# Jurnalul Oficial L 115/2019

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 115 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 622 mai 2019 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 115

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 622 mai 2019

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Declarație transmisă Secretariatului Tratatului privind Carta energiei (TCE), în temeiul articolului 26 alineatul (3) litera (b) punctul (ii) din TCE, care înlocuiește declarația făcută la 17 noiembrie 1997 în numele Comunităților Europene | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2019/680 al Comisiei din 30 aprilie 2019 de modificare a anexei VI la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele cosmetice (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul (UE) 2019/681 al Comisiei din 30 aprilie 2019 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele cosmetice (
  1
  ) | 5 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2019/682 a Consiliului din 9 aprilie 2019 de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, Protocolul de modificare a Convenției Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal | 7 |
| | * | Decizia (UE) 2019/683 a Consiliului din 9 aprilie 2019 de autorizare a statelor membre să devină parte, în interesul Uniunii Europene, la Convenția Consiliului Europei privind o abordare integrată în materie de siguranță, securitate și servicii la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive (CETS nr. 218) | 9 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/684 a Comisiei din 25 aprilie 2019 privind recunoașterea echivalenței mecanismelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale Japoniei referitoare la tranzacțiile cu instrumente financiare derivate supravegheate de Agenția pentru Servicii Financiare din Japonia cu cerințele în materie de evaluare, soluționare a litigiilor și marjă prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (
  1
  ) | 11 |
| | * | Decizia (UE) 2019/685 a Băncii Centrale Europene din 18 aprilie 2019 privind valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019 (BCE/2019/10) | 16 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Declarație transmisă Secretariatului Tratatului privind Carta energiei (TCE), în temeiul articolului 26 alineatul (3) litera (b) punctul (ii) din TCE, care înlocuiește declarația făcută la 17 noiembrie 1997 în numele Comunităților Europene

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2019/680 al Comisiei din 30 aprilie 2019 de modificare a anexei VI la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele cosmetice (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul (UE) 2019/681 al Comisiei din 30 aprilie 2019 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele cosmetice (
  1
  )

1

5

DECIZII

*

Decizia (UE) 2019/682 a Consiliului din 9 aprilie 2019 de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, Protocolul de modificare a Convenției Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal

7

*

Decizia (UE) 2019/683 a Consiliului din 9 aprilie 2019 de autorizare a statelor membre să devină parte, în interesul Uniunii Europene, la Convenția Consiliului Europei privind o abordare integrată în materie de siguranță, securitate și servicii la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive (CETS nr. 218)

9

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/684 a Comisiei din 25 aprilie 2019 privind recunoașterea echivalenței mecanismelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale Japoniei referitoare la tranzacțiile cu instrumente financiare derivate supravegheate de Agenția pentru Servicii Financiare din Japonia cu cerințele în materie de evaluare, soluționare a litigiilor și marjă prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (
  1
  )

1

11

*

Decizia (UE) 2019/685 a Băncii Centrale Europene din 18 aprilie 2019 privind valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019 (BCE/2019/10)

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 2.5.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 115/1

---

Declarație transmisă Secretariatului Tratatului privind Carta energiei (TCE), în temeiul articolului 26 alineatul (3) litera (b) punctul (ii) din TCE, care înlocuiește declarația făcută la 17 noiembrie 1997 în numele Comunităților Europene

Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (Euratom) și statele membre ale acestora fac următoarea declarație:

| „1. | Uniunea Europeană și Euratom sunt organizații de integrare economică regională în sensul Tratatului privind Carta energiei. Uniunea Europeană și Euratom își exercită competențele care le sunt atribuite de către statele lor membre prin intermediul instituțiilor decizionale și judiciare autonome. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Uniunea Europeană, Euratom și statele lor membre sunt responsabile pe plan internațional pentru îndeplinirea obligațiilor cuprinse în Tratatul privind Carta energiei, în conformitate cu competențele care le revin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | La 23 iulie 2014, a fost adoptat Regulamentul (UE) nr. 912/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1) de instituire a unui cadru pentru gestionarea răspunderii financiare legate de instanțele de soluționare a litigiilor între investitori și stat, stabilite prin acordurile internaționale la care Uniunea Europeană este parte («Regulamentul 912/2014») (2). Regulamentul se aplică în cazul litigiilor dintre investitori și stat inițiate de un reclamant dintr-o țară terță în temeiul Tratatului privind Carta energiei. Regulamentul prevede, în special:
  A.   În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul nr. 912/2014, în cazul litigiilor privind tratamentul acordat de către instituții, organisme, oficii sau agenții ale Uniunii Europene, Uniunea Europeană acționează în calitate de pârât.
  B.   În cazul litigiilor privind tratamentul acordat, în totalitate sau în parte, de către un stat membru, articolul 8 din Regulamentul nr. 912/2014 prevede următoarele:







  (1) | În cazul în care primește o înștiințare prin care un reclamant își declară intenția de a iniția o procedură de arbitraj, în conformitate cu un acord, Comisia notifică imediat statul membru în cauză. Atunci când un reclamant își declară intenția de a iniția o procedură de arbitraj împotriva Uniunii sau a unui stat membru, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în termen de 15 zile lucrătoare de la primirea înștiințării cu privire la numele reclamantului, prevederile din acord despre care se afirmă că ar fi fost încălcate, sectorul economic implicat, tratamentul despre care se afirmă că încalcă acordul și cuantumul despăgubirilor solicitate. |
| --- | --- | --- |

3.

A.   În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul nr. 912/2014, în cazul litigiilor privind tratamentul acordat de către instituții, organisme, oficii sau agenții ale Uniunii Europene, Uniunea Europeană acționează în calitate de pârât.

B.   În cazul litigiilor privind tratamentul acordat, în totalitate sau în parte, de către un stat membru, articolul 8 din Regulamentul nr. 912/2014 prevede următoarele:

(1)

În cazul în care primește o înștiințare prin care un reclamant își declară intenția de a iniția o procedură de arbitraj, în conformitate cu un acord, Comisia notifică imediat statul membru în cauză. Atunci când un reclamant își declară intenția de a iniția o procedură de arbitraj împotriva Uniunii sau a unui stat membru, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în termen de 15 zile lucrătoare de la primirea înștiințării cu privire la numele reclamantului, prevederile din acord despre care se afirmă că ar fi fost încălcate, sectorul economic implicat, tratamentul despre care se afirmă că încalcă acordul și cuantumul despăgubirilor solicitate.

| (2) | În cazul în care un stat membru primește o înștiințare prin care un reclamant își declară intenția de a iniția o procedură de arbitraj, acesta notifică imediat Comisia. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care un stat membru primește o înștiințare prin care un reclamant își declară intenția de a iniția o procedură de arbitraj, acesta notifică imediat Comisia.

Articolul 9 din Regulamentul nr. 912/2014 prevede, de asemenea, următoarele:

| (1) | Statul membru în cauză acționează în calitate de pârât, cu excepția cazului în care intervine una dintre următoarele situații:








  (a) | în urma consultărilor în temeiul articolului 6, Comisia a adoptat o decizie în temeiul alineatului (2) sau (3) din prezentul articol în termen de 45 de zile de la primirea înștiințării sau notificării menționate la articolul 8; sau |
| --- | --- | --- |

(1)

Statul membru în cauză acționează în calitate de pârât, cu excepția cazului în care intervine una dintre următoarele situații:

(a)

în urma consultărilor în temeiul articolului 6, Comisia a adoptat o decizie în temeiul alineatului (2) sau (3) din prezentul articol în termen de 45 de zile de la primirea înștiințării sau notificării menționate la articolul 8; sau

| (b) | în urma consultărilor în temeiul articolului 6, statul membru a confirmat Comisiei în scris că nu intenționează să acționeze în calitate de pârât în termen de 45 de zile de la primirea înștiințării sau notificării menționate la articolul 8. |
| --- | --- |

(b)

în urma consultărilor în temeiul articolului 6, statul membru a confirmat Comisiei în scris că nu intenționează să acționeze în calitate de pârât în termen de 45 de zile de la primirea înștiințării sau notificării menționate la articolul 8.

