eltérő szabályok. A JLR által megfizetett csatlakozási és elosztási díjak a hasonló esetekben alkalmazandó szokásos árjegyzékeken alapulnak. A JLR tehát a nemzeti szinten alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban lévő és a hálózatos iparágakat szabályozó hivatal által szabályozott valamennyi csatlakozási és elosztási díjat meg fogja fizetni. Ez azt jelenti, hogy a JLR nem részesül mentességben. A Bizottság szerint a közműinfrastruktúrára vonatkozó munkálatok teljes mértékben a szlovák állam közfeladatát képezik, és arra a következtetésre jut, hogy ezek a munkálatok nem a JLR igényeire vannak szabva.

| (98) | Az (51) preambulumbekezdésben említett, közúti infrastruktúrába történő beruházás az NSP-ből és az észak-nyitrai ipari parkból álló ipari övezet, valamint a szélesebb értelemben vett régió valamennyi vállalkozását kiszolgálja. Egyetlen út sem szolgál a JLR kizárólagos használatára, és egyetlen utat sem a JLR sajátos igényei szerint építettek meg. Az utakat bárki ingyen használhatja. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az útépítési munkák nem mutatnak túl az általános útfejlesztésen, és bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az érintett projektre alkalmazandó szabályok a más projektekre alkalmazandó szabályokkal azonosak. A JLR terület határain belüli belső utakért a JLR fizet. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a közúti infrastruktúra teljes mértékben a szlovák állam közfeladatát képezi, és arra a következtetésre jut, hogy a közúti infrastruktúra nem a JLR igényeire van szabva. |
| --- | --- |

(98)

Az (51) preambulumbekezdésben említett, közúti infrastruktúrába történő beruházás az NSP-ből és az észak-nyitrai ipari parkból álló ipari övezet, valamint a szélesebb értelemben vett régió valamennyi vállalkozását kiszolgálja. Egyetlen út sem szolgál a JLR kizárólagos használatára, és egyetlen utat sem a JLR sajátos igényei szerint építettek meg. Az utakat bárki ingyen használhatja. A szlovák hatóságok megerősítették, hogy az útépítési munkák nem mutatnak túl az általános útfejlesztésen, és bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az érintett projektre alkalmazandó szabályok a más projektekre alkalmazandó szabályokkal azonosak. A JLR terület határain belüli belső utakért a JLR fizet. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a közúti infrastruktúra teljes mértékben a szlovák állam közfeladatát képezi, és arra a következtetésre jut, hogy a közúti infrastruktúra nem a JLR igényeire van szabva.

| (99) | A Bizottság korábban megállapította (29), hogy amennyiben egy parkolót nem kifejezetten egy vállalkozás számára építenek, azonban az részét képezi az ipari park gazdaságfejlesztési tervének, úgy tekinthető, hogy az nem e vállalkozás igényei szerint készült és nem valósul meg állami támogatás. A Bizottság megjegyzi, hogy a nyilvánosan hozzáférhető parkolólétesítmények építése már Luzianky önkormányzatának 2014. évi övezeti tervében is szerepelt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a parkolófejlesztés a szlovák állam közfeladatát képezi, és az nem a JLR igényeire van szabva. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság korábban megállapította (29), hogy amennyiben egy parkolót nem kifejezetten egy vállalkozás számára építenek, azonban az részét képezi az ipari park gazdaságfejlesztési tervének, úgy tekinthető, hogy az nem e vállalkozás igényei szerint készült és nem valósul meg állami támogatás. A Bizottság megjegyzi, hogy a nyilvánosan hozzáférhető parkolólétesítmények építése már Luzianky önkormányzatának 2014. évi övezeti tervében is szerepelt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a parkolófejlesztés a szlovák állam közfeladatát képezi, és az nem a JLR igényeire van szabva.

29

| (100) | A Bizottság véleménye szerint a tűzoltóállomással, rendőrőrssel, közúti karbantartó létesítménnyel, árvízvédelmi rendszerrel és talajvízkezeléssel kapcsolatos beruházások jellemzően az állam közfeladatainak részét képezik, ezért azok nem gazdasági tevékenységre vonatkoznak. Azok állami finanszírozása nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság véleménye szerint a tűzoltóállomással, rendőrőrssel, közúti karbantartó létesítménnyel, árvízvédelmi rendszerrel és talajvízkezeléssel kapcsolatos beruházások jellemzően az állam közfeladatainak részét képezik, ezért azok nem gazdasági tevékenységre vonatkoznak. Azok állami finanszírozása nem minősül állami támogatásnak.

| (101) | Tekintettel arra, hogy a Luzianky multimodális közlekedési terminált a szlovák vasúttársaság finanszírozza, amely állami tulajdonban lévő vasúti infrastruktúra társaság, a beruházás potenciálisan a szlovák államnak betudható lehet. A Bizottság először megvizsgálta, hogy származhat-e ebből előny a JLR számára. |
| --- | --- |

(101)

Tekintettel arra, hogy a Luzianky multimodális közlekedési terminált a szlovák vasúttársaság finanszírozza, amely állami tulajdonban lévő vasúti infrastruktúra társaság, a beruházás potenciálisan a szlovák államnak betudható lehet. A Bizottság először megvizsgálta, hogy származhat-e ebből előny a JLR számára.

| (102) | A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a multimodális közlekedési terminált a szlovák vasúttársaság finanszírozza a saját kereskedelmi tevékenységéből származó – az államilag finanszírozott nem gazdasági tevékenységeitől elkülönítve nyilvántartott – erőforrásokból. Az infrastruktúra azon része tekintetében, amely a kész járművek tárolására szolgáló területtel függ össze, a JLR szerződésben rögzített kizárólagosságot kíván elérni. A multimodális közlekedési terminál két másik funkcionális részéhez bármely felhasználó piaci feltételek mellett hozzáférhet majd. Úgy tűnik tehát, hogy legalábbis az infrastruktúra egy részét a JLR mint előzetesen azonosított vállalkozás sajátos igényei szerint építették meg. |
| --- | --- |

(102)

A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a multimodális közlekedési terminált a szlovák vasúttársaság finanszírozza a saját kereskedelmi tevékenységéből származó – az államilag finanszírozott nem gazdasági tevékenységeitől elkülönítve nyilvántartott – erőforrásokból. Az infrastruktúra azon része tekintetében, amely a kész járművek tárolására szolgáló területtel függ össze, a JLR szerződésben rögzített kizárólagosságot kíván elérni. A multimodális közlekedési terminál két másik funkcionális részéhez bármely felhasználó piaci feltételek mellett hozzáférhet majd. Úgy tűnik tehát, hogy legalábbis az infrastruktúra egy részét a JLR mint előzetesen azonosított vállalkozás sajátos igényei szerint építették meg.

| (103) | Ezenfelül a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a terminál valamennyi részéért fizetendő felhasználói díjakat kereskedelmi alapon fogják meghatározni és azok fedezni fognak minden kapcsolódó beruházási költséget, működési költséget, valamint a megújítási és cserélési célú beruházások költségeit. A díjak piacorientáltak lesznek és a projekt esetében [...] mértékű belső megtérülési rátát céloznak meg. A 30 éves időszak alatt fizetett felhasználói díjaknak biztosítaniuk kell a projektbe történő beruházás megtérülését, amelyet egy a nettó jelenértékre vonatkozó előzetes számítás [...] millió EUR-ra értékelt. |
| --- | --- |

(103)

Ezenfelül a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a terminál valamennyi részéért fizetendő felhasználói díjakat kereskedelmi alapon fogják meghatározni és azok fedezni fognak minden kapcsolódó beruházási költséget, működési költséget, valamint a megújítási és cserélési célú beruházások költségeit. A díjak piacorientáltak lesznek és a projekt esetében [...] mértékű belső megtérülési rátát céloznak meg. A 30 éves időszak alatt fizetett felhasználói díjaknak biztosítaniuk kell a projektbe történő beruházás megtérülését, amelyet egy a nettó jelenértékre vonatkozó előzetes számítás [...] millió EUR-ra értékelt.

| (104) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szlovák vasúttársaság úgy jár el, mint ahogyan azt egy piacgazdasági szereplő hasonló helyzetben tenné. Ha az állami szervek által végzett gazdasági ügyleteket a szokásos piaci feltételek mellett bonyolítják, azok nem biztosítanak előnyt a másik fél számára (30). A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a JLR a Luzianky multimodális közlekedési terminál használata keretében nem részesül állami támogatásban. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szlovák vasúttársaság úgy jár el, mint ahogyan azt egy piacgazdasági szereplő hasonló helyzetben tenné. Ha az állami szervek által végzett gazdasági ügyleteket a szokásos piaci feltételek mellett bonyolítják, azok nem biztosítanak előnyt a másik fél számára (30). A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a JLR a Luzianky multimodális közlekedési terminál használata keretében nem részesül állami támogatásban.

30

A földterülettel kapcsolatos ügylet

A földterülettel kapcsolatos ügylet

| (105) | Szlovákia az MHI-n keresztül a 185 hektárnyi építkezésre kész állapotú, kereskedelmi szempontból hasznosítható földterületet, vagyis a JLR területet a JLR részére négyzetméterenként 15,83 EUR áron, összesen közel 30 millió EUR-ért értékesítette. Az SA.36346 bizottsági határozat (40) és (41) preambulumbekezdése rögzíti, hogy az átalakított terület végső vevője nem tekinthető a területfejlesztési intézkedés EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti kedvezményezettjének, ha a végső vevő az átalakított területért piaci árat fizet. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a JLR területért fizetendő végső vételárat a Royal Institution of Chartered Surveyors (bejegyzett földmérők királyi intézete) szakmai értékelési szabványait és módszereit alkalmazó, nemzetközileg elismert szakértők által készített három független értékelő jelentés átlagaként határozták meg. Mindhárom értékelő jelentés tartalmaz függetlenségi nyilatkozatot, e jelentéseket a Bizottság rendelkezésére bocsátották, és azok ipari övezetbe besorolt olyan földterületre vonatkoznak, amelynek esetében a közművekhez való hozzáférési pontok a földterület határán helyezkednek el, és amelyeket helyreállítottak és kiegyenlítettek, valamint amelyekkel kapcsolatban a mezőgazdasági földterület ipari területté történő átminősítéséből eredően további költség nem merül fel. Emellett a jelentések azon a feltevésen alapulnak, hogy a meglévő közműveket és az ipari területet kettészelő vasútvonalat áthelyezik, és a parkban útrendszereket és nyilvános parkolóhelyeket alakítanak ki. A három jelentés hasonló módszertant alkalmaz az ár értékelésére, ennek keretében a földterületet a Szlovákiában értékesített vagy értékelés alatt álló más telkekkel (31) hasonlítják össze, és ezeket az eladási vagy ajánlati árakat olyan tényezők alapján korrigálják, mint a telek mérete, elhelyezkedése, a rendelkezésre álló infrastruktúra, az időpont, az alak és a láthatóság. Ezenfelül a [...] jelentésben diszkontált cash flow módszert alkalmaztak (32). A három jelentésben szereplő becslés szerint a JLR terület négyzetméterenkénti értéke 15,5 EUR, 15,0 EUR, illetve 17,0 EUR. |
| --- | --- |

(105)

Szlovákia az MHI-n keresztül a 185 hektárnyi építkezésre kész állapotú, kereskedelmi szempontból hasznosítható földterületet, vagyis a JLR területet a JLR részére négyzetméterenként 15,83 EUR áron, összesen közel 30 millió EUR-ért értékesítette. Az SA.36346 bizottsági határozat (40) és (41) preambulumbekezdése rögzíti, hogy az átalakított terület végső vevője nem tekinthető a területfejlesztési intézkedés EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti kedvezményezettjének, ha a végső vevő az átalakított területért piaci árat fizet. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a JLR területért fizetendő végső vételárat a Royal Institution of Chartered Surveyors (bejegyzett földmérők királyi intézete) szakmai értékelési szabványait és módszereit alkalmazó, nemzetközileg elismert szakértők által készített három független értékelő jelentés átlagaként határozták meg. Mindhárom értékelő jelentés tartalmaz függetlenségi nyilatkozatot, e jelentéseket a Bizottság rendelkezésére bocsátották, és azok ipari övezetbe besorolt olyan földterületre vonatkoznak, amelynek esetében a közművekhez való hozzáférési pontok a földterület határán helyezkednek el, és amelyeket helyreállítottak és kiegyenlítettek, valamint amelyekkel kapcsolatban a mezőgazdasági földterület ipari területté történő átminősítéséből eredően további költség nem merül fel. Emellett a jelentések azon a feltevésen alapulnak, hogy a meglévő közműveket és az ipari területet kettészelő vasútvonalat áthelyezik, és a parkban útrendszereket és nyilvános parkolóhelyeket alakítanak ki. A három jelentés hasonló módszertant alkalmaz az ár értékelésére, ennek keretében a földterületet a Szlovákiában értékesített vagy értékelés alatt álló más telkekkel (31) hasonlítják össze, és ezeket az eladási vagy ajánlati árakat olyan tényezők alapján korrigálják, mint a telek mérete, elhelyezkedése, a rendelkezésre álló infrastruktúra, az időpont, az alak és a láthatóság. Ezenfelül a [...] jelentésben diszkontált cash flow módszert alkalmaztak (32). A három jelentésben szereplő becslés szerint a JLR terület négyzetméterenkénti értéke 15,5 EUR, 15,0 EUR, illetve 17,0 EUR.

31

32

| (106) | A földterület jellemzőivel kapcsolatos feltevések a három jelentésben azonosak, és megfelelnek a JLR terület állami infrastrukturális munkálatok elvégzését követő állapotának. |
| --- | --- |

(106)

A földterület jellemzőivel kapcsolatos feltevések a három jelentésben azonosak, és megfelelnek a JLR terület állami infrastrukturális munkálatok elvégzését követő állapotának.

| (107) | Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy a szlovák hatóságok által tévesen benyújtott CB Richard Ellis jelentés a CB Richard Ellis általános piackutatási jelentése volt. A jelentés kizárólag a szlovák ingatlanpiac általános leírását és a Szlovákiában értékesített vagy értékesítés alatt álló más telkek átlagos árának megjelölését tartalmazta, ami összhangban áll a JLR területre vonatkozó értékelési jelentésekben alapul vett irányadó földterületek árával. A piackutatási jelentés nem tartalmazott a JLR terület piaci árának értékelését szolgáló semmilyen konkrét kiigazítást. |
| --- | --- |

(107)

Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy a szlovák hatóságok által tévesen benyújtott CB Richard Ellis jelentés a CB Richard Ellis általános piackutatási jelentése volt. A jelentés kizárólag a szlovák ingatlanpiac általános leírását és a Szlovákiában értékesített vagy értékesítés alatt álló más telkek átlagos árának megjelölését tartalmazta, ami összhangban áll a JLR területre vonatkozó értékelési jelentésekben alapul vett irányadó földterületek árával. A piackutatási jelentés nem tartalmazott a JLR terület piaci árának értékelését szolgáló semmilyen konkrét kiigazítást.

| (108) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a négyzetméterenkénti 15,83 EUR vételár megfelel a piaci feltételeknek, és hogy a földterületnek a piacértékelési jelentésekben leírt állapotban történő értékesítését piaci feltételek szerint végezték. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a négyzetméterenkénti 15,83 EUR vételár megfelel a piaci feltételeknek, és hogy a földterületnek a piacértékelési jelentésekben leírt állapotban történő értékesítését piaci feltételek szerint végezték.

Következtetés

Következtetés

| (109) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a JLR a JLR terület értékesítéséhez vagy az NSP-vel összefüggő és a szlovák államon keresztül finanszírozott infrastrukturális munkálatokhoz kapcsolódóan nem részesül szelektív előnyben. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a JLR a JLR terület értékesítéséhez vagy az NSP-vel összefüggő és a szlovák államon keresztül finanszírozott infrastrukturális munkálatokhoz kapcsolódóan nem részesül szelektív előnyben.

6.2.2.3.   Az átminősítési díj megfizetése alóli mentesülés

Az átminősítési díj megfizetése alóli mentesülés

| (110) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az átminősítési díj megfizetése alóli mentesülés a JLR részére biztosított állami támogatásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az átminősítési díj megfizetése alóli mentesülés a JLR részére biztosított állami támogatásnak minősül-e.

| (111) | A (105) preambulumbekezdés szerint mindhárom értékelő jelentésnek az a feltevés képezte alapját, hogy a földterületet átsorolták ipari övezetbe, és hogy a mezőgazdasági földterület átminősítése nem jár további költségekkel. A négyzetméterenkénti 15,83 EUR vételárat piaci árnak kell tekinteni, amennyiben a vevő a földterület átminősítéséhez kapcsolódóan nem szembesül további költségekkel. Mivel a független szakértői jelentések alapján megállapítható, hogy JLR terület JRL részére történő értékesítése megfelel a piaci viszonyoknak, az MHI-nek az átminősítési díj megfizetése alóli mentesülése csökkenti azokat a költségeket, amelyek e különleges célú gazdasági egységnél közfeladatának elvégzése során felmerülnek, azonban ez a JLR-nél nem jelentkezik szelektív előnyként. |
| --- | --- |

(111)

A (105) preambulumbekezdés szerint mindhárom értékelő jelentésnek az a feltevés képezte alapját, hogy a földterületet átsorolták ipari övezetbe, és hogy a mezőgazdasági földterület átminősítése nem jár további költségekkel. A négyzetméterenkénti 15,83 EUR vételárat piaci árnak kell tekinteni, amennyiben a vevő a földterület átminősítéséhez kapcsolódóan nem szembesül további költségekkel. Mivel a független szakértői jelentések alapján megállapítható, hogy JLR terület JRL részére történő értékesítése megfelel a piaci viszonyoknak, az MHI-nek az átminősítési díj megfizetése alóli mentesülése csökkenti azokat a költségeket, amelyek e különleges célú gazdasági egységnél közfeladatának elvégzése során felmerülnek, azonban ez a JLR-nél nem jelentkezik szelektív előnyként.

| (112) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az átminősítési díj megfizetése alóli mentesség nem minősül a JLR-nek nyújtott, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(112)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az átminősítési díj megfizetése alóli mentesség nem minősül a JLR-nek nyújtott, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak.

6.2.2.4.   Következtetés

Következtetés

| (113) | A Bizottság megállapítja, hogy a JLR terület JLR részére történő értékesítésének feltételei és a talajhelyreállítás, a közművesítés és más infrastrukturális munkálatok elvégzésének feltételei nem biztosítanak a JLR számára szelektív előnyt. Ezért nem kell tovább vizsgálni az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának további együttes feltételeit annak értékelése céljából, hogy az NSP részét képező terület JLR részére történő értékesítésével kapcsolatban megvalósult-e támogatás. A JLR részére nyújtott állami támogatás tehát a bejelentett közvetlen támogatásra korlátozódik. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság megállapítja, hogy a JLR terület JLR részére történő értékesítésének feltételei és a talajhelyreállítás, a közművesítés és más infrastrukturális munkálatok elvégzésének feltételei nem biztosítanak a JLR számára szelektív előnyt. Ezért nem kell tovább vizsgálni az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának további együttes feltételeit annak értékelése céljából, hogy az NSP részét képező terület JLR részére történő értékesítésével kapcsolatban megvalósult-e támogatás. A JLR részére nyújtott állami támogatás tehát a bejelentett közvetlen támogatásra korlátozódik.

6.3.   Az állami támogatás jogszerűsége

Az állami támogatás jogszerűsége

| (114) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy a szlovák hatóságok a Bizottság jóváhagyásától függő, 129 812 750 EUR névértékű tervezett közvetlen támogatás bejelentésével a támogatás e részét illetően teljesítették az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésén alapuló kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy a szlovák hatóságok a Bizottság jóváhagyásától függő, 129 812 750 EUR névértékű tervezett közvetlen támogatás bejelentésével a támogatás e részét illetően teljesítették az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésén alapuló kötelezettségeiket.

6.4.   A támogatás összeegyeztethetősége

A támogatás összeegyeztethetősége

6.4.1.   A támogatás összeegyeztethetősége vizsgálatának jogi alapja

A támogatás összeegyeztethetősége vizsgálatának jogi alapja

| (115) | A 2016. május 12-én bejelentett intézkedés célja, hogy Szlovákia Nyitra régiójában elősegítse a regionális fejlesztést. Következésképpen azt a regionális támogatásra vonatkozó, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában rögzített és a 2014–2020-as RTI-ben értelmezett rendelkezések, valamint Szlovákia 2014–2020-as regionális támogatási térképe alapján kell megvizsgálni. Az RTI közös értékelési elvein alapuló értékelés három lépésben történik; ezek jelesül a minimumkövetelmények, a nyilvánvaló negatív hatások értékelése és az arányossági vizsgálat. A Bizottság az eljárást megindító határozatban arra a következtetésre jutott, hogy a közös értékelési elvek alapján az általános összeegyeztethetőségi kritériumok egy része teljesül, és a hivatalos vizsgálat nem tárt fel olyan elemet, amely megkérdőjelezné az ezen összeegyeztethetőségi kritériumok alapján végzett előzetes értékelést. |
| --- | --- |

(115)

A 2016. május 12-én bejelentett intézkedés célja, hogy Szlovákia Nyitra régiójában elősegítse a regionális fejlesztést. Következésképpen azt a regionális támogatásra vonatkozó, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában rögzített és a 2014–2020-as RTI-ben értelmezett rendelkezések, valamint Szlovákia 2014–2020-as regionális támogatási térképe alapján kell megvizsgálni. Az RTI közös értékelési elvein alapuló értékelés három lépésben történik; ezek jelesül a minimumkövetelmények, a nyilvánvaló negatív hatások értékelése és az arányossági vizsgálat. A Bizottság az eljárást megindító határozatban arra a következtetésre jutott, hogy a közös értékelési elvek alapján az általános összeegyeztethetőségi kritériumok egy része teljesül, és a hivatalos vizsgálat nem tárt fel olyan elemet, amely megkérdőjelezné az ezen összeegyeztethetőségi kritériumok alapján végzett előzetes értékelést.

| (116) | A Bizottság ugyanakkor az eljárást megindító határozatban kételyét fejezte ki a kiadások elszámolhatóságával, valamint a támogatás ösztönző hatásával és arányosságával kapcsolatban. A Bizottság ezért nem tudott végleges álláspontot kialakítani abban a kérdésben, hogy a projekt megfelel-e az RTI szerinti összes minimumkövetelménynek. A Bizottság az eljárást megindító határozatban azt sem tudta kizárni, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre és kohézióra gyakorolt nyilvánvaló negatív hatások állnak fenn. A Bizottság a fenti megfontolások tükrében nem tudta megállapítani, hogy az ösztönző hatás esetleges hiányában a támogatás pozitív hatásai, amennyiben vannak ilyenek, meghaladhatják-e annak negatív hatásait. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság ugyanakkor az eljárást megindító határozatban kételyét fejezte ki a kiadások elszámolhatóságával, valamint a támogatás ösztönző hatásával és arányosságával kapcsolatban. A Bizottság ezért nem tudott végleges álláspontot kialakítani abban a kérdésben, hogy a projekt megfelel-e az RTI szerinti összes minimumkövetelménynek. A Bizottság az eljárást megindító határozatban azt sem tudta kizárni, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre és kohézióra gyakorolt nyilvánvaló negatív hatások állnak fenn. A Bizottság a fenti megfontolások tükrében nem tudta megállapítani, hogy az ösztönző hatás esetleges hiányában a támogatás pozitív hatásai, amennyiben vannak ilyenek, meghaladhatják-e annak negatív hatásait.

6.4.2.   A beruházási projekt támogathatósága

A beruházási projekt támogathatósága

| (117) | A Bizottság az eljárást megindító határozat 3.3.2. szakaszában foglaltaknak megfelelően úgy véli, hogy a beruházási projekt regionális támogatásban részesülhet, és az állami támogatás összeegyeztethető lehet a belső piaccal, amennyiben az RTI valamennyi összeegyeztethetőségi kritériuma teljesül. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság az eljárást megindító határozat 3.3.2. szakaszában foglaltaknak megfelelően úgy véli, hogy a beruházási projekt regionális támogatásban részesülhet, és az állami támogatás összeegyeztethető lehet a belső piaccal, amennyiben az RTI valamennyi összeegyeztethetőségi kritériuma teljesül.

6.4.3.   A kiadások elszámolhatósága

A kiadások elszámolhatósága

| (118) | Az eljárást megindító határozat kételyeket fogalmazott meg a „céltartalékképzési költségek” elszámolhatóságával kapcsolatban. Az RTI 20. pontjának e) alpontja szerint „
  »elszámolható költségek«: a beruházási támogatás tekintetében az induló beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszközök vagy immateriális javak vagy bérköltségek”. A szlovák hatóságok az elszámolható költségelemekről részletes kimutatást bocsátottak rendelkezésre. Az említett elszámolható költségelemek a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában várt költségeket tükrözik és az óvatos költségbecslés részeként az egyes elszámolható költségelemekre képzett céltartalék összeget tartalmaznak. A beruházási megállapodásban a teljes 1 406 620 590 EUR névleges összeg olyan „tervezett projektberuházásnak” minősül, amellyel kapcsolatban a JLR kötelezettséget vállalt a kiadásokra (33). |
| --- | --- |

(118)

Az eljárást megindító határozat kételyeket fogalmazott meg a „céltartalékképzési költségek” elszámolhatóságával kapcsolatban. Az RTI 20. pontjának e) alpontja szerint „
  »elszámolható költségek«: a beruházási támogatás tekintetében az induló beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszközök vagy immateriális javak vagy bérköltségek”. A szlovák hatóságok az elszámolható költségelemekről részletes kimutatást bocsátottak rendelkezésre. Az említett elszámolható költségelemek a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában várt költségeket tükrözik és az óvatos költségbecslés részeként az egyes elszámolható költségelemekre képzett céltartalék összeget tartalmaznak. A beruházási megállapodásban a teljes 1 406 620 590 EUR névleges összeg olyan „tervezett projektberuházásnak” minősül, amellyel kapcsolatban a JLR kötelezettséget vállalt a kiadásokra (33).

»elszámolható költségek«: a beruházási támogatás tekintetében az induló beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszközök vagy immateriális javak vagy bérköltségek

33

| (119) | A Bizottság a szlovák hatóságok által adott magyarázat alapján megjegyzi, hogy a JLR 2015. november 18-i belső prezentációjában szereplő, „céltartalékképzési költségekre” történő utalás a JLR Szlovákiával szembeni beruházási kötelezettségvállalásának belső pénzügyi bemutatását szolgálta. Ezek a céltartalékképzési költségek nem az elszámolható költségelemek óvatos költségbecslésén felüli, további költségelemekre utalnak. Mivel a JLR a beruházási megállapodásban vállalta, hogy a beruházás 1 406 620 590 EUR névleges összegének egészét elkölti, és a regionális beruházási támogatás kizárólag a ténylegesen felmerült elszámolható költségekhez fog kapcsolódni, a Bizottság az elszámolható költségek maximális névleges összegeként, amely után támogatás nyújtható, 1 406 620 590 EUR-t fogad el. Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy Szlovákia vállalta, hogy nem lépi túl a bejelentett maximális támogatási összeget és a bejelentett támogatási intenzitás felső határát. A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az elszámolható költségek összeegyeztethetők az RTI 20. pontjának e) alpontjával. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság a szlovák hatóságok által adott magyarázat alapján megjegyzi, hogy a JLR 2015. november 18-i belső prezentációjában szereplő, „céltartalékképzési költségekre” történő utalás a JLR Szlovákiával szembeni beruházási kötelezettségvállalásának belső pénzügyi bemutatását szolgálta. Ezek a céltartalékképzési költségek nem az elszámolható költségelemek óvatos költségbecslésén felüli, további költségelemekre utalnak. Mivel a JLR a beruházási megállapodásban vállalta, hogy a beruházás 1 406 620 590 EUR névleges összegének egészét elkölti, és a regionális beruházási támogatás kizárólag a ténylegesen felmerült elszámolható költségekhez fog kapcsolódni, a Bizottság az elszámolható költségek maximális névleges összegeként, amely után támogatás nyújtható, 1 406 620 590 EUR-t fogad el. Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy Szlovákia vállalta, hogy nem lépi túl a bejelentett maximális támogatási összeget és a bejelentett támogatási intenzitás felső határát. A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az elszámolható költségek összeegyeztethetők az RTI 20. pontjának e) alpontjával.

6.4.4.   Minimumkövetelmények

Minimumkövetelmények

6.4.4.1.   Regionális célkitűzéshez való hozzájárulás és az állami beavatkozás szükségessége

Regionális célkitűzéshez való hozzájárulás és az állami beavatkozás szükségessége

| (120) | Az eljárást megindító határozat 3.3.4.1.a) szakaszában foglaltak szerint a támogatás hozzájárul a regionális fejlesztési célkitűzés megvalósításához, továbbá indokoltnak tekinthető, mivel Nyitra a regionális támogatási térképen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti regionális támogatásra jogosult régiónak minősül, amelynek esetében a nagyvállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatás általános támogatási intenzitásának felső határa 25 %. |
| --- | --- |

(120)

Az eljárást megindító határozat 3.3.4.1.a) szakaszában foglaltak szerint a támogatás hozzájárul a regionális fejlesztési célkitűzés megvalósításához, továbbá indokoltnak tekinthető, mivel Nyitra a regionális támogatási térképen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti regionális támogatásra jogosult régiónak minősül, amelynek esetében a nagyvállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatás általános támogatási intenzitásának felső határa 25 %.

6.4.4.2.   A regionális támogatás és a támogatási eszköz megfelelősége

A regionális támogatás és a támogatási eszköz megfelelősége

| (121) | A Bizottság az eljárást megindító határozat 3.3.4.1.b) szakaszában már megállapította, hogy a bejelentett közvetlen támogatás főszabály szerint megfelelő támogatási eszköz ahhoz, hogy az életképességet a beruházási költségek csökkentése révén javítsa. Az adókedvezményeket adminisztratív összetettségük miatt nem részesítették előnyben. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság az eljárást megindító határozat 3.3.4.1.b) szakaszában már megállapította, hogy a bejelentett közvetlen támogatás főszabály szerint megfelelő támogatási eszköz ahhoz, hogy az életképességet a beruházási költségek csökkentése révén javítsa. Az adókedvezményeket adminisztratív összetettségük miatt nem részesítették előnyben.

6.4.4.3.   Ösztönző hatás

Ösztönző hatás

| (122) | Az RTI 3.5. szakasza szerint a regionális támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatással rendelkezik. Egy támogatásnak akkor van ösztönző hatása, ha oly módon változtatja meg a vállalkozás magatartását, hogy az valamely térség fejlődéséhez hozzájáruló olyan többlettevékenységekbe kezdjen, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végezne. A támogatás nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát. |
| --- | --- |

(122)

Az RTI 3.5. szakasza szerint a regionális támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatással rendelkezik. Egy támogatásnak akkor van ösztönző hatása, ha oly módon változtatja meg a vállalkozás magatartását, hogy az valamely térség fejlődéséhez hozzájáruló olyan többlettevékenységekbe kezdjen, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végezne. A támogatás nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát.

| (123) | Az RTI 64. és 65. pontja rögzíti az ösztönző hatás formai követelményeit, amelyek szerint egy egyedi beruházás munkálatai csak a támogatásigénylő formanyomtatvány hivatalos benyújtását követően kezdhetők meg. A Bizottság az eljárást megindító határozat 166. pontjában már megállapította, hogy a támogatás ösztönző hatásának formai követelménye teljesül, mivel a támogatást a beruházási projekttel kapcsolatos munkálatok megkezdése előtt hivatalosan igényelték. A Bizottság a jelen határozat céljára megerősíti ezt az álláspontot. |
| --- | --- |

(123)

Az RTI 64. és 65. pontja rögzíti az ösztönző hatás formai követelményeit, amelyek szerint egy egyedi beruházás munkálatai csak a támogatásigénylő formanyomtatvány hivatalos benyújtását követően kezdhetők meg. A Bizottság az eljárást megindító határozat 166. pontjában már megállapította, hogy a támogatás ösztönző hatásának formai követelménye teljesül, mivel a támogatást a beruházási projekttel kapcsolatos munkálatok megkezdése előtt hivatalosan igényelték. A Bizottság a jelen határozat céljára megerősíti ezt az álláspontot.

| (124) | Az RTI 61. pontja az ösztönző hatás formai követelményén felül előírja, hogy lényeges ösztönző hatásnak kell fennállnia, amely két módon bizonyítható, nevezetesen, hogy a támogatás hiányában a beruházás nem lenne elégségesen jövedelmező (1. forgatókönyv) vagy a beruházást más helyszínen valósítanák meg (2. forgatókönyv). |
| --- | --- |

(124)

Az RTI 61. pontja az ösztönző hatás formai követelményén felül előírja, hogy lényeges ösztönző hatásnak kell fennállnia, amely két módon bizonyítható, nevezetesen, hogy a támogatás hiányában a beruházás nem lenne elégségesen jövedelmező (1. forgatókönyv) vagy a beruházást más helyszínen valósítanák meg (2. forgatókönyv).

| (125) | A 2. forgatókönyv szerinti esetben a tagállamnak azt kell bizonyítania, hogy a támogatás annak kedvezményezettjét arra ösztönzi, hogy a tervezett beruházást a kiválasztott régióba helyezze egy másik olyan régió helyett, amelyben a beruházás jövedelmezőbb lett volna és azt támogatás hiányában is meg lehetett volna valósítani, mivel a bejelentett támogatás ellensúlyozza a kedvezményezett számára abból eredő nettó hátrányokat, hogy a projektet az alternatív, életképesebb „kontrafaktuális” régió helyett a támogatandó régióban valósítja meg. |
| --- | --- |

(125)

A 2. forgatókönyv szerinti esetben a tagállamnak azt kell bizonyítania, hogy a támogatás annak kedvezményezettjét arra ösztönzi, hogy a tervezett beruházást a kiválasztott régióba helyezze egy másik olyan régió helyett, amelyben a beruházás jövedelmezőbb lett volna és azt támogatás hiányában is meg lehetett volna valósítani, mivel a bejelentett támogatás ellensúlyozza a kedvezményezett számára abból eredő nettó hátrányokat, hogy a projektet az alternatív, életképesebb „kontrafaktuális” régió helyett a támogatandó régióban valósítja meg.

| (126) | Az RTI 3.5.2. szakaszában foglaltak szerint a tagállamnak egyértelműen bizonyítania kell, hogy a támogatás tényleges hatást gyakorol a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra. E célból a tagállamnak átfogóan be kell mutatnia a kontrafaktuális forgatókönyvet, amely szerint a kedvezményezett nem kap támogatást. |
| --- | --- |

(126)

Az RTI 3.5.2. szakaszában foglaltak szerint a tagállamnak egyértelműen bizonyítania kell, hogy a támogatás tényleges hatást gyakorol a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra. E célból a tagállamnak átfogóan be kell mutatnia a kontrafaktuális forgatókönyvet, amely szerint a kedvezményezett nem kap támogatást.

| (127) | Szlovákia egy 2. forgatókönyv szerinti helyzetet mutatta be kontrafaktuális forgatókönyvként, amelynek alapján a beruházás szlovákiai Nyitrába történő telepítése helyett a beruházást a mexikói Puebla állambeli H[...]-ba vitték volna. A bejelentés szerint az évi 150 000 gépjárműnek megfelelő kapacitású, jóváhagyott beruházási projekt H[...]-ba történő telepítésével elérhető nettó jelenérték támogatás hiányában és a projekt 20 éves tervezett időtartamát figyelembe véve 413 millió EUR-val meghaladja a Nyitra vonatkozásában kiszámított nettó jelenértéket. |
| --- | --- |

(127)

Szlovákia egy 2. forgatókönyv szerinti helyzetet mutatta be kontrafaktuális forgatókönyvként, amelynek alapján a beruházás szlovákiai Nyitrába történő telepítése helyett a beruházást a mexikói Puebla állambeli H[...]-ba vitték volna. A bejelentés szerint az évi 150 000 gépjárműnek megfelelő kapacitású, jóváhagyott beruházási projekt H[...]-ba történő telepítésével elérhető nettó jelenérték támogatás hiányában és a projekt 20 éves tervezett időtartamát figyelembe véve 413 millió EUR-val meghaladja a Nyitra vonatkozásában kiszámított nettó jelenértéket.

| (128) | Az RTI 71. pontja szerint a 2. forgatókönyv esetében a tagállam a támogatás ösztönző hatását a vállalkozás olyan, az adott időszakból származó dokumentumaival bizonyíthatja, amelyek azt mutatják, hogy a támogatott régióban történő beruházás költségeit és hasznait összehasonlították egy vagy több alternatív helyszínen történő beruházás azonos adataival. Az RTI 72. pontja szerint a tagállamnak e célból a különböző beruházási forgatókönyveket részletező hivatalos igazgatótanácsi dokumentumokat, kockázatértékeléseket, pénzügyi jelentéseket, belső üzleti terveket, szakértői véleményeket, valamint egyéb tanulmányokat és dokumentumokat kell alapul vennie. |
| --- | --- |

(128)