În cazul în care intervine oricare dintre situațiile menționate la litera (a) sau (b), Uniunea acționează în calitate de pârât.

| (2) | Comisia poate decide prin intermediul actelor de punere în aplicare, pe baza unei analize complete, echilibrate și bazate pe fapte și a unei motivări juridice prezentate statelor membre în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 22 alineatul (2), ca Uniunea să acționeze în calitate de pârât în cazul în care intervine una sau mai multe dintre următoarele situații:








  (a) | Uniunea ar suporta în întregime sau cel puțin o parte din răspunderea financiară potențială care rezultă din litigiu în conformitate cu criteriile enunțate la articolul 3; sau |
| --- | --- | --- |

(2)

Comisia poate decide prin intermediul actelor de punere în aplicare, pe baza unei analize complete, echilibrate și bazate pe fapte și a unei motivări juridice prezentate statelor membre în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 22 alineatul (2), ca Uniunea să acționeze în calitate de pârât în cazul în care intervine una sau mai multe dintre următoarele situații:

(a)

Uniunea ar suporta în întregime sau cel puțin o parte din răspunderea financiară potențială care rezultă din litigiu în conformitate cu criteriile enunțate la articolul 3; sau

| (b) | litigiul se referă, de asemenea, la un tratament acordat de instituțiile, organismele, oficiile sau agențiile Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

litigiul se referă, de asemenea, la un tratament acordat de instituțiile, organismele, oficiile sau agențiile Uniunii.

| (3) | Comisia poate decide prin intermediul actelor de punere în aplicare, pe baza unei analize complete, echilibrate și bazate pe fapte și a unei motivări juridice prezentate statelor membre în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22 alineatul (3), ca Uniunea să acționeze în calitate de pârât atunci când un tratament similar este contestat la OMC într-o acțiune conexă împotriva Uniunii, în cazul în care s-a instituit un comitet și acțiunea privește aceeași problemă juridică specifică și în cazul în care este necesar să se asigure o argumentație coerentă în cauza supusă OMC. |
| --- | --- |

(3)

Comisia poate decide prin intermediul actelor de punere în aplicare, pe baza unei analize complete, echilibrate și bazate pe fapte și a unei motivări juridice prezentate statelor membre în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22 alineatul (3), ca Uniunea să acționeze în calitate de pârât atunci când un tratament similar este contestat la OMC într-o acțiune conexă împotriva Uniunii, în cazul în care s-a instituit un comitet și acțiunea privește aceeași problemă juridică specifică și în cazul în care este necesar să se asigure o argumentație coerentă în cauza supusă OMC.

[...]

| (5) | Imediat după primirea înștiințării sau notificării menționate la articolul 8, Comisia și statul membru în cauză inițiază consultări în temeiul articolului 6 cu privire la gestionarea cauzei în temeiul prezentului articol. Comisia și statul membru în cauză se asigură că toate termenele limită stabilite în acord sunt respectate. |
| --- | --- |

(5)

Imediat după primirea înștiințării sau notificării menționate la articolul 8, Comisia și statul membru în cauză inițiază consultări în temeiul articolului 6 cu privire la gestionarea cauzei în temeiul prezentului articol. Comisia și statul membru în cauză se asigură că toate termenele limită stabilite în acord sunt respectate.