Az RTI 71. pontja szerint a 2. forgatókönyv esetében a tagállam a támogatás ösztönző hatását a vállalkozás olyan, az adott időszakból származó dokumentumaival bizonyíthatja, amelyek azt mutatják, hogy a támogatott régióban történő beruházás költségeit és hasznait összehasonlították egy vagy több alternatív helyszínen történő beruházás azonos adataival. Az RTI 72. pontja szerint a tagállamnak e célból a különböző beruházási forgatókönyveket részletező hivatalos igazgatótanácsi dokumentumokat, kockázatértékeléseket, pénzügyi jelentéseket, belső üzleti terveket, szakértői véleményeket, valamint egyéb tanulmányokat és dokumentumokat kell alapul vennie.

| (129) | Az eljárást megindító határozatban már rögzítettek szerint a szlovák hatóságok ezeket az információkat a helyszínválasztási folyamatra vonatkozó, – a szlovák hatóságok által szintén benyújtott – az adott időszakból származó dokumentumokon alapuló magyarázat formájában szolgáltatták. Ezek a dokumentumok bemutatják a kedvezményezett beruházással és helyszínnel kapcsolatos döntéshozatalának folyamatát. A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás során további magyarázatokat és az adott időszakból származó, kiegészítő dokumentumokat bocsátottak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(129)

Az eljárást megindító határozatban már rögzítettek szerint a szlovák hatóságok ezeket az információkat a helyszínválasztási folyamatra vonatkozó, – a szlovák hatóságok által szintén benyújtott – az adott időszakból származó dokumentumokon alapuló magyarázat formájában szolgáltatták. Ezek a dokumentumok bemutatják a kedvezményezett beruházással és helyszínnel kapcsolatos döntéshozatalának folyamatát. A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás során további magyarázatokat és az adott időszakból származó, kiegészítő dokumentumokat bocsátottak rendelkezésre.

| (130) | A globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésén megállapodás született arról, hogy ajánlott helyszínként Nyitrát javasolják, feltéve, hogy ezt az igazgatótanács jóváhagyja. A JLR igazgatótanácsának 2015. augusztus 3-i ülése jóváhagyta Nyitrát ajánlott helyszínként, jóváhagyta egy olyan, nem kötelező erejű szándéknyilatkozat aláírását, amely a Szlovákiával folytatott kizárólagos tárgyalások előrehaladásának megerősítésére irányult, és jóváhagyta a JLR egy új szervezetének Szlovákiában történő létrehozását, amennyiben az az üzleti jóváhagyási kapun (34) átmegy, valamint a JLR üzleti tervének 2015. szeptember harmadik hetében történő részletes felülvizsgálata függvényében. A Tata Motors Limited igazgatótanácsa 2015. augusztus 7-i ülésének jegyzőkönyve arra a részletes prezentációra is utal, amelyet a JLR pénzügyi igazgatója a következő ülésen tart majd a projekt pénzügyi adatai tárgyában. 2015. júliusban/augusztusban a projekt célja még az évi 300 000 járműnek megfelelő kapacitású üzem volt. A projekt a JLR végrehajtó bizottságának 2015. szeptember 3-i ülésén átment az üzleti jóváhagyási kapun. A Tata Motors igazgatótanácsának 2015. szeptember 18-i ülésén a JLR tájékoztatta az igazgatótanácsot a Darwin projektről, beleértve a főbb pénzügyi mutatókat és az üzleti esettanulmányt. A [150–200] millió GBP módosított állami támogatás teljes összege (35) elegendő volt ahhoz, hogy Mexikó helyett Nyitrát vigyék tovább, és a projektet két szakaszra osztották. A 2015. október 21-i globalizációs fórumon megállapodás született arról, hogy a támogatási kérelem céljára az eredeti beruházási tervet kizárólag az 1. szakaszra kiterjedően újból meg kell határozni, mivel a 2. szakasz pontos termékösszetételével kapcsolatban nem állt rendelkezésre elegendő adat, így nem volt olyan stabil és rögzített üzleti terv, amelynek alapján a teljes beruházásra vonatkozóan kötelezettséget lehetett volna vállalni a szlovák hatóságokkal szemben. A JLR igazgatótanácsának 2015. november 18-i ülésén jóváhagyták az aktualizált üzleti tervet és megerősítették, hogy Szlovákia az előnyben részesített helyszín, feltéve, hogy az újból meghatározott projekt megkapja az állami támogatás teljes összegét. A nettó jelenérték Szlovákia és Mexikó esetében is a legújabb termékstratégián alapult és újraszámították az aktualizált feltevéseket, eltávolítva a 2. szakaszt. A nettó jelenértékbeli különbség 413 millió EUR-nak felelt meg, és az állami támogatást újraszámítva az 129 812 750 EUR névleges összegnek felelt meg. |
| --- | --- |

(130)

A globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésén megállapodás született arról, hogy ajánlott helyszínként Nyitrát javasolják, feltéve, hogy ezt az igazgatótanács jóváhagyja. A JLR igazgatótanácsának 2015. augusztus 3-i ülése jóváhagyta Nyitrát ajánlott helyszínként, jóváhagyta egy olyan, nem kötelező erejű szándéknyilatkozat aláírását, amely a Szlovákiával folytatott kizárólagos tárgyalások előrehaladásának megerősítésére irányult, és jóváhagyta a JLR egy új szervezetének Szlovákiában történő létrehozását, amennyiben az az üzleti jóváhagyási kapun (34) átmegy, valamint a JLR üzleti tervének 2015. szeptember harmadik hetében történő részletes felülvizsgálata függvényében. A Tata Motors Limited igazgatótanácsa 2015. augusztus 7-i ülésének jegyzőkönyve arra a részletes prezentációra is utal, amelyet a JLR pénzügyi igazgatója a következő ülésen tart majd a projekt pénzügyi adatai tárgyában. 2015. júliusban/augusztusban a projekt célja még az évi 300 000 járműnek megfelelő kapacitású üzem volt. A projekt a JLR végrehajtó bizottságának 2015. szeptember 3-i ülésén átment az üzleti jóváhagyási kapun. A Tata Motors igazgatótanácsának 2015. szeptember 18-i ülésén a JLR tájékoztatta az igazgatótanácsot a Darwin projektről, beleértve a főbb pénzügyi mutatókat és az üzleti esettanulmányt. A [150–200] millió GBP módosított állami támogatás teljes összege (35) elegendő volt ahhoz, hogy Mexikó helyett Nyitrát vigyék tovább, és a projektet két szakaszra osztották. A 2015. október 21-i globalizációs fórumon megállapodás született arról, hogy a támogatási kérelem céljára az eredeti beruházási tervet kizárólag az 1. szakaszra kiterjedően újból meg kell határozni, mivel a 2. szakasz pontos termékösszetételével kapcsolatban nem állt rendelkezésre elegendő adat, így nem volt olyan stabil és rögzített üzleti terv, amelynek alapján a teljes beruházásra vonatkozóan kötelezettséget lehetett volna vállalni a szlovák hatóságokkal szemben. A JLR igazgatótanácsának 2015. november 18-i ülésén jóváhagyták az aktualizált üzleti tervet és megerősítették, hogy Szlovákia az előnyben részesített helyszín, feltéve, hogy az újból meghatározott projekt megkapja az állami támogatás teljes összegét. A nettó jelenérték Szlovákia és Mexikó esetében is a legújabb termékstratégián alapult és újraszámították az aktualizált feltevéseket, eltávolítva a 2. szakaszt. A nettó jelenértékbeli különbség 413 millió EUR-nak felelt meg, és az állami támogatást újraszámítva az 129 812 750 EUR névleges összegnek felelt meg.

34

35

| (131) | Ahhoz, hogy a támogatás ösztönző hatással rendelkezzen, meghatározó tényezőt kell jelentenie a beruházás H[...] helyett Nyitrára történő telepítésére vonatkozó döntésben. Mivel a végleges beruházási döntést csak 2015. októberben/novemberben hozták meg, amikor az eredeti beruházási projektet újból meghatározták és kizárólag az 1. szakaszra csökkentették, és amikor a JLR igazgatótanácsa kifejezetten újra megerősítette, hogy Szlovákia az előnyben részesített helyszín, a Bizottság úgy véli, hogy az ösztönző hatás meglétének vizsgálata szempontjából releváns időpontnak 2015. október/november minősül. Mivel azonban a 2015. július 10-i helyszínajánlást a JLR igazgatótanácsa és a Tata Motors igazgatótanácsa 2015. augusztus elején már megerősítette, 2015. augusztus 10-én Szlovákiával egy nem kötelező erejű szándéknyilatkozatot írtak alá és 2015. augusztus 11-én nyilvános bejelentés történt, a Bizottság úgy véli, hogy 2015. július/augusztus is különös jelentőséggel bír az ösztönző hatás meglétének értékelése szempontjából. |
| --- | --- |

(131)

Ahhoz, hogy a támogatás ösztönző hatással rendelkezzen, meghatározó tényezőt kell jelentenie a beruházás H[...] helyett Nyitrára történő telepítésére vonatkozó döntésben. Mivel a végleges beruházási döntést csak 2015. októberben/novemberben hozták meg, amikor az eredeti beruházási projektet újból meghatározták és kizárólag az 1. szakaszra csökkentették, és amikor a JLR igazgatótanácsa kifejezetten újra megerősítette, hogy Szlovákia az előnyben részesített helyszín, a Bizottság úgy véli, hogy az ösztönző hatás meglétének vizsgálata szempontjából releváns időpontnak 2015. október/november minősül. Mivel azonban a 2015. július 10-i helyszínajánlást a JLR igazgatótanácsa és a Tata Motors igazgatótanácsa 2015. augusztus elején már megerősítette, 2015. augusztus 10-én Szlovákiával egy nem kötelező erejű szándéknyilatkozatot írtak alá és 2015. augusztus 11-én nyilvános bejelentés történt, a Bizottság úgy véli, hogy 2015. július/augusztus is különös jelentőséggel bír az ösztönző hatás meglétének értékelése szempontjából.

A mexikói alternatíva hitelessége

A mexikói alternatíva hitelessége

| (132) | A Bizottság elöljáróban megjegyzi, hogy Szlovákia érvelése, miszerint Mexikó a JLR számára hiteles alternatívának minősült, mivel más autógyártók számára reális beruházási helyszínt jelentett, nem tekinthető elégségesnek, mivel hitelesen nem bizonyítja, hogy a JLR támogatás hiányában a beruházást Mexikóba vitte volna. Az RTI 68. pontja szerint a kontrafaktuális forgatókönyv akkor hiteles, ha valódi, és azokhoz a döntéshozatali tényezőkhöz kapcsolódik, amelyek akkor voltak érvényben, amikor a kedvezményezett meghozta döntését a beruházásról. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság elöljáróban megjegyzi, hogy Szlovákia érvelése, miszerint Mexikó a JLR számára hiteles alternatívának minősült, mivel más autógyártók számára reális beruházási helyszínt jelentett, nem tekinthető elégségesnek, mivel hitelesen nem bizonyítja, hogy a JLR támogatás hiányában a beruházást Mexikóba vitte volna. Az RTI 68. pontja szerint a kontrafaktuális forgatókönyv akkor hiteles, ha valódi, és azokhoz a döntéshozatali tényezőkhöz kapcsolódik, amelyek akkor voltak érvényben, amikor a kedvezményezett meghozta döntését a beruházásról.

| (133) | A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás során a vállalkozás olyan további dokumentumait bocsátottak rendelkezésre, amelyek azt mutatják, hogy a nyitrai és a mexikói H[...] helyszín igénybevételével kapcsolatos költségeket és hasznokat összehasonlították. Az RTI 71. pontja szerint a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy ez az összehasonlításnak van-e reális alapja. |
| --- | --- |

(133)

A szlovák hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás során a vállalkozás olyan további dokumentumait bocsátottak rendelkezésre, amelyek azt mutatják, hogy a nyitrai és a mexikói H[...] helyszín igénybevételével kapcsolatos költségeket és hasznokat összehasonlították. Az RTI 71. pontja szerint a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy ez az összehasonlításnak van-e reális alapja.

| (134) | A Bizottság az eljárást megindító határozat 181. pontjában három fő okot hozott fel azzal kapcsolatban, hogy miért kétséges a mexikói alternatíva hitelessége. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság az eljárást megindító határozat 181. pontjában három fő okot hozott fel azzal kapcsolatban, hogy miért kétséges a mexikói alternatíva hitelessége.

| (135) | Először is, a Bizottság nem tudta kizárni azt, hogy a rendelkezésre bocsátott információk két különálló projekthez kapcsolódnak. A Bizottság úgy véli, hogy a szlovák hatóságoknak a jelen határozat (61)–(66) preambulumbekezdésében felvázolt érvelése elegendő annak megállapításához, hogy az Oak projekt és a Darwin projekt egyetlen projekt megvalósíthatósági tanulmányaiként szolgáltak, amint azt a Tata Motors igazgatótanácsa 2015. augusztus 7-i ülésén tartott prezentáció is kifejezetten említi, és hogy a mexikói alternatívát a beruházási megállapodás Szlovákiával történő megkötésére vonatkozó végső döntés 2015. november 18-án, a JLR igazgatótanácsa által történt meghozataláig nem vetették el. |
| --- | --- |

(135)

Először is, a Bizottság nem tudta kizárni azt, hogy a rendelkezésre bocsátott információk két különálló projekthez kapcsolódnak. A Bizottság úgy véli, hogy a szlovák hatóságoknak a jelen határozat (61)–(66) preambulumbekezdésében felvázolt érvelése elegendő annak megállapításához, hogy az Oak projekt és a Darwin projekt egyetlen projekt megvalósíthatósági tanulmányaiként szolgáltak, amint azt a Tata Motors igazgatótanácsa 2015. augusztus 7-i ülésén tartott prezentáció is kifejezetten említi, és hogy a mexikói alternatívát a beruházási megállapodás Szlovákiával történő megkötésére vonatkozó végső döntés 2015. november 18-án, a JLR igazgatótanácsa által történt meghozataláig nem vetették el.

| (136) | Már a Darwin projekt hivatalos megindítása előtt is voltak arra utaló jelek, hogy Kelet-Európát és a NAFTA-t fogják összehasonlítani egymással. Például a 2014. november 10-i stratégiai tanács jegyzőkönyvében szereplő egyik cselekvési pont a „[K]elet-Európa NAFTA-val történő összehasonlítását tartalmazó, a globális gyártási versenyképességre vonatkozó tanulmány készítése” volt. |
| --- | --- |

(136)

Már a Darwin projekt hivatalos megindítása előtt is voltak arra utaló jelek, hogy Kelet-Európát és a NAFTA-t fogják összehasonlítani egymással. Például a 2014. november 10-i stratégiai tanács jegyzőkönyvében szereplő egyik cselekvési pont a „[K]elet-Európa NAFTA-val történő összehasonlítását tartalmazó, a globális gyártási versenyképességre vonatkozó tanulmány készítése” volt.

[K]elet-Európa NAFTA-val történő összehasonlítását tartalmazó, a globális gyártási versenyképességre vonatkozó tanulmány készítése

| (137) | Az Oak projektben és a Darwin projektben is egy 300 000 járműnek megfelelő kapacitású gyártóüzem megvalósíthatóságát vizsgálták azzal, hogy a gyártás tervezett kezdete 2018. június és a telek 400–600 hektár lenne. A szükséges többletkapacitással kapcsolatos számadatok megerősítik Szlovákia és a JLR által az eljárást megindító határozatra adott válaszukban tett nyilatkozatokat, amelyek szerint nem volt szükség két önálló, egyenként 300 000 járműnek megfelelő kapacitású üzem megépítésére. Ezt például a 2014. december 15-i„Globális gyártási lábnyom bővítése” című dokumentum is szemlélteti. |
| --- | --- |

(137)

Az Oak projektben és a Darwin projektben is egy 300 000 járműnek megfelelő kapacitású gyártóüzem megvalósíthatóságát vizsgálták azzal, hogy a gyártás tervezett kezdete 2018. június és a telek 400–600 hektár lenne. A szükséges többletkapacitással kapcsolatos számadatok megerősítik Szlovákia és a JLR által az eljárást megindító határozatra adott válaszukban tett nyilatkozatokat, amelyek szerint nem volt szükség két önálló, egyenként 300 000 járműnek megfelelő kapacitású üzem megépítésére. Ezt például a 2014. december 15-i„Globális gyártási lábnyom bővítése” című dokumentum is szemlélteti.

Globális gyártási lábnyom bővítése

| (138) | A végrehajtó bizottság tagjainak 2015. január 21-i ülésén egy második üzemre utaltak. A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a végrehajtó bizottság tagjai röviden megvizsgálták, hogy a 300 000 járműnek megfelelő kapacitású első helyszín kiépítését követően kereslet esetén meg fogják vizsgálni annak lehetőségét, hogy az első beruházással kapcsolatos munkálatok befejezését követő öt-tíz éven belül újabb helyszínt építsenek ki. A második üzem helyszíneként az Egyesült Államokat és Mexikót vizsgálnák meg, ami magyarázatot adhat arra, hogy 2015 decemberében a JLR miért erősítette meg a mexikói Puebla állam kormányzója részére, hogy tovább kívánja fejleszteni a kapcsolatot, mivel folytatja globális terjeszkedési terveinek megvalósítását, és hogy a JLR továbbra is kifejezetten gondolni fog Pueblára és Mexikóra. |
| --- | --- |

(138)

A végrehajtó bizottság tagjainak 2015. január 21-i ülésén egy második üzemre utaltak. A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a végrehajtó bizottság tagjai röviden megvizsgálták, hogy a 300 000 járműnek megfelelő kapacitású első helyszín kiépítését követően kereslet esetén meg fogják vizsgálni annak lehetőségét, hogy az első beruházással kapcsolatos munkálatok befejezését követő öt-tíz éven belül újabb helyszínt építsenek ki. A második üzem helyszíneként az Egyesült Államokat és Mexikót vizsgálnák meg, ami magyarázatot adhat arra, hogy 2015 decemberében a JLR miért erősítette meg a mexikói Puebla állam kormányzója részére, hogy tovább kívánja fejleszteni a kapcsolatot, mivel folytatja globális terjeszkedési terveinek megvalósítását, és hogy a JLR továbbra is kifejezetten gondolni fog Pueblára és Mexikóra.

| (139) | A Szlovákia által rendelkezésre bocsátott bizonyítékok szerint az Oak projekt és a Darwin projekt megvalósíthatósági tanulmányt is egyetlen üzemet figyelembe véve végezték el. Az április 27-i stratégiai tanács Pueblát a Darwin projekt napirendi pontján belül nem uniós alternatívaként hagyta jóvá, és úgy határozott, hogy nem folytatja Törökország és más, ki nem választott országok értékelését. A JLR globális üzleti terjeszkedési csoportjának júniusban, a pueblai helyszíneken történő látogatását követően a Puebla állam kormányzójának írt, 2015. június 25-i levél arról adott hírt, hogy H[...]-t „előzetesen kiválasztották más olyan helyszínekkel, köztük közép- és kelet-európai helyszínekkel együtt, amelyek továbbra is szóba jöhetnek a beruházás céljából”. A globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „[a]z ülés célja annak eldöntése volt, hogy a Darwin és az Oak projektekből melyik legyen az előnyben részesített helyszín [...]”. Azt is rögzítette, hogy „Nyitra (a Darwin folyamatban előnyben részesített helyszín) Pueblához (az Oak folyamatban előnyben részesített helyszín) képest költség szempontjából jelentősen hátrányosabbként lett bemutatva”. A JLR igazgatótanácsa 2015. november 18-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „[a] nettó jelenérték Szlovákia és Mexikó esetében is a legújabb termékstratégián alapult és újraszámították az aktualizált feltevéseket, eltávolítva a 2. szakaszt”. |
| --- | --- |

(139)

A Szlovákia által rendelkezésre bocsátott bizonyítékok szerint az Oak projekt és a Darwin projekt megvalósíthatósági tanulmányt is egyetlen üzemet figyelembe véve végezték el. Az április 27-i stratégiai tanács Pueblát a Darwin projekt napirendi pontján belül nem uniós alternatívaként hagyta jóvá, és úgy határozott, hogy nem folytatja Törökország és más, ki nem választott országok értékelését. A JLR globális üzleti terjeszkedési csoportjának júniusban, a pueblai helyszíneken történő látogatását követően a Puebla állam kormányzójának írt, 2015. június 25-i levél arról adott hírt, hogy H[...]-t „előzetesen kiválasztották más olyan helyszínekkel, köztük közép- és kelet-európai helyszínekkel együtt, amelyek továbbra is szóba jöhetnek a beruházás céljából”. A globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „[a]z ülés célja annak eldöntése volt, hogy a Darwin és az Oak projektekből melyik legyen az előnyben részesített helyszín [...]”. Azt is rögzítette, hogy „Nyitra (a Darwin folyamatban előnyben részesített helyszín) Pueblához (az Oak folyamatban előnyben részesített helyszín) képest költség szempontjából jelentősen hátrányosabbként lett bemutatva”. A JLR igazgatótanácsa 2015. november 18-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „[a] nettó jelenérték Szlovákia és Mexikó esetében is a legújabb termékstratégián alapult és újraszámították az aktualizált feltevéseket, eltávolítva a 2. szakaszt”.

előzetesen kiválasztották más olyan helyszínekkel, köztük közép- és kelet-európai helyszínekkel együtt, amelyek továbbra is szóba jöhetnek a beruházás céljából

[a]z ülés célja annak eldöntése volt, hogy a Darwin és az Oak projektekből melyik legyen az előnyben részesített helyszín

Nyitra (a Darwin folyamatban előnyben részesített helyszín) Pueblához (az Oak folyamatban előnyben részesített helyszín) képest költség szempontjából jelentősen hátrányosabbként lett bemutatva

[a] nettó jelenérték Szlovákia és Mexikó esetében is a legújabb termékstratégián alapult és újraszámították az aktualizált feltevéseket, eltávolítva a 2. szakaszt

| (140) | A Bizottság ezért hihetőnek tartja, hogy a szlovák hatóságok által az Oak projekttel és a Darwin projekttel kapcsolatban rendelkezésre bocsátott összes információ egyetlen projekthez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság ezért hihetőnek tartja, hogy a szlovák hatóságok által az Oak projekttel és a Darwin projekttel kapcsolatban rendelkezésre bocsátott összes információ egyetlen projekthez kapcsolódik.

| (141) | Másodszor, a Bizottság az eljárást megindító határozatban a mexikói alternatíva hitelességével kapcsolatos kételyeit azzal indokolta, hogy a mexikói és európai helyszínek részletes értékelésének eltérő szintjét emelte ki. Ezen érv cáfolata érdekében Szlovákia további bizonyítékokat és magyarázatokat nyújtott be, amelyek összefoglalását a jelen határozat (59) preambulumbekezdésének b) pontja tartalmazza. A szlovák hatóságok az álláspontjukat azzal is alátámasztották, hogy rendelkezésre bocsátották a pueblai hatóságok és a JLR közötti további levelezést, a helyszíni látogatásokra készített tájékoztató anyagot és a helyszíni látogatások jegyzőkönyveit. A Bizottság e további információk alapján elfogadja, hogy az Oak projektben és a Darwin projekt keretében az elemzést hasonló szigorúsággal végezték. Az Oak projekt előnyben részesített alternatívájának (H[...]) a Darwin projekt előnyben részesített alternatívájával (Nyitra) történő végső összehasonlításához mindkét alternatíva esetében ugyanolyan részletességű adatok álltak rendelkezésre és mindkét helyszín ugyanolyan alapon szerepelt a pénzügyi modellezésben. |
| --- | --- |

(141)

Másodszor, a Bizottság az eljárást megindító határozatban a mexikói alternatíva hitelességével kapcsolatos kételyeit azzal indokolta, hogy a mexikói és európai helyszínek részletes értékelésének eltérő szintjét emelte ki. Ezen érv cáfolata érdekében Szlovákia további bizonyítékokat és magyarázatokat nyújtott be, amelyek összefoglalását a jelen határozat (59) preambulumbekezdésének b) pontja tartalmazza. A szlovák hatóságok az álláspontjukat azzal is alátámasztották, hogy rendelkezésre bocsátották a pueblai hatóságok és a JLR közötti további levelezést, a helyszíni látogatásokra készített tájékoztató anyagot és a helyszíni látogatások jegyzőkönyveit. A Bizottság e további információk alapján elfogadja, hogy az Oak projektben és a Darwin projekt keretében az elemzést hasonló szigorúsággal végezték. Az Oak projekt előnyben részesített alternatívájának (H[...]) a Darwin projekt előnyben részesített alternatívájával (Nyitra) történő végső összehasonlításához mindkét alternatíva esetében ugyanolyan részletességű adatok álltak rendelkezésre és mindkét helyszín ugyanolyan alapon szerepelt a pénzügyi modellezésben.

| (142) | Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy 2014 végén bevonták az Ernst & Youngot abból a célból, hogy támogassa a JLR-t az Oak projekt előrevitelében. A JLR az Ernst & Younggal együttműködésben egy sor, az ideális helyszínre vonatkozó kritériumot dolgozott ki, amelyeket később az Oak projekt és a Darwin projekt helyszínkiválasztási folyamatában is felhasználtak. Ahogy a JLR folytatta a kelet-európai helyszínek vizsgálatát, 2015. február 16-án megbízta a PriceWaterhouseCooperst (a továbbiakban: PwC) azzal, hogy többek között segítsen az ideális helyszínre vonatkozó kritériumok finomításában. Az ebből eredő modell a JLR tapasztalatán, valamint a PwC más berendezésgyártókkal, kelet-európai helyszínek szűrésében és kiválasztásában szerzett tapasztalatán alapul. A szlovák hatóságok a kritériumok finomítását hozták fel indokként arra, hogy az Oak projektben és a Darwin projektben az elemzés és az ideális helyszínre vonatkozó kritériumok eltérnek. Az Oak projekt és a Darwin projekt előnyben részesített alternatívája végső összehasonlításának időpontjában azonban mindkét helyszínre vonatkozóan hasonló részletességű információ állt rendelkezésre. |
| --- | --- |

(142)

Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy 2014 végén bevonták az Ernst & Youngot abból a célból, hogy támogassa a JLR-t az Oak projekt előrevitelében. A JLR az Ernst & Younggal együttműködésben egy sor, az ideális helyszínre vonatkozó kritériumot dolgozott ki, amelyeket később az Oak projekt és a Darwin projekt helyszínkiválasztási folyamatában is felhasználtak. Ahogy a JLR folytatta a kelet-európai helyszínek vizsgálatát, 2015. február 16-án megbízta a PriceWaterhouseCooperst (a továbbiakban: PwC) azzal, hogy többek között segítsen az ideális helyszínre vonatkozó kritériumok finomításában. Az ebből eredő modell a JLR tapasztalatán, valamint a PwC más berendezésgyártókkal, kelet-európai helyszínek szűrésében és kiválasztásában szerzett tapasztalatán alapul. A szlovák hatóságok a kritériumok finomítását hozták fel indokként arra, hogy az Oak projektben és a Darwin projektben az elemzés és az ideális helyszínre vonatkozó kritériumok eltérnek. Az Oak projekt és a Darwin projekt előnyben részesített alternatívája végső összehasonlításának időpontjában azonban mindkét helyszínre vonatkozóan hasonló részletességű információ állt rendelkezésre.

| (143) | Habár a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a 2015. július 10-i helyszínajánlás időpontjában az Oak és a Darwin alternatívával kapcsolatban azonos részletességű adatok álltak rendelkezésre, a globalizációs fórumon tartott prezentáció az Oak alternatíváról a Darwin alternatívához képest – az eljárást megindító határozat 181. pontjában foglaltak szerint – kevesebb adatot tartalmaz. A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a globalizációs fórum már rendelkezett információval Mexikóról és Puebláról. Mexikó legígéretesebb észak-amerikai államként és Puebla legígéretesebb mexikói államként történő kiválasztását már korábban véglegesítették. Az európai helyszínek kiválasztása céljából az elemzést rövidebb idő alatt végezték el, mivel az csak 2015. februárban kezdődött meg. Az országok és a helyszínek kiválasztási folyamata tehát nem egymást követte. A 2015. július 10-i globalizációs fórumon még két Darwin országot – Lengyelországot és Szlovákiát – kellett bemutatni, de csak a szlovákiai Nyitrát tartották meg. |
| --- | --- |

(143)

Habár a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a 2015. július 10-i helyszínajánlás időpontjában az Oak és a Darwin alternatívával kapcsolatban azonos részletességű adatok álltak rendelkezésre, a globalizációs fórumon tartott prezentáció az Oak alternatíváról a Darwin alternatívához képest – az eljárást megindító határozat 181. pontjában foglaltak szerint – kevesebb adatot tartalmaz. A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a globalizációs fórum már rendelkezett információval Mexikóról és Puebláról. Mexikó legígéretesebb észak-amerikai államként és Puebla legígéretesebb mexikói államként történő kiválasztását már korábban véglegesítették. Az európai helyszínek kiválasztása céljából az elemzést rövidebb idő alatt végezték el, mivel az csak 2015. februárban kezdődött meg. Az országok és a helyszínek kiválasztási folyamata tehát nem egymást követte. A 2015. július 10-i globalizációs fórumon még két Darwin országot – Lengyelországot és Szlovákiát – kellett bemutatni, de csak a szlovákiai Nyitrát tartották meg.

| (144) | Harmadszor, amint azt a Bizottság az eljárást megindító határozat 181. pontjában említi, mivel úgy tűnt, hogy a mexikói alternatíva jelentős késedelemmel jár, ez hozzájárult a Mexikó mint valódi alternatíva hitelességével kapcsolatos kétségekhez. A Bizottság elfogadja a szlovák hatóságok jelen határozat (68) preambulumbekezdésében bemutatott álláspontját, amely szerint a gyártás megkezdéséhez szükséges hosszabb időtávot figyelembe vették, amikor a július 10-i globalizációs fórumon Pueblát és Szlovákiát minőségi és mennyiségi szempontból is összehasonlították. A hosszabb időtávot külön számszerűsítették a nettó jelenértékre gyakorolt, [80–130] millió GBP-nek vagy [96–156] millió EUR-nak és hat hónapos késedelemnek, illetve [110–180] millió GBP-nek vagy [132–216] millió EUR-nak és kilenc hónapos késedelemnek megfelelő hatásként. Ezt a kockázatot és az ahhoz kapcsolódó pénzügyi hatást is kifejezetten figyelembe vették a 2015. októberi/novemberi aktualizált üzleti terv számadataiban. |
| --- | --- |

(144)

Harmadszor, amint azt a Bizottság az eljárást megindító határozat 181. pontjában említi, mivel úgy tűnt, hogy a mexikói alternatíva jelentős késedelemmel jár, ez hozzájárult a Mexikó mint valódi alternatíva hitelességével kapcsolatos kétségekhez. A Bizottság elfogadja a szlovák hatóságok jelen határozat (68) preambulumbekezdésében bemutatott álláspontját, amely szerint a gyártás megkezdéséhez szükséges hosszabb időtávot figyelembe vették, amikor a július 10-i globalizációs fórumon Pueblát és Szlovákiát minőségi és mennyiségi szempontból is összehasonlították. A hosszabb időtávot külön számszerűsítették a nettó jelenértékre gyakorolt, [80–130] millió GBP-nek vagy [96–156] millió EUR-nak és hat hónapos késedelemnek, illetve [110–180] millió GBP-nek vagy [132–216] millió EUR-nak és kilenc hónapos késedelemnek megfelelő hatásként. Ezt a kockázatot és az ahhoz kapcsolódó pénzügyi hatást is kifejezetten figyelembe vették a 2015. októberi/novemberi aktualizált üzleti terv számadataiban.

| (145) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a helyszínre vonatkozó döntés végső megerősítésekor H[...] Nyitra valódi és hiteles alternatívája volt, ezért az RTI 68. pontja értelmében hiteles kontrafaktuális forgatókönyvnek tekinthető. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a helyszínre vonatkozó döntés végső megerősítésekor H[...] Nyitra valódi és hiteles alternatívája volt, ezért az RTI 68. pontja értelmében hiteles kontrafaktuális forgatókönyvnek tekinthető.

Stratégiai megfontolások

Stratégiai megfontolások

| (146) | Nyitra a 2015. novemberi végső döntés időpontjában H[...]-hoz képest jelentős hátrányban volt a nettó jelenértéket illetően. A nettó jelenértékbeli különbséget a JLR 344 millió GBP-ben vagy 413 millió EUR-ban határozta meg. A pueblai beruházás megvalósításában bekövetkező, várható hat-kilenc hónapos késedelemből származó konkrét kockázatot a nettó jelenérték elemzése nem tartalmazta; azt jelenértéken kifejezve [80–130] millió GBP-re vagy [96–156] millió EUR-ra, illetve [110–180] millió GBP-re vagy [132–216] millió EUR-ra becsülték. A [164–234] millió GBP vagy [197–281] millió EUR, illetve [214–264] millió GBP vagy [257–317] millió EUR fennmaradó nettó jelenértékbeli különbséget a bejelentett állami támogatás csak részben, 33 %-ban, illetve 43 %-ban hidalja át. A 108 millió GBP vagy 130 millió EUR bejelentett állami támogatást a JLR az üzleti tervezésében használt [...] %-os tőkeköltség-diszkontrátát használva diszkontálta. Az állami támogatás értékét tehát a JLR 20 éves projektidőtávval számolva 76 millió GBP-ben vagy 91 millió EUR-ban határozta meg. Ahogyan azonban az az igazgatótanács előtt 2015. november 18-án tartott prezentációból kitűnik, számos más minőségi tényező is szerepet játszott a döntéshozatali folyamatban. Ezen – a 2015. júniusi pueblai helyszíni látogatás és a globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésének idején már megvitatott és elemzett – tényezők fennállását és jelentőségét újból megerősítették. |
| --- | --- |

(146)

Nyitra a 2015. novemberi végső döntés időpontjában H[...]-hoz képest jelentős hátrányban volt a nettó jelenértéket illetően. A nettó jelenértékbeli különbséget a JLR 344 millió GBP-ben vagy 413 millió EUR-ban határozta meg. A pueblai beruházás megvalósításában bekövetkező, várható hat-kilenc hónapos késedelemből származó konkrét kockázatot a nettó jelenérték elemzése nem tartalmazta; azt jelenértéken kifejezve [80–130] millió GBP-re vagy [96–156] millió EUR-ra, illetve [110–180] millió GBP-re vagy [132–216] millió EUR-ra becsülték. A [164–234] millió GBP vagy [197–281] millió EUR, illetve [214–264] millió GBP vagy [257–317] millió EUR fennmaradó nettó jelenértékbeli különbséget a bejelentett állami támogatás csak részben, 33 %-ban, illetve 43 %-ban hidalja át. A 108 millió GBP vagy 130 millió EUR bejelentett állami támogatást a JLR az üzleti tervezésében használt [...] %-os tőkeköltség-diszkontrátát használva diszkontálta. Az állami támogatás értékét tehát a JLR 20 éves projektidőtávval számolva 76 millió GBP-ben vagy 91 millió EUR-ban határozta meg. Ahogyan azonban az az igazgatótanács előtt 2015. november 18-án tartott prezentációból kitűnik, számos más minőségi tényező is szerepet játszott a döntéshozatali folyamatban. Ezen – a 2015. júniusi pueblai helyszíni látogatás és a globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésének idején már megvitatott és elemzett – tényezők fennállását és jelentőségét újból megerősítették.

| (147) | Az, hogy Nyitra a támogatás ellenére a nettó jelenérték szempontjából továbbra is jelentős hátrányban volt H[...]-hoz képest, számos olyan kérdést vetett fel, amelyek a támogatás ösztönző hatásának és arányosságának értékelése szempontjából relevánsak: a) a stratégiai tényezők önmagukban nem tudták-e a mérleg nyelvét Mexikóról Szlovákia javára billenteni; b) miért volt a támogatás elegendő ahhoz, hogy a helyszínről való döntést illetően Szlovákia javára billentse a mérleg nyelvét Mexikóval szemben; és c) a támogatás teljes összegére szükség volt-e ahhoz, hogy Szlovákia javára billentse a mérleg nyelvét Mexikóval szemben? Az a) és b) kérdés az ösztönző hatás értékelésének részét képezi, míg a c) kérdést a Bizottság a jelen határozatban szereplő arányossági elemzés keretében vizsgálja meg. |
| --- | --- |

(147)

Az, hogy Nyitra a támogatás ellenére a nettó jelenérték szempontjából továbbra is jelentős hátrányban volt H[...]-hoz képest, számos olyan kérdést vetett fel, amelyek a támogatás ösztönző hatásának és arányosságának értékelése szempontjából relevánsak: a) a stratégiai tényezők önmagukban nem tudták-e a mérleg nyelvét Mexikóról Szlovákia javára billenteni; b) miért volt a támogatás elegendő ahhoz, hogy a helyszínről való döntést illetően Szlovákia javára billentse a mérleg nyelvét Mexikóval szemben; és c) a támogatás teljes összegére szükség volt-e ahhoz, hogy Szlovákia javára billentse a mérleg nyelvét Mexikóval szemben? Az a) és b) kérdés az ösztönző hatás értékelésének részét képezi, míg a c) kérdést a Bizottság a jelen határozatban szereplő arányossági elemzés keretében vizsgálja meg.