C.   După ce a stabilit cine acționează în calitate de pârât într-un litigiu în conformitate cu dispozițiile de mai sus ale Regulamentului nr. 912/2014, Uniunea Europeană va informa reclamantul în termen de 60 de zile de la data la care reclamantul a notificat intenția sa de a iniția un litigiu. Acest lucru nu aduce atingere repartizării competențelor între Uniunea Europeană și statele membre în ceea ce privește investițiile.

| 4. | Curtea de Justiție a Uniunii Europene, în calitate de instituție judiciară a Uniunii Europene și a Euratom, are competența de a examina orice chestiune legată de aplicarea și interpretarea tratatelor constitutive și a actelor adoptate în temeiul acestora, inclusiv a acordurilor internaționale încheiate de Uniunea Europeană și de Euratom, care, în anumite condiții, pot fi invocate în fața Curții de Justiție. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Orice cauză adusă în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene de către un reclamant al unei alte părți contractante care nu este membră a UE în aplicarea formelor de acțiune prevăzute de tratatele constitutive ale Uniunii intră sub incidența articolului 26 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind Carta energiei (3). Având în vedere că sistemul juridic al Uniunii prevede mijloace pentru o astfel de acțiune, nici Uniunea Europeană, nici Euratom nu și-au dat consimțământul necondiționat pentru supunerea litigiului unei proceduri de arbitraj sau de conciliere internațională. |
| --- | --- |

5.

| 6. | În ceea ce privește arbitrajul internațional, ar trebui să se precizeze că dispozițiile Convenției ICSID nu permit Uniunii Europene și Euratom să devină părți la aceasta. De asemenea, dispozițiile mecanismului suplimentar ICSID nu permit Uniunii Europene și Euratom să le utilizeze. Orice hotărâre arbitrală pronunțată împotriva Uniunii Europene și a Euratom va fi pusă în aplicare de instituțiile Uniunii, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul articolului 26 alineatul (8) din Tratatul privind Carta energiei.” |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 912/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 de instituire a unui cadru pentru gestionarea răspunderii financiare legate de instanțele de soluționare a litigiilor între investitori și stat, stabilite prin acordurile internaționale la care Uniunea Europeană este parte (JO L 257, 28.8.2014, p. 121).

1

(2)  Pentru o mai mare certitudine, această declarație este menită să abordeze consecințele adoptării Regulamentului nr. 912/2014 în ceea ce privește cazurile inițiate de un reclamant din o parte contractantă care nu este membră a UE în temeiul Tratatului privind Carta energiei. Litigiile dintre un investitor al unui stat membru și un stat membru în temeiul Tratatului privind Carta energiei nu intră în domeniul de aplicare al prezentei declarații. UE și statele sale membre pot aborda această chestiune într-o etapă ulterioară.

2

(3)  Articolul 26 alineatul (2) litera (a) se aplică și în cazul în care Curtea de Justiție a Uniunii Europene poate fi chemată să examineze aplicarea sau interpretarea Tratatului privind Carta energiei pe baza unei cereri de decizie preliminară prezentată de o instanță judecătorească dintr-un stat membru, în conformitate cu articolul 267 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

3

---

REGULAMENTE

| 2.5.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 115/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 115/3

---

REGULAMENTUL (UE) 2019/680 AL COMISIEI

din 30 aprilie 2019

de modificare a anexei VI la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele cosmetice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind produsele cosmetice (1), în special articolul 31 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În avizul său din 30 iulie 2018 (2) (denumit în continuare „avizul CSSC”), Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC) a concluzionat că utilizarea substanței „Phenylene Bis-Diphenyltriazine”în calitate de filtru UV este sigură în produsele de protecție solară și în alte produse cosmetice, la o concentrație maximă de 5 %, și că utilizarea acesteia este sigură doar în produsele cu aplicare cutanată, nu și în produsele care pot duce la expunerea prin inhalare. |
| --- | --- |

(1)

În avizul său din 30 iulie 2018 (2) (denumit în continuare „avizul CSSC”), Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC) a concluzionat că utilizarea substanței „Phenylene Bis-Diphenyltriazine”în calitate de filtru UV este sigură în produsele de protecție solară și în alte produse cosmetice, la o concentrație maximă de 5 %, și că utilizarea acesteia este sigură doar în produsele cu aplicare cutanată, nu și în produsele care pot duce la expunerea prin inhalare.

| (2) | Având în vedere avizul CSSC și pentru a ține seama de progresele tehnice și științifice, utilizarea substanței „Phenylene Bis-Diphenyltriazine” în calitate de filtru UV în produsele cosmetice ar trebui să fie autorizată la o concentrație maximă de 5 %, cu excepția aplicațiilor care pot duce la expunerea plămânilor utilizatorului final prin inhalare. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere avizul CSSC și pentru a ține seama de progresele tehnice și științifice, utilizarea substanței „Phenylene Bis-Diphenyltriazine” în calitate de filtru UV în produsele cosmetice ar trebui să fie autorizată la o concentrație maximă de 5 %, cu excepția aplicațiilor care pot duce la expunerea plămânilor utilizatorului final prin inhalare.

| (3) | Prin urmare, anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 ar trebui modificată în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse cosmetice, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse cosmetice,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 aprilie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 342, 22.12.2009, p. 59.

1

(2)  SCCS/1594/18.

2

---

ANEXĂ

În anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 se adaugă următoarea rubrică:

| | Identificarea substanței | Condiții | |
| --- | --- | --- | --- |
| Nr. crt. | Denumirea chimică/INN/XAN | Denumirea comună din Glosarul ingredientelor | Numărul CAS | Numărul CE | Tipul de produs, părțile corpului | Concentrația maximă în preparatul gata de utilizare | Altele | Formularea de condiții de utilizare și avertismente |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „31 | 3,3′-(1,4-Fenilen)bis(5,6-difenil-1,2,4-triazină) | Phenylene Bis-Diphenyltriazine | 55514-22-2 | 700-823-1 | | 5 % | A nu se utiliza în aplicații care pot duce la expunerea plămânilor utilizatorului final prin inhalare.” | |

Identificarea substanței

Condiții

Nr. crt.

Denumirea chimică/INN/XAN

Denumirea comună din Glosarul ingredientelor

Numărul CAS

Numărul CE

Tipul de produs, părțile corpului

Concentrația maximă în preparatul gata de utilizare

Altele

Formularea de condiții de utilizare și avertismente

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„31

3,3′-(1,4-Fenilen)bis(5,6-difenil-1,2,4-triazină)

Phenylene Bis-Diphenyltriazine

55514-22-2

700-823-1

5 %

A nu se utiliza în aplicații care pot duce la expunerea plămânilor utilizatorului final prin inhalare.”

---

| 2.5.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 115/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 115/5

---

REGULAMENTUL (UE) 2019/681 AL COMISIEI

din 30 aprilie 2019

de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele cosmetice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind produsele cosmetice (1), în special articolul 31 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Substanța 2-Chloro-p-Phenylenediamine inclusiv sărurile sale de sulfat și diclorhidrat, este utilizată în formulele pentru colorarea sprâncenelor și a genelor într-o concentrație maximă de 4,6 %. Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC) a afirmat în avizul său din 19 septembrie 2013 (2) (denumit în continuare „avizul CSSC”) că nu a putut fi dedusă o marjă suficientă de siguranță pentru utilizarea substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine în formulele oxidante de colorare a părului pentru sprâncene și gene într-o concentrație de maximum 4,6 %. În plus, CSSC a declarat că nu a fost posibil să se furnizeze o concluzie cu privire la potențialul genotoxic al substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine pe baza datelor disponibile și în absența unui veritabil test in vivo de inducere a mutației genetice. Prin urmare, CSSC nu a considerat că utilizarea substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine este sigură pentru consumatori. CSSC a clarificat ulterior că este de părere că sărurile de sulfat și diclorhidrat ale substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine ar trebui tratate cu aceeași prudență ca și 2-Chloro-p-Phenylenediamine, până la probarea siguranței lor, deoarece au aceeași structură de bază, inclusiv același potențial genotoxic, precum 2-Chloro-p-Phenylenediamine. În plus, CSSC a clarificat faptul că domeniul de aplicare al avizului său și concluzia acestuia pot fi extinse la părul capilar (3). |
| --- | --- |