| (148) | A Bizottság először azt vizsgálja meg, hogy a stratégiai tényezők önmagukban Mexikóról Szlovákia javára billenthették-e a mérleg nyelvét. A 2015. július 10-i globalizációs fórum jegyzőkönyvében említett kulcsfontosságú értékelési megfontolások között szerepelt egy autóipari klaszterhez való közelség, a telephellyel kapcsolatos alapvető szempontok, a munkaerő rendelkezésre állása, az időzítés, a működési költségek, az előre kifizetendő készpénzszükséglet és a megvalósíthatóság. A végrehajtó bizottság globalizációs fórum ülésén jelenlévő tagjai különös jelentőséget tulajdonítottak az időzítéssel kapcsolatos hatásoknak, a JLR központjától való távolságnak és a Mexikó következtében a jó hírnevet érő sérelem viszonylag magasabb kockázatának. Az egyéb tényezők között szerepelt a természeti katasztrófák kockázata, a politikai stabilitás, a kormányzati hatékonyság és a korrupció kockázata, valamint az uniós beruházás brexitet fedező jellege. A mexikói megvalósítás késedelmét külön számszerűsítették. Egyes valutafedezeti hatások kivételével a minőségi tényezők Mexikóval szemben inkább Szlovákiát támogatták. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság először azt vizsgálja meg, hogy a stratégiai tényezők önmagukban Mexikóról Szlovákia javára billenthették-e a mérleg nyelvét. A 2015. július 10-i globalizációs fórum jegyzőkönyvében említett kulcsfontosságú értékelési megfontolások között szerepelt egy autóipari klaszterhez való közelség, a telephellyel kapcsolatos alapvető szempontok, a munkaerő rendelkezésre állása, az időzítés, a működési költségek, az előre kifizetendő készpénzszükséglet és a megvalósíthatóság. A végrehajtó bizottság globalizációs fórum ülésén jelenlévő tagjai különös jelentőséget tulajdonítottak az időzítéssel kapcsolatos hatásoknak, a JLR központjától való távolságnak és a Mexikó következtében a jó hírnevet érő sérelem viszonylag magasabb kockázatának. Az egyéb tényezők között szerepelt a természeti katasztrófák kockázata, a politikai stabilitás, a kormányzati hatékonyság és a korrupció kockázata, valamint az uniós beruházás brexitet fedező jellege. A mexikói megvalósítás késedelmét külön számszerűsítették. Egyes valutafedezeti hatások kivételével a minőségi tényezők Mexikóval szemben inkább Szlovákiát támogatták.

| (149) | A szlovák hatóságok bizonyítékokat szolgáltattak annak igazolására és amellett érveltek, hogy a szlovák állam támogatására szükség volt ahhoz, hogy a helyszínválasztást illetően Szlovákia javára billenjen a mérleg nyelve Mexikóval szemben, és hogy a minőségi előnyök önmagukban nem voltak elegendőek ahhoz, hogy H[...] helyett Nyitrát válasszák. |
| --- | --- |

(149)

A szlovák hatóságok bizonyítékokat szolgáltattak annak igazolására és amellett érveltek, hogy a szlovák állam támogatására szükség volt ahhoz, hogy a helyszínválasztást illetően Szlovákia javára billenjen a mérleg nyelve Mexikóval szemben, és hogy a minőségi előnyök önmagukban nem voltak elegendőek ahhoz, hogy H[...] helyett Nyitrát válasszák.

| (150) | A 2015. június 16-i pueblai helyszínlátogatás további betekintést nyújt számos olyan stratégiai tényezőbe, amelyek a 2015. július 10-i globalizációs fórum által teendő helyszínajánlást illetően jelentős szerepet töltöttek be. A helyszínlátogatásra készített tájékoztató anyag azt mutatja, hogy az időszerű teljesítés Közép- és Kelet-Európa, valamint Mexikó esetében is kockázatot jelentett. Mexikóval összefüggésben léteztek további olyan stratégiai tényezők és kockázatok is, amelyeket a helyszínlátogatás részeként részletesebben fel kellett tárni. A látogatásról készült jegyzőkönyv felsorolja a fennmaradó aggályokat, amelyek a berendezésgyártókkal való szaturációval, vagyis azzal voltak kapcsolatosak, hogy van-e hely egy harmadik berendezésgyártónak is, és ha igen, a JLR beleillene-e olyan országba, amelyben évtizedekig a Volskwagen volt uralkodó; a további aggályok között szerepelt a kikötő közelsége, a biztonság, a korrupció, a kulturális különbségek, a működési bázistól való távolság és a természeti katasztrófák kockázata. A jegyzőkönyvből azonban az is kiderül, hogy a helyszínlátogatás az eredetileg súlyos aggálynak minősített egyes tényezőkkel kapcsolatban biztosítékokat nyújtott. A JLR képviselőit biztosították arról, hogy a kiválasztott pueblai helyszín a természeti katasztrófák szempontjából alacsony kockázatú terület. A pueblai csapat is pozitív benyomást tett a JLR képviselőire. |
| --- | --- |

(150)

A 2015. június 16-i pueblai helyszínlátogatás további betekintést nyújt számos olyan stratégiai tényezőbe, amelyek a 2015. július 10-i globalizációs fórum által teendő helyszínajánlást illetően jelentős szerepet töltöttek be. A helyszínlátogatásra készített tájékoztató anyag azt mutatja, hogy az időszerű teljesítés Közép- és Kelet-Európa, valamint Mexikó esetében is kockázatot jelentett. Mexikóval összefüggésben léteztek további olyan stratégiai tényezők és kockázatok is, amelyeket a helyszínlátogatás részeként részletesebben fel kellett tárni. A látogatásról készült jegyzőkönyv felsorolja a fennmaradó aggályokat, amelyek a berendezésgyártókkal való szaturációval, vagyis azzal voltak kapcsolatosak, hogy van-e hely egy harmadik berendezésgyártónak is, és ha igen, a JLR beleillene-e olyan országba, amelyben évtizedekig a Volskwagen volt uralkodó; a további aggályok között szerepelt a kikötő közelsége, a biztonság, a korrupció, a kulturális különbségek, a működési bázistól való távolság és a természeti katasztrófák kockázata. A jegyzőkönyvből azonban az is kiderül, hogy a helyszínlátogatás az eredetileg súlyos aggálynak minősített egyes tényezőkkel kapcsolatban biztosítékokat nyújtott. A JLR képviselőit biztosították arról, hogy a kiválasztott pueblai helyszín a természeti katasztrófák szempontjából alacsony kockázatú terület. A pueblai csapat is pozitív benyomást tett a JLR képviselőire.

| (151) | A szlovák hatóságok hivatkoztak még különösen a globalizációs fórum 2015. július 10-én tartott ülésének jegyzőkönyvére. A globalizációs fórum a Szlovákia és Mexikó közötti nettó jelenértékbeli különbséget egy „igen szoros” értékelés keretében fogadta el, azzal, hogy azt a minőségi megfontolásoknak fedezniük kell, azonban csak az állami támogatás figyelembevételét követően. A jegyzőkönyvben kifejezetten felhívják a figyelmet arra, hogy „a döntés igen szoros volt, különös tekintettel arra, hogy a szlovákiai helyszín nettó jelenértéke jelentősen a mexikói helyszín nettó jelenértéke alatt marad, ráadásul a szlovák helyszín nettó jelenértéke olyan felajánlott támogatástól függ, amely az uniós szabályok alapján megengedett legmagasabb mértéket éri el”. Ugyanakkor „[m]egjegyezték, hogy a projekt megítélése az volt, hogy Szlovákia kormánya képes és felkészült arra, hogy döntését megvédje az Európai Bizottság előtt. Azt is megjegyezték, hogy Szlovákia koherensen érvel amellett, hogy miért fogják megadni a jóváhagyást”. A mexikói helyszínhez kapcsolódóan azonosított kockázatok tükrében és kizárólag a szlovák támogatás figyelembevételét követően 2015. júliusban elfogadták Nyitrát ajánlott helyszínként. A Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatás szükségességét a megvalósíthatósági vizsgálati folyamatban már korábban azonosították. Például a JLR igazgatótanácsa előtt 2015. május 21-én tartott prezentációban az szerepelt, hogy „[a] vezetés minden lehetőséget megvizsgál arra, hogy Közép- és Kelet-Európában olyan kormányzati ösztönzőket szerezzen, amelyek ellensúlyozzák a mexikói pénzügyi előnyt”. |
| --- | --- |

(151)

A szlovák hatóságok hivatkoztak még különösen a globalizációs fórum 2015. július 10-én tartott ülésének jegyzőkönyvére. A globalizációs fórum a Szlovákia és Mexikó közötti nettó jelenértékbeli különbséget egy „igen szoros” értékelés keretében fogadta el, azzal, hogy azt a minőségi megfontolásoknak fedezniük kell, azonban csak az állami támogatás figyelembevételét követően. A jegyzőkönyvben kifejezetten felhívják a figyelmet arra, hogy „a döntés igen szoros volt, különös tekintettel arra, hogy a szlovákiai helyszín nettó jelenértéke jelentősen a mexikói helyszín nettó jelenértéke alatt marad, ráadásul a szlovák helyszín nettó jelenértéke olyan felajánlott támogatástól függ, amely az uniós szabályok alapján megengedett legmagasabb mértéket éri el”. Ugyanakkor „[m]egjegyezték, hogy a projekt megítélése az volt, hogy Szlovákia kormánya képes és felkészült arra, hogy döntését megvédje az Európai Bizottság előtt. Azt is megjegyezték, hogy Szlovákia koherensen érvel amellett, hogy miért fogják megadni a jóváhagyást”. A mexikói helyszínhez kapcsolódóan azonosított kockázatok tükrében és kizárólag a szlovák támogatás figyelembevételét követően 2015. júliusban elfogadták Nyitrát ajánlott helyszínként. A Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatás szükségességét a megvalósíthatósági vizsgálati folyamatban már korábban azonosították. Például a JLR igazgatótanácsa előtt 2015. május 21-én tartott prezentációban az szerepelt, hogy „[a] vezetés minden lehetőséget megvizsgál arra, hogy Közép- és Kelet-Európában olyan kormányzati ösztönzőket szerezzen, amelyek ellensúlyozzák a mexikói pénzügyi előnyt”.

igen szoros

a döntés igen szoros volt, különös tekintettel arra, hogy a szlovákiai helyszín nettó jelenértéke jelentősen a mexikói helyszín nettó jelenértéke alatt marad, ráadásul a szlovák helyszín nettó jelenértéke olyan felajánlott támogatástól függ, amely az uniós szabályok alapján megengedett legmagasabb mértéket éri el

[m]egjegyezték, hogy a projekt megítélése az volt, hogy Szlovákia kormánya képes és felkészült arra, hogy döntését megvédje az Európai Bizottság előtt. Azt is megjegyezték, hogy Szlovákia koherensen érvel amellett, hogy miért fogják megadni a jóváhagyást

[a] vezetés minden lehetőséget megvizsgál arra, hogy Közép- és Kelet-Európában olyan kormányzati ösztönzőket szerezzen, amelyek ellensúlyozzák a mexikói pénzügyi előnyt

| (152) | A Tata Motors Limited igazgatótanácsa 2015. szeptember 18-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „a minőségi és kockázati elemeket figyelembe véve a készpénzben [150–200] millió GBP (36)
  módosított állami támogatás teljes összege elegendő volt ahhoz, hogy Mexikó helyett Nyitrát vigyük tovább. Az állami pénzügyi támogatás alapján folyamatban vannak a tárgyalások a Szlovákiával kötendő beruházási megállapodásról, és annak aláírását 2015. szeptember végére tervezik, továbbá függőben van új jogi személy létrehozása”. |
| --- | --- |

(152)

A Tata Motors Limited igazgatótanácsa 2015. szeptember 18-i ülésének jegyzőkönyve rögzíti, hogy „a minőségi és kockázati elemeket figyelembe véve a készpénzben [150–200] millió GBP (36)
  módosított állami támogatás teljes összege elegendő volt ahhoz, hogy Mexikó helyett Nyitrát vigyük tovább. Az állami pénzügyi támogatás alapján folyamatban vannak a tárgyalások a Szlovákiával kötendő beruházási megállapodásról, és annak aláírását 2015. szeptember végére tervezik, továbbá függőben van új jogi személy létrehozása”.

a minőségi és kockázati elemeket figyelembe véve a készpénzben [150–200] millió GBP

36

módosított állami támogatás teljes összege elegendő volt ahhoz, hogy Mexikó helyett Nyitrát vigyük tovább. Az állami pénzügyi támogatás alapján folyamatban vannak a tárgyalások a Szlovákiával kötendő beruházási megállapodásról, és annak aláírását 2015. szeptember végére tervezik, továbbá függőben van új jogi személy létrehozása

| (153) | A JLR igazgatótanácsa előtt 2015. november 18-én tartott prezentáció kifejezetten utal a 2015. július 10-i globalizációs fórumon megvitatott és a JLR, valamint a Tata Motors igazgatótanácsa által 2015. augusztus elején megerősített minőségi tényezők fennállására. A mexikói alternatíva késedelme számszerűsített hatásának és az állami támogatásnak a figyelembevételét követően a fennmaradó nettó jelenérték deltát „[...] kiegyensúlyozzák az igazgatótanács által elfogadott egyéb, inkább minőségi tényezők [...]”. |
| --- | --- |

(153)

A JLR igazgatótanácsa előtt 2015. november 18-én tartott prezentáció kifejezetten utal a 2015. július 10-i globalizációs fórumon megvitatott és a JLR, valamint a Tata Motors igazgatótanácsa által 2015. augusztus elején megerősített minőségi tényezők fennállására. A mexikói alternatíva késedelme számszerűsített hatásának és az állami támogatásnak a figyelembevételét követően a fennmaradó nettó jelenérték deltát „[...] kiegyensúlyozzák az igazgatótanács által elfogadott egyéb, inkább minőségi tényezők [...]”.

kiegyensúlyozzák az igazgatótanács által elfogadott egyéb, inkább minőségi tényezők

| (154) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy ami a (147) preambulumbekezdés a) pontját illeti, a stratégiai megfontolások csak ahhoz voltak elegendőek, hogy áthidalják a Nyitra és H[...] közötti cash flow deltát a szlovák állami támogatás nettó jelenértékének és a mexikói késedelmes megvalósítás nettó jelenértékre gyakorolt hatásának figyelembevételét követően. A Bizottság ezért kizárja, hogy a stratégiai megfontolásuk önmagukban át tudták volna hidalni a Nyitra és H[...] közötti teljes nettó jelenértékbeli különbséget. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy ami a (147) preambulumbekezdés a) pontját illeti, a stratégiai megfontolások csak ahhoz voltak elegendőek, hogy áthidalják a Nyitra és H[...] közötti cash flow deltát a szlovák állami támogatás nettó jelenértékének és a mexikói késedelmes megvalósítás nettó jelenértékre gyakorolt hatásának figyelembevételét követően. A Bizottság ezért kizárja, hogy a stratégiai megfontolásuk önmagukban át tudták volna hidalni a Nyitra és H[...] közötti teljes nettó jelenértékbeli különbséget.

| (155) | Ami a (147) preambulumbekezdés b) pontját illeti, amelyet az eljárást megindító határozat 172. pontja is említ, a Bizottság megvizsgálta a JLR igazgatótanácsa által 2015. novemberben jóváhagyott, nettó jelenértékre vonatkozó számadatokat. A (146) preambulumbekezdésben említett, 76 millió GBP (91 millió EUR) értékű állami támogatás a nettó jelenértékbeli különbség 33–43 %-át fedezhette, figyelemmel a Mexikóban várható késedelem számszerűsített hatására. A döntéssel kapcsolatos, benyújtott dokumentumokból egyértelműen kitűnik, hogy a teljes döntéshozatali folyamat során a támogatás teljes és maximális összegét vették figyelembe. A döntéshozók a maximális támogatási összeg figyelembevételét követően szembesültek a fennmaradó cash flow deltával, és megvizsgálták, hogy a cash flow delta az egyéb, nem számszerűsíthető megfontolásokra tekintettel elfogadható-e. A globalizációs fórum a 2015. július 10-i ülésén folytatott hosszadalmas vitát követően végül elfogadta a fennmaradó eltérést. Az ülés jegyzőkönyvében azonban rögzítették, hogy még a Szlovákiában rendelkezésre álló állami támogatás maximális összegét figyelembe véve is a H[...]-val szemben Nyitrát előnyben részesítő döntés igen szoros volt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy egyéb minőségi és kockázati tényezők is szerepet játszottak a döntéshozatali folyamatban, ami megmagyarázza, hogy a fennmaradó cash flow deltát miért tudták elfogadni. |
| --- | --- |

(155)

Ami a (147) preambulumbekezdés b) pontját illeti, amelyet az eljárást megindító határozat 172. pontja is említ, a Bizottság megvizsgálta a JLR igazgatótanácsa által 2015. novemberben jóváhagyott, nettó jelenértékre vonatkozó számadatokat. A (146) preambulumbekezdésben említett, 76 millió GBP (91 millió EUR) értékű állami támogatás a nettó jelenértékbeli különbség 33–43 %-át fedezhette, figyelemmel a Mexikóban várható késedelem számszerűsített hatására. A döntéssel kapcsolatos, benyújtott dokumentumokból egyértelműen kitűnik, hogy a teljes döntéshozatali folyamat során a támogatás teljes és maximális összegét vették figyelembe. A döntéshozók a maximális támogatási összeg figyelembevételét követően szembesültek a fennmaradó cash flow deltával, és megvizsgálták, hogy a cash flow delta az egyéb, nem számszerűsíthető megfontolásokra tekintettel elfogadható-e. A globalizációs fórum a 2015. július 10-i ülésén folytatott hosszadalmas vitát követően végül elfogadta a fennmaradó eltérést. Az ülés jegyzőkönyvében azonban rögzítették, hogy még a Szlovákiában rendelkezésre álló állami támogatás maximális összegét figyelembe véve is a H[...]-val szemben Nyitrát előnyben részesítő döntés igen szoros volt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy egyéb minőségi és kockázati tényezők is szerepet játszottak a döntéshozatali folyamatban, ami megmagyarázza, hogy a fennmaradó cash flow deltát miért tudták elfogadni.

Az ösztönző hatással kapcsolatos következtetés

Az ösztönző hatással kapcsolatos következtetés

| (156) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatás egyértelműen ösztönözte a tervezett beruházásnak H[...] helyett Nyitrára történő telepítését, mivel a stratégiai megfontolásokkal együtt kompenzálta az üzem Nyitrán történő megépítéséhez kapcsolódó nettó költséghátrányt. Következésképpen fennáll az RTI 3.5. szakasza értelmében szükséges ösztönző hatás. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatás egyértelműen ösztönözte a tervezett beruházásnak H[...] helyett Nyitrára történő telepítését, mivel a stratégiai megfontolásokkal együtt kompenzálta az üzem Nyitrán történő megépítéséhez kapcsolódó nettó költséghátrányt. Következésképpen fennáll az RTI 3.5. szakasza értelmében szükséges ösztönző hatás.