(1)

Substanța 2-Chloro-p-Phenylenediamine inclusiv sărurile sale de sulfat și diclorhidrat, este utilizată în formulele pentru colorarea sprâncenelor și a genelor într-o concentrație maximă de 4,6 %. Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC) a afirmat în avizul său din 19 septembrie 2013 (2) (denumit în continuare „avizul CSSC”) că nu a putut fi dedusă o marjă suficientă de siguranță pentru utilizarea substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine în formulele oxidante de colorare a părului pentru sprâncene și gene într-o concentrație de maximum 4,6 %. În plus, CSSC a declarat că nu a fost posibil să se furnizeze o concluzie cu privire la potențialul genotoxic al substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine pe baza datelor disponibile și în absența unui veritabil test in vivo de inducere a mutației genetice. Prin urmare, CSSC nu a considerat că utilizarea substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine este sigură pentru consumatori. CSSC a clarificat ulterior că este de părere că sărurile de sulfat și diclorhidrat ale substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine ar trebui tratate cu aceeași prudență ca și 2-Chloro-p-Phenylenediamine, până la probarea siguranței lor, deoarece au aceeași structură de bază, inclusiv același potențial genotoxic, precum 2-Chloro-p-Phenylenediamine. În plus, CSSC a clarificat faptul că domeniul de aplicare al avizului său și concluzia acestuia pot fi extinse la părul capilar (3).

| (2) | Având în vedere avizul și clarificarea ulterioară ale CSSC, există un risc potențial pentru sănătatea umană care rezultă din utilizarea substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine, precum și din utilizarea sărurilor sale de sulfat și diclorhidrat în produsele pentru colorarea sprâncenelor și a genelor. În ceea ce privește produsele pentru colorarea părului capilar, expunerea la substanță este chiar mai mare, deoarece aceste produse sunt aplicate pe o suprafață mai mare a corpului. Pe această bază și având în vedere clarificarea formulată de CSSC, există un risc potențial pentru sănătatea umană care rezultă din utilizarea substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine, precum și din utilizarea sărurilor sale de sulfat și diclorhidrat în produsele pentru colorarea părului capilar. Prin urmare, 2-Chloro-p-Phenylenediamine și sărurile sale de sulfat și diclorhidrat ar trebui să fie interzise în produsele pentru colorarea părului, inclusiv în cele pentru colorarea sprâncenelor și a genelor, și ar trebui să fie adăugate pe lista substanțelor interzise din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere avizul și clarificarea ulterioară ale CSSC, există un risc potențial pentru sănătatea umană care rezultă din utilizarea substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine, precum și din utilizarea sărurilor sale de sulfat și diclorhidrat în produsele pentru colorarea sprâncenelor și a genelor. În ceea ce privește produsele pentru colorarea părului capilar, expunerea la substanță este chiar mai mare, deoarece aceste produse sunt aplicate pe o suprafață mai mare a corpului. Pe această bază și având în vedere clarificarea formulată de CSSC, există un risc potențial pentru sănătatea umană care rezultă din utilizarea substanței 2-Chloro-p-Phenylenediamine, precum și din utilizarea sărurilor sale de sulfat și diclorhidrat în produsele pentru colorarea părului capilar. Prin urmare, 2-Chloro-p-Phenylenediamine și sărurile sale de sulfat și diclorhidrat ar trebui să fie interzise în produsele pentru colorarea părului, inclusiv în cele pentru colorarea sprâncenelor și a genelor, și ar trebui să fie adăugate pe lista substanțelor interzise din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009.