6.4.4.4.   A támogatási összeg arányossága

A támogatási összeg arányossága

| (157) | A Bizottságnak értékelnie kell a támogatási csomag arányosságát. Az RTI 3.6. szakasza szerint a támogatási összegnek kétszeres arányossági vizsgálatnak kell megfelelnie. Először is, a támogatási összegnek az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia. Másodszor, mivel a Bizottság a beruházási támogatás vonatkozásában maximális támogatási intenzitásokat alkalmaz, ez utóbbiak felső határértéket jelentenek a „nettó többletköltség megközelítés” alkalmazásában. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottságnak értékelnie kell a támogatási csomag arányosságát. Az RTI 3.6. szakasza szerint a támogatási összegnek kétszeres arányossági vizsgálatnak kell megfelelnie. Először is, a támogatási összegnek az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia. Másodszor, mivel a Bizottság a beruházási támogatás vonatkozásában maximális támogatási intenzitásokat alkalmaz, ez utóbbiak felső határértéket jelentenek a „nettó többletköltség megközelítés” alkalmazásában.

| (158) | Az RTI 78. pontja szerint a bejelentett egyedi támogatás általános szabályként akkor korlátozódik a szükséges minimumra, ha a támogatási összeg megfelel az érintett térségben a beruházás megvalósításához szükséges nettó többletköltségeknek, a támogatás nélküli helyzethez képest. Az RTI 80. pontja szerint a 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben, vagyis helyszínhez kapcsolódó ösztönzők esetében a támogatás nem haladhatja meg a megcélzott térségben megvalósuló beruházás nettó jelenértékének és az alternatív helyszínen megvalósuló beruházás nettó jelenértékének különbözetét, az összes releváns költséget és hasznot is figyelembe véve. |
| --- | --- |

(158)

Az RTI 78. pontja szerint a bejelentett egyedi támogatás általános szabályként akkor korlátozódik a szükséges minimumra, ha a támogatási összeg megfelel az érintett térségben a beruházás megvalósításához szükséges nettó többletköltségeknek, a támogatás nélküli helyzethez képest. Az RTI 80. pontja szerint a 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben, vagyis helyszínhez kapcsolódó ösztönzők esetében a támogatás nem haladhatja meg a megcélzott térségben megvalósuló beruházás nettó jelenértékének és az alternatív helyszínen megvalósuló beruházás nettó jelenértékének különbözetét, az összes releváns költséget és hasznot is figyelembe véve.

| (159) | A 129 812 750 EUR névértékű bejelentett támogatás arányosságának értékelése során figyelembe veendő nettó jelenértékre vonatkozó számadat a csökkentett terjedelmű, vagyis a 150 000 gépjárműnek megfelelő kapacitású projekthez kapcsolódó számadat. A nettó jelenértékre vonatkozó számadatokat a JLR igazgatótanácsa 2015. októberben/novemberben hagyta jóvá. A nettó jelenérték delta a mexikói megvalósítás késedelmének figyelembevétele előtt 344 millió GBP-t, illetve 413 millió EUR-t tett ki. A 413 millió EUR-t meghaladó bármely támogatási összeg aránytalan lenne. A Bizottság az eljárást megindító határozatban különösen az infrastrukturális támogatás lehetőségére és az átminősítési díj alóli mentességre utalt, amelyek a bejelentett támogatási összeghez való hozzáadásuk esetén azt eredményezhették, hogy a teljes támogatási összeg meghaladja a felső határt. |
| --- | --- |

(159)

A 129 812 750 EUR névértékű bejelentett támogatás arányosságának értékelése során figyelembe veendő nettó jelenértékre vonatkozó számadat a csökkentett terjedelmű, vagyis a 150 000 gépjárműnek megfelelő kapacitású projekthez kapcsolódó számadat. A nettó jelenértékre vonatkozó számadatokat a JLR igazgatótanácsa 2015. októberben/novemberben hagyta jóvá. A nettó jelenérték delta a mexikói megvalósítás késedelmének figyelembevétele előtt 344 millió GBP-t, illetve 413 millió EUR-t tett ki. A 413 millió EUR-t meghaladó bármely támogatási összeg aránytalan lenne. A Bizottság az eljárást megindító határozatban különösen az infrastrukturális támogatás lehetőségére és az átminősítési díj alóli mentességre utalt, amelyek a bejelentett támogatási összeghez való hozzáadásuk esetén azt eredményezhették, hogy a teljes támogatási összeg meghaladja a felső határt.

| (160) | A Bizottság a (113) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az NSP részét képező földterületek értékesítését, a kapcsolódó infrastrukturális munkálatok elvégzését vagy az átminősítési díj alóli mentességet nem tekintette a JLR javára szóló támogatási intézkedéseknek. Az arányosság értékelése tehát a bejelentett támogatási összegre korlátozódik. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság a (113) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az NSP részét képező földterületek értékesítését, a kapcsolódó infrastrukturális munkálatok elvégzését vagy az átminősítési díj alóli mentességet nem tekintette a JLR javára szóló támogatási intézkedéseknek. Az arányosság értékelése tehát a bejelentett támogatási összegre korlátozódik.

| (161) | Szlovákia rendelkezésre bocsátotta a kért dokumentációt és annak alapján igazolta, hogy az arányossági vizsgálat első része teljesül, mivel a bejelentett támogatás nem haladja meg a Nyitra és H[...] közötti nettó jelenértékbeli, 344 millió GBP, illetve 413 millió EUR összegű különbséget. A 108 millió GBP, illetve 130 millió EUR névleges támogatási összeg a JLR [...] %-os diszkontrátáját alkalmazva jelenértéken 76 millió GBP-nek, illetve 91 millió EUR-nak felel meg. |
| --- | --- |

(161)

Szlovákia rendelkezésre bocsátotta a kért dokumentációt és annak alapján igazolta, hogy az arányossági vizsgálat első része teljesül, mivel a bejelentett támogatás nem haladja meg a Nyitra és H[...] közötti nettó jelenértékbeli, 344 millió GBP, illetve 413 millió EUR összegű különbséget. A 108 millió GBP, illetve 130 millió EUR névleges támogatási összeg a JLR [...] %-os diszkontrátáját alkalmazva jelenértéken 76 millió GBP-nek, illetve 91 millió EUR-nak felel meg.

| (162) | A Bizottság megjegyzi, hogy Nyitra esetében nettó jelenérték szempontjából még a támogatás odaítélése esetén is 268 millió GBP, illetve 322 millió EUR hátrány áll fenn. Az ösztönző hatás elemzése rámutatott arra, hogy a fennmaradó nettó jelenértékbeli hátrány a várható mexikói megvalósítási késedelem, valamint más kockázatok és minőségi tényezők miatt volt elfogadható a JLR számára. Ezeket a tényezőket a globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésén hosszasan megvitatták és a kockázatelemzés következtetéseit 2015. novemberben, a JLR igazgatósága előtt tartott prezentáció során megerősítették; a prezentáció kifejezetten említést tett a politikai/üzleti környezetről, gazdasági tényezőkről, a JLR központjától való távolságról, a természeti katasztrófák kockázatáról és az EU/Egyesült Államok közötti szabadkereskedelmi megállapodás létrejöttének valószínűségéről. E kockázatelemzés alapján a nyitrai helyszín előnyben részesítését megerősítő döntés született. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság megjegyzi, hogy Nyitra esetében nettó jelenérték szempontjából még a támogatás odaítélése esetén is 268 millió GBP, illetve 322 millió EUR hátrány áll fenn. Az ösztönző hatás elemzése rámutatott arra, hogy a fennmaradó nettó jelenértékbeli hátrány a várható mexikói megvalósítási késedelem, valamint más kockázatok és minőségi tényezők miatt volt elfogadható a JLR számára. Ezeket a tényezőket a globalizációs fórum 2015. július 10-i ülésén hosszasan megvitatták és a kockázatelemzés következtetéseit 2015. novemberben, a JLR igazgatósága előtt tartott prezentáció során megerősítették; a prezentáció kifejezetten említést tett a politikai/üzleti környezetről, gazdasági tényezőkről, a JLR központjától való távolságról, a természeti katasztrófák kockázatáról és az EU/Egyesült Államok közötti szabadkereskedelmi megállapodás létrejöttének valószínűségéről. E kockázatelemzés alapján a nyitrai helyszín előnyben részesítését megerősítő döntés született.

| (163) | mivel a nettó többletköltség megközelítésből eredő felső határértéket nem lépték túl, a Bizottság véleménye szerint a támogatás megfelel az arányossági vizsgálat első részének. |
| --- | --- |

(163)

mivel a nettó többletköltség megközelítésből eredő felső határértéket nem lépték túl, a Bizottság véleménye szerint a támogatás megfelel az arányossági vizsgálat első részének.

| (164) | Az arányossági vizsgálat második részét illetően a Bizottság a nettó többletköltség megközelítés mellett maximális támogatási intenzitásokat alkalmaz, amelyeket nagy beruházási projektek esetében az RTI 20. pontjának c) alpontjában meghatározottak szerint csökkenteni kell. |
| --- | --- |

(164)

Az arányossági vizsgálat második részét illetően a Bizottság a nettó többletköltség megközelítés mellett maximális támogatási intenzitásokat alkalmaz, amelyeket nagy beruházási projektek esetében az RTI 20. pontjának c) alpontjában meghatározottak szerint csökkenteni kell.

| (165) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban megjegyezte, hogy az 1 369 295 298 EUR jelenértékű támogatható beruházáson alapuló, 129 812 750 EUR névértékű és 125 046 543 EUR jelenértékű bejelentett támogatási összeg 9,13 %-os támogatási intenzitást eredményez, amely prima facie a Nyitra régióban történő beruházásra meghatározott 9,24 %-os megengedhető maximális csökkentett támogatási intenzitás alatt marad azzal, hogy a regionális támogatás alkalmazandó felső határa 25 %. Ezenfelül a Bizottság megállapította, hogy az elszámolható költség megfelel az RTI 3.6.1.1. szakaszában szereplő feltételeknek, ami releváns az elszámolható költségalap meghatározása szempontjából. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban megjegyezte, hogy az 1 369 295 298 EUR jelenértékű támogatható beruházáson alapuló, 129 812 750 EUR névértékű és 125 046 543 EUR jelenértékű bejelentett támogatási összeg 9,13 %-os támogatási intenzitást eredményez, amely prima facie a Nyitra régióban történő beruházásra meghatározott 9,24 %-os megengedhető maximális csökkentett támogatási intenzitás alatt marad azzal, hogy a regionális támogatás alkalmazandó felső határa 25 %. Ezenfelül a Bizottság megállapította, hogy az elszámolható költség megfelel az RTI 3.6.1.1. szakaszában szereplő feltételeknek, ami releváns az elszámolható költségalap meghatározása szempontjából.

prima facie

| (166) | Az RTI 3.6.1.1 és 3.6.1.2. szakasza részletezi, hogy mely beruházási költségek vehetők figyelembe elszámolható költségekként. Ebben az esetben a 3.6.1.1. szakasz alkalmazandó, mivel a javasolt beruházási támogatással összefüggésben elszámolható költségeket a beruházási költségek alapján határozzák meg. A Bizottság megjegyzi, hogy az elszámolható költségeket az említett szakaszokban foglalt rendelkezésekkel összhangban állapítják meg, mivel a beszerzett eszközök újak lesznek, a beruházás új létesítmény formájában megjelenő induló beruházást jelent, lízingelési költségeket nem vesznek figyelembe, és az immateriális javak az összes elszámolható költség [...] %-ának felelnek meg, ami a maximálisan megengedhető 50 %-os arány alatt van. Szlovákia megerősítette, hogy az immateriális javakra vonatkozó minden más feltétel teljesülni fog. |
| --- | --- |

(166)

Az RTI 3.6.1.1 és 3.6.1.2. szakasza részletezi, hogy mely beruházási költségek vehetők figyelembe elszámolható költségekként. Ebben az esetben a 3.6.1.1. szakasz alkalmazandó, mivel a javasolt beruházási támogatással összefüggésben elszámolható költségeket a beruházási költségek alapján határozzák meg. A Bizottság megjegyzi, hogy az elszámolható költségeket az említett szakaszokban foglalt rendelkezésekkel összhangban állapítják meg, mivel a beszerzett eszközök újak lesznek, a beruházás új létesítmény formájában megjelenő induló beruházást jelent, lízingelési költségeket nem vesznek figyelembe, és az immateriális javak az összes elszámolható költség [...] %-ának felelnek meg, ami a maximálisan megengedhető 50 %-os arány alatt van. Szlovákia megerősítette, hogy az immateriális javakra vonatkozó minden más feltétel teljesülni fog.

| (167) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatási összeget csökkentenék, amennyiben a [60–85] millió GBP vagy [72–102] millió EUR „túlköltekezés” nem elszámolhatónak bizonyulna. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatási összeget csökkentenék, amennyiben a [60–85] millió GBP vagy [72–102] millió EUR „túlköltekezés” nem elszámolhatónak bizonyulna.

| (168) | A Bizottság a jelen határozat (119) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a támogatható beruházás 1 460 620 591 EUR-t tesz ki. A bejelentett támogatási összeg ezért a 9,24 %-os maximális megengedett csökkentett támogatási intenzitás alatt marad. Teljesül tehát az RTI 83. pontjában rögzített, a nettó többletköltség megközelítés – amely szerint a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia – és a megengedhető felső határok kombinációjából eredő kettős felső határ feltétele. A Bizottság ezért a bejelentett támogatási összeget arányosnak tekinti. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság a jelen határozat (119) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a támogatható beruházás 1 460 620 591 EUR-t tesz ki. A bejelentett támogatási összeg ezért a 9,24 %-os maximális megengedett csökkentett támogatási intenzitás alatt marad. Teljesül tehát az RTI 83. pontjában rögzített, a nettó többletköltség megközelítés – amely szerint a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia – és a megengedhető felső határok kombinációjából eredő kettős felső határ feltétele. A Bizottság ezért a bejelentett támogatási összeget arányosnak tekinti.

6.4.4.5.   A minimumkövetelmények betartásával kapcsolatos következtetés

A minimumkövetelmények betartásával kapcsolatos következtetés

| (169) | A jelen határozat (120)–(168) preambulumbekezdésében említett értékeléssel összhangban megállapítható, hogy az RTI 3.2–3.6. szakaszában rögzített összes minimumkövetelmény teljesül. |
| --- | --- |

(169)

A jelen határozat (120)–(168) preambulumbekezdésében említett értékeléssel összhangban megállapítható, hogy az RTI 3.2–3.6. szakaszában rögzített összes minimumkövetelmény teljesül.

6.4.5.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

| (170) | A Bizottság az eljárást megindító határozat 3.3.4.2. szakaszában említette, hogy a bejelentett támogatás a versenyre nem gyakorol indokolatlan negatív hatást azzal, hogy növelne vagy fenntartana valamely piaci erőt vagy hanyatló piacon túlzott kapacitást hozna létre. A Bizottság a jelen határozat céljára megerősíti ezt az következtetést. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság az eljárást megindító határozat 3.3.4.2. szakaszában említette, hogy a bejelentett támogatás a versenyre nem gyakorol indokolatlan negatív hatást azzal, hogy növelne vagy fenntartana valamely piaci erőt vagy hanyatló piacon túlzott kapacitást hozna létre. A Bizottság a jelen határozat céljára megerősíti ezt az következtetést.

| (171) | A regionális támogatás helyspecifikus hatásai azonban még torzíthatják a kereskedelmet. Az RTI 3.7.2. szakasza egy sor olyan helyzet felsorolását tartalmazza, amelyekben a kereskedelemre gyakorolt negatív hatások egyértelműen meghaladják a pozitív hatásokat, és amelyekben tiltott a regionális támogatás. |
| --- | --- |

(171)

A regionális támogatás helyspecifikus hatásai azonban még torzíthatják a kereskedelmet. Az RTI 3.7.2. szakasza egy sor olyan helyzet felsorolását tartalmazza, amelyekben a kereskedelemre gyakorolt negatív hatások egyértelműen meghaladják a pozitív hatásokat, és amelyekben tiltott a regionális támogatás.

6.4.5.1.   A kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás: a kiigazított támogatási intenzitás felső határának túllépése

A kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás: a kiigazított támogatási intenzitás felső határának túllépése

| (172) | Az RTI 119. pontja értelmében nyilvánvaló negatív hatás akkor érvényesül, ha a javasolt támogatási összeg az elszámolható általános beruházási kiadásokkal (37) összevetve meghaladja az adott méretű projektre vonatkozó maximális kiigazított támogatási intenzitás felső határát, az előírt „fokozatos csökkentést” (38) is figyelembe véve. |
| --- | --- |

(172)

Az RTI 119. pontja értelmében nyilvánvaló negatív hatás akkor érvényesül, ha a javasolt támogatási összeg az elszámolható általános beruházási kiadásokkal (37) összevetve meghaladja az adott méretű projektre vonatkozó maximális kiigazított támogatási intenzitás felső határát, az előírt „fokozatos csökkentést” (38) is figyelembe véve.

37

38

| (173) | Mivel a jelen határozat (113) preambulumbekezdésében rögzíti, hogy a JLR a bejelentett támogatáson felül további támogatásban nem részesült, a (168) preambulumbekezdésben pedig megállapítja, hogy az alkalmazandó kiigazított regionális támogatási felső határt nem lépték túl, az RTI 119. pontja értelmében vett, kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás nem áll fenn. |
| --- | --- |

(173)

Mivel a jelen határozat (113) preambulumbekezdésében rögzíti, hogy a JLR a bejelentett támogatáson felül további támogatásban nem részesült, a (168) preambulumbekezdésben pedig megállapítja, hogy az alkalmazandó kiigazított regionális támogatási felső határt nem lépték túl, az RTI 119. pontja értelmében vett, kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatás nem áll fenn.

6.4.5.2.   Nyilvánvaló negatív hatás: kohézióellenes hatás

Nyilvánvaló negatív hatás: kohézióellenes hatás

| (174) | Az RTI 121. pontja értelmében a 2. forgatókönyv szerinti olyan esetekben, amelyeknél a támogatás nélkül a beruházás egy olyan régióban valósulna meg, ahol a megcélzott régióhoz képest magasabb vagy ugyanakkora a regionális támogatási intenzitás, az a regionális támogatás kohézió elősegítésére irányuló lényegének ellentmondó negatív hatást jelent, amelyet a támogatás esetleges pozitív hatásai valószínűleg nem ellensúlyoznak. |
| --- | --- |

(174)

Az RTI 121. pontja értelmében a 2. forgatókönyv szerinti olyan esetekben, amelyeknél a támogatás nélkül a beruházás egy olyan régióban valósulna meg, ahol a megcélzott régióhoz képest magasabb vagy ugyanakkora a regionális támogatási intenzitás, az a regionális támogatás kohézió elősegítésére irányuló lényegének ellentmondó negatív hatást jelent, amelyet a támogatás esetleges pozitív hatásai valószínűleg nem ellensúlyoznak.

| (175) | A Bizottság úgy véli, hogy a rendelkezés a 2. forgatókönyv szerinti olyan helyzetre vonatkozik, amelyben mindkét alternatív helyszín az Európai Gazdasági térségben (a továbbiakban: EGT) található. A helyszínnel kapcsolatos döntési folyamatban 2015. július 10-ig megjelenő, Jaworban található lengyel helyszín Nyitrával azonos támogatási intenzitású régióban található (39). |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság úgy véli, hogy a rendelkezés a 2. forgatókönyv szerinti olyan helyzetre vonatkozik, amelyben mindkét alternatív helyszín az Európai Gazdasági térségben (a továbbiakban: EGT) található. A helyszínnel kapcsolatos döntési folyamatban 2015. július 10-ig megjelenő, Jaworban található lengyel helyszín Nyitrával azonos támogatási intenzitású régióban található (39).

39

| (176) | Az eljárást megindító határozatban foglaltak szerint a JLR belső dokumentumai arra utaltak, hogy a beruházás Szlovákiával összevetve és a Szlovákia által felkínált ösztönzők hiányában Jaworban költséghatékonyabb lehetett volna. |
| --- | --- |

(176)

Az eljárást megindító határozatban foglaltak szerint a JLR belső dokumentumai arra utaltak, hogy a beruházás Szlovákiával összevetve és a Szlovákia által felkínált ösztönzők hiányában Jaworban költséghatékonyabb lehetett volna.

| (177) | A 2015. július 10-i globalizációs fórumon kétlépcsős elemzést mutattak be, amelynek első lépcsőjében Jawor és Nyitra helyszínek között, míg a második lépcsőben Nyitra és Mexikó helyszínek között választottak. Jawor költséghatékonyabb lett volna, de a JLR a terület alapvető jellemzőit, az időzítést, az előzetesen kifizetendő készpénzt és a megvalósíthatóságot illetően számos hátrányt azonosított a helyszínnel kapcsolatban. A lengyel helyszínt a terület alapvető jellemzői miatt figyelmeztető jelzéssel látták el, mivel az átsorolandó mezőgazdasági földterületen helyezkedett el és a JLR előadása szerint a Jawor helyszínt út szelte ketté, valamint a megvalósíthatóságot illetően a [...] teljesítési képesség kifejezetten megkérdőjeleződött. Az ülés jegyzőkönyve rögzítette, hogy a végrehajtó bizottság tagjai egyetértettek azzal az ajánlással, hogy az előadott okokból a lengyel helyszínt felfüggesszék. A lengyel helyszínt e figyelmeztető jelzések miatt a JLR igazgatótanácsa nem tekintette megvalósítható alternatívának. |
| --- | --- |

(177)

A 2015. július 10-i globalizációs fórumon kétlépcsős elemzést mutattak be, amelynek első lépcsőjében Jawor és Nyitra helyszínek között, míg a második lépcsőben Nyitra és Mexikó helyszínek között választottak. Jawor költséghatékonyabb lett volna, de a JLR a terület alapvető jellemzőit, az időzítést, az előzetesen kifizetendő készpénzt és a megvalósíthatóságot illetően számos hátrányt azonosított a helyszínnel kapcsolatban. A lengyel helyszínt a terület alapvető jellemzői miatt figyelmeztető jelzéssel látták el, mivel az átsorolandó mezőgazdasági földterületen helyezkedett el és a JLR előadása szerint a Jawor helyszínt út szelte ketté, valamint a megvalósíthatóságot illetően a [...] teljesítési képesség kifejezetten megkérdőjeleződött. Az ülés jegyzőkönyve rögzítette, hogy a végrehajtó bizottság tagjai egyetértettek azzal az ajánlással, hogy az előadott okokból a lengyel helyszínt felfüggesszék. A lengyel helyszínt e figyelmeztető jelzések miatt a JLR igazgatótanácsa nem tekintette megvalósítható alternatívának.

| (178) | A Bizottság nem talált olyan bizonyítékot, amely megkérdőjelezné, hogy Jawor a JLR által megjelölt okokból alkalmatlan volt, és megjegyzi, hogy harmadik felek nem tettek észrevételt ebben a kérdésben. Ezenfelül a jelen határozat 6.4.4.3. szakaszában kifejtettek szerint a mexikói helyszínt arra az esetre határozták meg alternatív beruházási helyszínként, ha nem kapják meg az állami támogatást. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatás nem jár az RTI 121. pontja értelmében vett kohézióellenes hatással Jawor sérelmére. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság nem talált olyan bizonyítékot, amely megkérdőjelezné, hogy Jawor a JLR által megjelölt okokból alkalmatlan volt, és megjegyzi, hogy harmadik felek nem tettek észrevételt ebben a kérdésben. Ezenfelül a jelen határozat 6.4.4.3. szakaszában kifejtettek szerint a mexikói helyszínt arra az esetre határozták meg alternatív beruházási helyszínként, ha nem kapják meg az állami támogatást. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatás nem jár az RTI 121. pontja értelmében vett kohézióellenes hatással Jawor sérelmére.

6.4.5.3.   Nyilvánvaló negatív hatás: tevékenység megszüntetése vagy áthelyezése

Nyilvánvaló negatív hatás: tevékenység megszüntetése vagy áthelyezése

| (179) | A RTI 122. pontja szerint, amennyiben a kedvezményezett konkrét tervekkel rendelkezik arra, hogy az EGT más térségében azonos vagy hasonló tevékenységet szüntessen meg vagy azt ténylegesen meg is szünteti, és ezt a tevékenységet a megcélzott térségbe helyezi át, valamint ha ok-okozati összefüggés áll fenn a támogatás és az áthelyezés között, az olyan negatív hatásnak minősül, amelyet pozitív tényezők valószínűleg nem ellensúlyoznak. |
| --- | --- |

(179)

A RTI 122. pontja szerint, amennyiben a kedvezményezett konkrét tervekkel rendelkezik arra, hogy az EGT más térségében azonos vagy hasonló tevékenységet szüntessen meg vagy azt ténylegesen meg is szünteti, és ezt a tevékenységet a megcélzott térségbe helyezi át, valamint ha ok-okozati összefüggés áll fenn a támogatás és az áthelyezés között, az olyan negatív hatásnak minősül, amelyet pozitív tényezők valószínűleg nem ellensúlyoznak.

| (180) | Annak alapján, hogy a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a JLR az EGT-ben azonos vagy hasonló tevékenységet nem szüntetett meg a támogatási kérelmet megelőző két éven belül és nem rendelkezik konkrét tervvel arra vonatkozóan, hogy így járjon el a beruházás befejezését követő két éven belül, a Bizottság az eljárást megindító határozatban arra a következtetésre jutott, hogy az állami támogatás nem eredményezi tevékenység megszüntetését vagy áthelyezését. |
| --- | --- |

(180)

Annak alapján, hogy a szlovák hatóságok megerősítették, hogy a JLR az EGT-ben azonos vagy hasonló tevékenységet nem szüntetett meg a támogatási kérelmet megelőző két éven belül és nem rendelkezik konkrét tervvel arra vonatkozóan, hogy így járjon el a beruházás befejezését követő két éven belül, a Bizottság az eljárást megindító határozatban arra a következtetésre jutott, hogy az állami támogatás nem eredményezi tevékenység megszüntetését vagy áthelyezését.

| (181) | Számos 2018. áprilisi sajtócikk azonban arról számolt be, hogy az Egyesült Királyságban végzett azonos vagy hasonló tevékenységet érintően körülbelül 1 000 munkahelyet szüntetnek meg. |
| --- | --- |

(181)

Számos 2018. áprilisi sajtócikk azonban arról számolt be, hogy az Egyesült Királyságban végzett azonos vagy hasonló tevékenységet érintően körülbelül 1 000 munkahelyet szüntetnek meg.

| (182) | A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a leépítés nem kapcsolódik a nyitrai beruházási döntéshez. A szlovák hatóságok hiteles bizonyítékokkal alátámasztva ismételten megerősítették, hogy a JLR a szlovákiai támogatási kérelem időpontjában nem rendelkezett az Egyesült Királyságban található üzemében, illetve más üzemekben a munkahelyek megszüntetésére vonatkozó konkrét tervvel. A szlovák hatóságok a JLR egyesült királysági munkavállalóit képviselő szakszervezetekkel a JLR által 2016. április 30-án kötött „biztosítéki megállapodás” másolatát is rendelkezésre bocsátották. A biztosítéki megállapodás bemutatta a ciklustervet, vagyis azt, hogy az Egyesült Királyságban lévő üzemben mely járműveket fognak gyártani. A szlovák hatóságok kifejtették, hogy 2016-ban a JLR és az egyesült királysági szakszervezetek írásban megállapodtak arról, hogy a szlovákiai beruházás, amely a Solihull üzemtől veszi át a [...] járműgyártást, nem teszi szükségessé egyesült királysági munkahelyek áthelyezését vagy egyesült királysági kapacitás megszüntetését. A biztosítéki megállapodás emellett meghatározza azokat a körülményeket, amelyek esetén az egyesült királysági munkahelyek megszüntetése válik szükségessé, és az ilyen körülményekre válaszul teendő lépéseket, de az ilyen körülményeket „olyan jelentős gazdasági változásként, például újabb globális visszaesésként [jellemzi], amely csökkenti a keresletet vagy egyébként hátrányosan érinti a korábban megállapított ciklustervet”. |
| --- | --- |

(182)

A szlovák hatóságok kifejtették, hogy a leépítés nem kapcsolódik a nyitrai beruházási döntéshez. A szlovák hatóságok hiteles bizonyítékokkal alátámasztva ismételten megerősítették, hogy a JLR a szlovákiai támogatási kérelem időpontjában nem rendelkezett az Egyesült Királyságban található üzemében, illetve más üzemekben a munkahelyek megszüntetésére vonatkozó konkrét tervvel. A szlovák hatóságok a JLR egyesült királysági munkavállalóit képviselő szakszervezetekkel a JLR által 2016. április 30-án kötött „biztosítéki megállapodás” másolatát is rendelkezésre bocsátották. A biztosítéki megállapodás bemutatta a ciklustervet, vagyis azt, hogy az Egyesült Királyságban lévő üzemben mely járműveket fognak gyártani. A szlovák hatóságok kifejtették, hogy 2016-ban a JLR és az egyesült királysági szakszervezetek írásban megállapodtak arról, hogy a szlovákiai beruházás, amely a Solihull üzemtől veszi át a [...] járműgyártást, nem teszi szükségessé egyesült királysági munkahelyek áthelyezését vagy egyesült királysági kapacitás megszüntetését. A biztosítéki megállapodás emellett meghatározza azokat a körülményeket, amelyek esetén az egyesült királysági munkahelyek megszüntetése válik szükségessé, és az ilyen körülményekre válaszul teendő lépéseket, de az ilyen körülményeket „olyan jelentős gazdasági változásként, például újabb globális visszaesésként [jellemzi], amely csökkenti a keresletet vagy egyébként hátrányosan érinti a korábban megállapított ciklustervet”.

olyan jelentős gazdasági változásként, például újabb globális visszaesésként [jellemzi], amely csökkenti a keresletet vagy egyébként hátrányosan érinti a korábban megállapított ciklustervet

| (183) | A [...] jármű Solihullból Nyitrára történő áthelyezése a támogatási kérelem időpontjában ismert volt, de a JLR azt tervezte, hogy a gyártási kapacitást összességében véve kibővíti és lehetővé teszi, hogy Solihull kielégítse a más járművek, különösen a [...] és [...] iránti növekvő keresletet, amelynek következtében bővül a termelés. A tervek szerint a [...] gyártási kapacitása Castle Bromwich-ban változatlan maradna. |
| --- | --- |

(183)

A [...] jármű Solihullból Nyitrára történő áthelyezése a támogatási kérelem időpontjában ismert volt, de a JLR azt tervezte, hogy a gyártási kapacitást összességében véve kibővíti és lehetővé teszi, hogy Solihull kielégítse a más járművek, különösen a [...] és [...] iránti növekvő keresletet, amelynek következtében bővül a termelés. A tervek szerint a [...] gyártási kapacitása Castle Bromwich-ban változatlan maradna.

| (184) | Ahogyan azt a szlovák hatóságok nyilvánosan elérhető információkra is támaszkodva kifejtették, a 2018-ban bejelentett leépítések a dízelüzemű járművek iránti kereslet – részben az Egyesült Királyság dízeladóval kapcsolatos politikája, részben a brexit körüli bizonytalanság miatti – visszaeséséből eredtek. A JLR úgy döntött, hogy [...], ami közvetlenül kihatott a Solihull üzem kapacitására. Ezek a tényezők nem kapcsolódnak a JLR szlovákiai beruházásához és évekkel azt követően merültek fel, hogy a JLR meghozta az üzem Nyitrán történő megépítésére vonatkozó beruházási döntést. |
| --- | --- |

(184)

Ahogyan azt a szlovák hatóságok nyilvánosan elérhető információkra is támaszkodva kifejtették, a 2018-ban bejelentett leépítések a dízelüzemű járművek iránti kereslet – részben az Egyesült Királyság dízeladóval kapcsolatos politikája, részben a brexit körüli bizonytalanság miatti – visszaeséséből eredtek. A JLR úgy döntött, hogy [...], ami közvetlenül kihatott a Solihull üzem kapacitására. Ezek a tényezők nem kapcsolódnak a JLR szlovákiai beruházásához és évekkel azt követően merültek fel, hogy a JLR meghozta az üzem Nyitrán történő megépítésére vonatkozó beruházási döntést.

| (185) | A Bizottság ezért ismét megerősíti azt a következtetését, hogy nem áll fenn ok-okozati összefüggés a szlovák támogatási intézkedés és a tevékenység Egyesült Királyságban történő megszüntetése között. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság ezért ismét megerősíti azt a következtetését, hogy nem áll fenn ok-okozati összefüggés a szlovák támogatási intézkedés és a tevékenység Egyesült Királyságban történő megszüntetése között.

6.4.5.4.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatások fennállásával kapcsolatos következtetés

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt nyilvánvaló negatív hatások fennállásával kapcsolatos következtetés

| (186) | A jelen határozat (170)–(185) preambulumbekezdésében említett értékelés révén megállapítható, hogy a támogatás nem gyakorol az RTI 3.7.2. szakasza értelmében vett nyilvánvaló negatív hatást a versenyre és a kereskedelemre. |
| --- | --- |

(186)

A jelen határozat (170)–(185) preambulumbekezdésében említett értékelés révén megállapítható, hogy a támogatás nem gyakorol az RTI 3.7.2. szakasza értelmében vett nyilvánvaló negatív hatást a versenyre és a kereskedelemre.

6.4.6.   A támogatás pozitív és negatív hatásai közötti egyensúly

A támogatás pozitív és negatív hatásai közötti egyensúly

| (187) | Az RTI 112. pontja szerint a támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatásnak a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdekű célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak. Bizonyos helyzetekben a negatív hatások nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, ami azt jelenti, hogy a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(187)

Az RTI 112. pontja szerint a támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatásnak a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdekű célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak. Bizonyos helyzetekben a negatív hatások nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, ami azt jelenti, hogy a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (188) | A minimumkövetelmények Bizottság általi értékelése azt mutatta, hogy a támogatás megfelelő, a bemutatott kontrafaktuális forgatókönyv hiteles és reális, a támogatás ösztönző hatású és a JLR helyszínnel kapcsolatos döntésének megváltoztatásához szükséges összegre korlátozódik. A támogatás azzal, hogy a beruházás helyszínét a támogatott régióba hozza, hozzájárul a nyitrai térség regionális fejlesztéséhez. Az értékelés azt is kimutatta, hogy a támogatás nem rendelkezik nyilvánvaló negatív hatással abban az értelemben, hogy az nem eredményezi abszolút mértékben hanyatló piacon kapacitásfelesleg létrehozását vagy fenntartását, nem gyakorol túlzott hatást a kereskedelemre, tiszteletben tartja az érvényes regionális támogatási felső határt, nincs kohézióellenes hatása, és nem okozza máshol a tevékenységek megszüntetését és azok Nyitrára történő áthelyezését. Ezenfelül a támogatás nem jár szükségképpen az uniós jog megsértésével (40). |
| --- | --- |

(188)

A minimumkövetelmények Bizottság általi értékelése azt mutatta, hogy a támogatás megfelelő, a bemutatott kontrafaktuális forgatókönyv hiteles és reális, a támogatás ösztönző hatású és a JLR helyszínnel kapcsolatos döntésének megváltoztatásához szükséges összegre korlátozódik. A támogatás azzal, hogy a beruházás helyszínét a támogatott régióba hozza, hozzájárul a nyitrai térség regionális fejlesztéséhez. Az értékelés azt is kimutatta, hogy a támogatás nem rendelkezik nyilvánvaló negatív hatással abban az értelemben, hogy az nem eredményezi abszolút mértékben hanyatló piacon kapacitásfelesleg létrehozását vagy fenntartását, nem gyakorol túlzott hatást a kereskedelemre, tiszteletben tartja az érvényes regionális támogatási felső határt, nincs kohézióellenes hatása, és nem okozza máshol a tevékenységek megszüntetését és azok Nyitrára történő áthelyezését. Ezenfelül a támogatás nem jár szükségképpen az uniós jog megsértésével (40).