| (3) | Este adecvat să se acorde perioade de timp rezonabile pentru ca industria de profil să se adapteze la noua interdicție. La determinarea acestor perioade, interesul operatorilor economici ar trebui pus în balanță cu factorii de risc pentru sănătate specifici identificați. |
| --- | --- |

(3)

Este adecvat să se acorde perioade de timp rezonabile pentru ca industria de profil să se adapteze la noua interdicție. La determinarea acestor perioade, interesul operatorilor economici ar trebui pus în balanță cu factorii de risc pentru sănătate specifici identificați.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 ar trebui modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse cosmetice, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse cosmetice,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

De la 22 noiembrie 2019, produsele de colorare a părului, inclusiv cele de colorare a sprâncenelor și cele de colorare a genelor, care conțin substanțele interzise prin prezentul regulament nu se introduc pe piața Uniunii.

De la 22 februarie 2020, produsele de colorare a părului, inclusiv cele de colorare a sprâncenelor și cele de colorare a genelor, care conțin substanțele interzise prin prezentul regulament nu sunt puse la dispoziție pe piața Uniunii.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 aprilie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 342, 22.12.2009, p. 59.

1

(2)  SCCS/1510/13.

2

(3)  Procesul-verbal al reuniunii plenare a CSSC din 21-22 iunie 2018.

3

---

ANEXĂ

În anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1223/2009, se adaugă următoarea rubrică:

| Nr. crt. | Denumirea chimică/INN | Numărul CAS | Numărul CE |
| --- | --- | --- | --- |
| „1384 | 2-clorbenzen-1,4-diamină (2-Chloro-p-Phenylenediamine) și sărurile sale de sulfat și diclorhidrat (*1), când se utilizează ca substanță în produse de colorare a părului, inclusiv în cele de colorare a sprâncenelor și cele de colorare a genelor | 615-66-7
  61702-44-1 (sulfat)
  615-46-3 (diclorhidrat) | 210-441-2
  262-915-3
  210-427-6 |

Nr. crt.

Denumirea chimică/INN

Numărul CAS

Numărul CE

„1384

2-clorbenzen-1,4-diamină (2-Chloro-p-Phenylenediamine) și sărurile sale de sulfat și diclorhidrat (*1), când se utilizează ca substanță în produse de colorare a părului, inclusiv în cele de colorare a sprâncenelor și cele de colorare a genelor

615-66-7

61702-44-1 (sulfat)

615-46-3 (diclorhidrat)

210-441-2

262-915-3

210-427-6

---

(*1)  De la 22 noiembrie 2019, produsele de colorare a părului, inclusiv cele de colorare a sprâncenelor și cele de colorare a genelor, care conțin substanțele respective, nu se introduc pe piața Uniunii. De la 22 februarie 2020, produsele de colorare a părului, inclusiv cele de colorare a sprâncenelor și cele de colorare a genelor, care conțin substanțele respective, nu sunt puse la dispoziție pe piața Uniunii.”

*1

---

DECIZII

| 2.5.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 115/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 115/7

---

DECIZIA (UE) 2019/682 A CONSILIULUI

din 9 aprilie 2019

de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, Protocolul de modificare a Convenției Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | La 6 iunie 2013, Consiliul a autorizat Comisia să participe, în numele Uniunii, la negocierile privind modernizarea Convenției Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (ETS nr. 108) (denumită în continuare „Convenția 108”) și privind condițiile și modalitățile pentru aderarea Uniunii la Convenția 108 modificate. |
| --- | --- |

(1)

La 6 iunie 2013, Consiliul a autorizat Comisia să participe, în numele Uniunii, la negocierile privind modernizarea Convenției Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (ETS nr. 108) (denumită în continuare „Convenția 108”) și privind condițiile și modalitățile pentru aderarea Uniunii la Convenția 108 modificate.