40

| (189) | Az RTI 114., 115. és 132. pontja azonosítja a versenyre gyakorolt olyan indokolatlan negatív hatásokat, amelyeket figyelembe kell venni a fennmaradó kiegyensúlyozás során, és ezek a piaci erőfölény létrehozásával vagy megerősítésével, illetve az alulteljesítő, még ha nem is abszolút mértékben hanyatló piacon kapacitásfelesleg létrehozásával vagy növelésével kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(189)

Az RTI 114., 115. és 132. pontja azonosítja a versenyre gyakorolt olyan indokolatlan negatív hatásokat, amelyeket figyelembe kell venni a fennmaradó kiegyensúlyozás során, és ezek a piaci erőfölény létrehozásával vagy megerősítésével, illetve az alulteljesítő, még ha nem is abszolút mértékben hanyatló piacon kapacitásfelesleg létrehozásával vagy növelésével kapcsolatosak.

| (190) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban szereplő, a jelen határozattal megerősített elemzésével összhangban úgy véli, hogy a támogatás nem eredményezi vagy erősíti meg a támogatás kedvezményezettjének a releváns termékpiacon és földrajzi piacon fennálló piaci erőfölényét, és nem vezet hanyatló piacon kapacitásfelesleg kialakulásához sem. Ezért a Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatás korlátozott negatív hatásokkal jár a versenyre nézve. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban szereplő, a jelen határozattal megerősített elemzésével összhangban úgy véli, hogy a támogatás nem eredményezi vagy erősíti meg a támogatás kedvezményezettjének a releváns termékpiacon és földrajzi piacon fennálló piaci erőfölényét, és nem vezet hanyatló piacon kapacitásfelesleg kialakulásához sem. Ezért a Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatás korlátozott negatív hatásokkal jár a versenyre nézve.

| (191) | A támogatás kereskedelemre gyakorolt hatása korlátozott, mivel a kiigazított regionális támogatási felső határt tiszteletben tartja, és az intézkedés nem rendelkezik kohézióellenes vagy áthelyezési hatással. |
| --- | --- |

(191)

A támogatás kereskedelemre gyakorolt hatása korlátozott, mivel a kiigazított regionális támogatási felső határt tiszteletben tartja, és az intézkedés nem rendelkezik kohézióellenes vagy áthelyezési hatással.

| (192) | mivel a támogatás megfelel az összes minimumkövetelménynek, nem rendelkezik nyilvánvaló negatív hatással és a jelen határozat (190) és (191) preambulumbekezdésében említett elemzés azt mutatta, hogy a támogatás a versenyre és a kereskedelemre korlátozott negatív hatást gyakorol, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a támogatásnak a Nyitra régió fejlődésére gyakorolt lényeges pozitív hatásai, különösen a beruházásnak az eljárást megindító határozatban említett munkaerő- és jövedelemteremtő hatásai egyértelműen meghaladják a korlátozott negatív hatásokat. |
| --- | --- |

(192)

mivel a támogatás megfelel az összes minimumkövetelménynek, nem rendelkezik nyilvánvaló negatív hatással és a jelen határozat (190) és (191) preambulumbekezdésében említett elemzés azt mutatta, hogy a támogatás a versenyre és a kereskedelemre korlátozott negatív hatást gyakorol, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a támogatásnak a Nyitra régió fejlődésére gyakorolt lényeges pozitív hatásai, különösen a beruházásnak az eljárást megindító határozatban említett munkaerő- és jövedelemteremtő hatásai egyértelműen meghaladják a korlátozott negatív hatásokat.

6.5.   Átláthatóság

Átláthatóság

| (193) | A Bizottság átláthatósági közleménye (41) II.2. pontjára tekintettel a tagállamoknak gondoskodniuk kell a következő információk átfogó állami támogatási weboldalon, nemzeti vagy regionális szinten történő közzétételéről: a jóváhagyott támogatási programnak vagy a támogatás odaítéléséről szóló egyedi határozatnak és végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy arra mutató hivatkozás, a támogatást nyújtó hatóság(ok) megnevezése, az egyedi kedvezményezettek neve, az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatások formája és összege, a támogatás nyújtásának időpontja, a vállalkozás típusa, a kedvezményezett helye szerinti régió NUTS szinten, valamint a kedvezményezett tevékenysége szerinti elsődleges gazdasági ágazat NACE-osztály szerint. Ezeket az információkat a támogatás odaítéléséről szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább tíz évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. A tagállamok 2016. július 1-jétől kötelesek közzétenni a jelen preambulumbekezdésben említett tájékoztatást. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság átláthatósági közleménye (41) II.2. pontjára tekintettel a tagállamoknak gondoskodniuk kell a következő információk átfogó állami támogatási weboldalon, nemzeti vagy regionális szinten történő közzétételéről: a jóváhagyott támogatási programnak vagy a támogatás odaítéléséről szóló egyedi határozatnak és végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy arra mutató hivatkozás, a támogatást nyújtó hatóság(ok) megnevezése, az egyedi kedvezményezettek neve, az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatások formája és összege, a támogatás nyújtásának időpontja, a vállalkozás típusa, a kedvezményezett helye szerinti régió NUTS szinten, valamint a kedvezményezett tevékenysége szerinti elsődleges gazdasági ágazat NACE-osztály szerint. Ezeket az információkat a támogatás odaítéléséről szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább tíz évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. A tagállamok 2016. július 1-jétől kötelesek közzétenni a jelen preambulumbekezdésben említett tájékoztatást.

41

| (194) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban megjegyezte, hogy Szlovákia megerősítette, miszerint teljesíteni fogja az átláthatósági közlemény II.2. pontjában rögzített valamennyi átláthatósági követelményt. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban megjegyezte, hogy Szlovákia megerősítette, miszerint teljesíteni fogja az átláthatósági közlemény II.2. pontjában rögzített valamennyi átláthatósági követelményt.

7.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (195) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. részére nyújtandó bejelentett regionális beruházási támogatás megfelel a 2014–2020-as RTI-ban rögzített valamennyi feltételnek, ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. részére nyújtandó bejelentett regionális beruházási támogatás megfelel a 2014–2020-as RTI-ban rögzített valamennyi feltételnek, ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

| (196) | Tekintettel arra, hogy a szlovák hatóságok kivételesen elfogadták, hogy lemondanak az EUMSZ 342. cikkéből eredő, az 1. rendelet (42) 3. cikkével összefüggésben értelmezett jogokról, és hozzájárultak ahhoz, hogy a tervezett határozat elfogadására és az EUMSZ 297. cikke alapján arról való értesítésre angol nyelven kerüljön sor, a jelen határozatot angol nyelven kell elfogadni, |
| --- | --- |

(196)

Tekintettel arra, hogy a szlovák hatóságok kivételesen elfogadták, hogy lemondanak az EUMSZ 342. cikkéből eredő, az 1. rendelet (42) 3. cikkével összefüggésben értelmezett jogokról, és hozzájárultak ahhoz, hogy a tervezett határozat elfogadására és az EUMSZ 297. cikke alapján arról való értesítésre angol nyelven kerüljön sor, a jelen határozatot angol nyelven kell elfogadni,

42

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Szlovákia által a Jaguar Land Rover Slovakia s.r.o. számára nyújtani tervezett, jelenértéken legfeljebb 125 046 543 millió EUR összegű és bruttó támogatási egyenértékben kifejezve 9,13 %-os maximális támogatási intenzitású állami támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

A támogatás megvalósítása ennek megfelelően engedélyezett.

2. cikk

E határozat címzettje a Szlovák Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 4-én.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 422., 2017.12.8., 21. o.

1

(2)  A jelen határozat 2.3. szakaszában szereplő részletesebb meghatározás szerint.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  SA.37447 (N/2013), HL C 210., 2014.7.4., 4. o.

4

(5)  A jelen határozatban szereplő jelenértékek meghatározásának alapját a végleges támogatási kérelem előterjesztésének időpontjában, azaz 2015. november 24-én érvényes 1,17 %-os diszkontráta képezi. A jelenértékeket az Egyesült Királyság 2015/2016-os üzleti évére, azaz a tervezett odaítélési évre vannak diszkontálva. A JLR az április 1-jétől március 31-ig tartó egyesült királysági üzleti évet alkalmazza.

5

(6)  All-new Land Rover Discovery, úgy is mint [...] (*), és [...], úgy is mint [...] tervezett gyártása.

6

| (*) | Üzleti titok |
| --- | --- |

(*)

Üzleti titok

(7)  
  HL C 249., 2014.7.31., 1. o.

7

(8)  Az 5. lábjegyzetben említett, 1,17 %-os diszkontráta alapján.

8

(9)  http://www.zakonypreludi.sk/zz/2013-58.

9

(10)  A jelentős beruházások előkészítésével kapcsolatos egyes intézkedésekről és egyes törvények módosításáról szóló, 1999. június 29-i 175/1999. sz. törvény.

10

(11)  
  HL C 262., 2016.7.19., 1. o.

11

(12)  Ez az értelmezés összhangban áll a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) 2. cikkének 33. pontjával.

12

(13)  
  HL C 209., 2013.7.23., 1. o.

13

(14)  A jelen határozat az 1,2 GBP/EUR átváltási árfolyamot veszi alapul, mivel a JLR ezt az árfolyamot használta a hosszú távú üzleti tervezés céljára.

14

(15)  A másik felső határ a kiigazított regionális támogatási felső határ.

15

(16)  Az eljárást megindító határozat 13. pontja szerint az NSP egy már létező, 29,7 hektáros ipari park mellett helyezkedik el. Úgy tűnik, ez az információ nem helytálló, mivel az észak-nyitrai ipari park jelentősen nagyobb. A beruházási megállapodás 7. mellékletében szereplő, megjegyzésekkel ellátott térképen az NSP-n belül egy 27 hektáros terület „ipari parkként” színnel van megjelölve. Ez a terület nem esik egybe az észak-nyitrai ipari parkkal.

16

(17)  Nyitra régió 1998. április 28-i 188. sz. övezeti terve.

17

(18)  A Szlovák Köztársaság kormányának a mezőgazdasági földterületek művelésből történő kivonásáért és illetéktelen felhasználásáért fizetendő díjakról szóló, 2013. március 13-i 58. sz. rendelete.

18

(19)  
  2015. július 8-i 401/2015. sz. kormányhatározat.

19

(20)  Úrad pre reguláciu sieťových odvetví.

20

(21)  
  HL C 209., 1997.7.10., 3. o.

21

(22)  Azon számadatok felhasználásával, amelyeket a Bizottság az eljárást megindító határozat 55. lábjegyzetében használt fel.

22

(23)  Amely [1 700–2 100] millió GBP összegű elszámolható beruházási költségnek felel meg.

23

(24)  
  2015. március 30-i IDC jelentés.

24

(25)  
  2015. június 1-jei IDC prezentáció.

25

(26)  A stratégiai tanács előtti, 2015. június 15-i prezentáció.

26

(27)  SA.36346 (2013/N), HL C 141., 2014.5.9., 1. o.

27

(28)  A szlovák hatóságok megjegyezték, hogy bár az eljárást megindító határozat említ bizonyos 16,9 millió EUR összegű, beruházóhoz kötődő munkálatokat, amelyeket a JLR-nek kell kifizetnie, e munkálatok költsége már 30,1 millió EUR-ra nőtt.

28

(29)  A Bizottság (EU) 2015/508 határozata (2014. október 1.) a Németország által a Propapier PM2 GmbH javára nyújtott állítólagos infrastruktúra-támogatásról – SA.36147 (C 30/10) (korábbi NN 45/10; korábbi CP 327/08) számú állami támogatás (HL L 89., 2015.4.1., 72. o.).

29

(30)  A Bíróság C-39/94. sz., SFEI és társai ügyben 1996. július 10-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1996:285) 60–61. pontja.

30

(31)  A [...] jelentés négyzetméterenként 10–40 EUR ártartományban elhelyezkedő más telkekből indult ki. A [...] jelentés négyzetméterenként 3–55 EUR ártartományban elhelyezkedő más telkekből indult ki. A CB Richard Ellis jelentés négyzetméterenként 14–38 EUR ártartományban elhelyezkedő más telkekből indult ki.

31

(32)  A módszertan négyzetméterenként 35 EUR eladási árból és a földterületnek a következő 20 éven belüli arányos értékesítéséből indult ki.

32

(33)  A beruházási megállapodás rögzíti, hogy amennyiben a beruházási időszakra számított tényleges beruházási költségek nem érik el a tervezett projektberuházás 85 %-át, Szlovákia megszüntetheti a megállapodást, és a JLR köteles a beruházási támogatás teljes összegét visszafizetni.

33

(34)  Az üzleti jóváhagyási kapunál megállapodnak az üzleti stratégiákról, a projektet hozzáadják az üzleti tervhez és a ciklustervhez, valamint jóváhagyják a teljes projektberuházást.

34

(35)  [1 700–2 100] millió GBP elszámolható költségnek felel meg, amely alacsonyabb, mint a 2015. június 25-i támogatási kérelem formanyomtatványának tervezetében szereplő [2 100–2 500] millió GBP összeg.

35

(36)  Névérték – [180–240] millió EUR.

36

(37)  A nagyvállalatok beruházási projektjei esetében az általános elszámolható kiadásokat az RTI 3.6.1. és 3.6.1.2. szakasza részletezi.

37

(38)  Lásd az RTI 86. pontját és 20. pontjának c) alpontját.

38

(39)  SA.37485 – Lengyelország regionális támogatási térképe (HL C 210., 2014.7.4., 1. o.).

39

(40)  Az RTI 28. pontja.

40

(41)  A Bizottság közleménye az „Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról”, az „Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020)”, „A filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatás”, az „Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan” és az „Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról” című bizottsági közlemények módosításáról (HL C 198., 2014.6.27., 30. o.).

41

(42)  Az EGK Tanácsának 1. rendelete (1958. április 15.) az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL 17., 1958.10.6., 385/58. o.).

42

---

| 2019.7.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 177/112

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1128 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. július 1.)

az európai központi adattárban tárolt biztonsági ajánlásokhoz és válaszokhoz való hozzáférési jogokról és a 2012/780/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkének (5) bekezdése értelmében valamennyi biztonsági ajánlást és az azokra beérkezett válaszokat rögzíteni kell a központi adattárban. |
| --- | --- |

(1)

A 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkének (5) bekezdése értelmében valamennyi biztonsági ajánlást és az azokra beérkezett válaszokat rögzíteni kell a központi adattárban.

| (2) | Az (1) preambulumbekezdésben említett központi adattárat a 376/2014/EU rendelet hozta létre európai központi adattár néven. |
| --- | --- |

(2)

Az (1) preambulumbekezdésben említett központi adattárat a 376/2014/EU rendelet hozta létre európai központi adattár néven.

| (3) | A 376/2014/EU rendelet 10. cikkével összhangban az európai központi adattárban tárolt eseményjelentésekhez való hozzáférés – azok bizalmas jellege miatt – korlátozott. Másrészről jogos érdek fűződik ahhoz, hogy valamennyi biztonsági ajánlás és azokra beérkezett válasz nyilvánosan hozzáférhető legyen, tekintettel a 996/2010/EU rendelet és a 376/2014/EU rendelet átfogó céljára, azaz a balesetek számának csökkentésére és a biztonsággal kapcsolatos repülőeseményekre vonatkozó megállapítások terjesztésére. E jogos érdek meglétét az a tény is alátámasztja, hogy az eseményvizsgálati jelentéseket, amelyek gyakran tartalmaznak biztonsági ajánlásokat, a 996/2010/EU rendelettel összhangban közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(3)

A 376/2014/EU rendelet 10. cikkével összhangban az európai központi adattárban tárolt eseményjelentésekhez való hozzáférés – azok bizalmas jellege miatt – korlátozott. Másrészről jogos érdek fűződik ahhoz, hogy valamennyi biztonsági ajánlás és azokra beérkezett válasz nyilvánosan hozzáférhető legyen, tekintettel a 996/2010/EU rendelet és a 376/2014/EU rendelet átfogó céljára, azaz a balesetek számának csökkentésére és a biztonsággal kapcsolatos repülőeseményekre vonatkozó megállapítások terjesztésére. E jogos érdek meglétét az a tény is alátámasztja, hogy az eseményvizsgálati jelentéseket, amelyek gyakran tartalmaznak biztonsági ajánlásokat, a 996/2010/EU rendelettel összhangban közzé kell tenni.

| (4) | A 376/2014/EU rendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak rendelkezéseket kell elfogadnia az európai központi adattár kezelésére vonatkozóan. Mivel biztonsági okokból nem lehet közvetlen hozzáférést biztosítani az európai központi adattárhoz, az európai központi adattárban tárolt valamennyi biztonsági ajánlást és az azokra adott válaszokat egy másik, nyilvános weboldalon kell hozzáférhetővé tenni a nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

(4)

A 376/2014/EU rendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak rendelkezéseket kell elfogadnia az európai központi adattár kezelésére vonatkozóan. Mivel biztonsági okokból nem lehet közvetlen hozzáférést biztosítani az európai központi adattárhoz, az európai központi adattárban tárolt valamennyi biztonsági ajánlást és az azokra adott válaszokat egy másik, nyilvános weboldalon kell hozzáférhetővé tenni a nyilvánosság számára.

| (5) | Gondoskodni kell arról, hogy az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3), valamint az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott, a személyes adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségek az adatok tárolása, feldolgozása és cseréje tekintetében mindig és minden szinten teljesüljenek. |
| --- | --- |

(5)

Gondoskodni kell arról, hogy az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3), valamint az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott, a személyes adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségek az adatok tárolása, feldolgozása és cseréje tekintetében mindig és minden szinten teljesüljenek.

| (6) | A 2012/780/EU bizottsági határozatot (5) hatályon kívül kell helyezni és e határozatot kell a helyébe léptetni, amely a 2012/780/EU határozattal összevetve nemcsak a biztonsági ajánlásokhoz, hanem az azokra adott válaszokhoz is nyilvános hozzáférést biztosít. |
| --- | --- |

(6)

A 2012/780/EU bizottsági határozatot (5) hatályon kívül kell helyezni és e határozatot kell a helyébe léptetni, amely a 2012/780/EU határozattal összevetve nemcsak a biztonsági ajánlásokhoz, hanem az azokra adott válaszokhoz is nyilvános hozzáférést biztosít.

| (7) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 127. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 127. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

E határozat a 376/2014/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott európai központi adattár kezelésével kapcsolatos intézkedéseket határoz meg a 996/2010/EU rendelet 2. cikkének 15. pontja szerinti biztonsági ajánlásokhoz és az említett rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerint nyilvántartott, a biztonsági ajánlásokra adott válaszokhoz való hozzáférés tekintetében.

2. cikk

A biztonsági ajánlások és az azokra adott válaszok státusza

Az európai központi adattárban tárolt valamennyi biztonsági ajánlást és az azokra adott válaszokat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára egy, a Bizottság által létrehozott és kezelt nyilvános weboldalon.

3. cikk

A személyes adatok védelme

A személyes adatok e határozat keretében történő feldolgozását az (EU) 2016/679 és az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell végezni.

4. cikk

A bizalmas információk kezelése

Az e határozattal összhangban közzétett biztonsági ajánlásokra adott válaszok nem tartalmazhatnak bizalmas információkat. A tagállamok ennek biztosítására megfelelő eljárásokat alakítanak ki.

5. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2012/780/EU határozat hatályát veszti.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2019. július 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 122., 2014.4.24., 18. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 996/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2010.11.12., 35. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

4

(5)  A Bizottság 2012/780/EU határozata (2012. december 5.) a polgári légi közlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (5) bekezdésével létrehozott, biztonsági ajánlások európai központi adattárához és az ajánlásokra adott válaszokhoz való hozzáférési jogokról (HL L 342., 2012.12.14., 46. o.).

5

(6)  Az európai parlamenti és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári repülés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

6

---