| (2) | Protocolul de modificare a Convenției 108 (denumit în continuare „Protocolul de modificare”) a fost adoptat de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei la 18 mai 2018. |
| --- | --- |

(2)

Protocolul de modificare a Convenției 108 (denumit în continuare „Protocolul de modificare”) a fost adoptat de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei la 18 mai 2018.

| (3) | Protocolul de modificare vizează extinderea domeniului de aplicare, sporirea nivelului protecției datelor și îmbunătățirea eficacității protecției datelor prevăzute în Convenția 108. |
| --- | --- |

(3)

Protocolul de modificare vizează extinderea domeniului de aplicare, sporirea nivelului protecției datelor și îmbunătățirea eficacității protecției datelor prevăzute în Convenția 108.

| (4) | Dispozițiile Convenției 108 modificate reglementează atât activitățile care intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii cât și activități din afara acestui domeniu de aplicare, precum securitatea națională și apărarea. |
| --- | --- |

(4)

Dispozițiile Convenției 108 modificate reglementează atât activitățile care intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii cât și activități din afara acestui domeniu de aplicare, precum securitatea națională și apărarea.

| (5) | În măsura în care se aplică prelucrării datelor cu caracter personal în contextul activităților care intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii, dispozițiile Convenției 108 modificate pot afecta normele comune sau pot modifica domeniul de aplicare al acestora în sensul articolului 3 alineatul (2) din tratat, întrucât respectivele dispoziții se bazează pe aceleași principii ca cele enunțate în Regulamentul (UE) 2016/679 (1) și în Directiva (UE) 2016/680 (2) ale Parlamentului European și ale Consiliului. |
| --- | --- |

(5)

În măsura în care se aplică prelucrării datelor cu caracter personal în contextul activităților care intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii, dispozițiile Convenției 108 modificate pot afecta normele comune sau pot modifica domeniul de aplicare al acestora în sensul articolului 3 alineatul (2) din tratat, întrucât respectivele dispoziții se bazează pe aceleași principii ca cele enunțate în Regulamentul (UE) 2016/679 (1) și în Directiva (UE) 2016/680 (2) ale Parlamentului European și ale Consiliului.

| (6) | Având în vedere că în Convenția 108 modificată vor fi prevăzute garanții care se bazează pe aceleași principii ca cele enunțate în Regulamentul (UE) 2016/679 și în Directiva (UE) 2016/680, intrarea sa în vigoare va contribui la promovarea la nivel global a standardelor Uniunii în materie de protecție a datelor, va facilita fluxurile de date dintre Uniune și părțile la Convenția 108 din exteriorul Uniunii, va asigura respectarea de către statele membre a obligațiilor internaționale care le revin în temeiul Convenției 108 și va permite viitoarea aderare a Uniunii la Convenția 108. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere că în Convenția 108 modificată vor fi prevăzute garanții care se bazează pe aceleași principii ca cele enunțate în Regulamentul (UE) 2016/679 și în Directiva (UE) 2016/680, intrarea sa în vigoare va contribui la promovarea la nivel global a standardelor Uniunii în materie de protecție a datelor, va facilita fluxurile de date dintre Uniune și părțile la Convenția 108 din exteriorul Uniunii, va asigura respectarea de către statele membre a obligațiilor internaționale care le revin în temeiul Convenției 108 și va permite viitoarea aderare a Uniunii la Convenția 108.

| (7) | Uniunea Europeană nu poate semna sau ratifica Protocolul de modificare întrucât, în temeiul Convenției 108, doar statele sunt părți. |
| --- | --- |

(7)

Uniunea Europeană nu poate semna sau ratifica Protocolul de modificare întrucât, în temeiul Convenției 108, doar statele sunt părți.

| (8) | Statele membre ar trebui, prin urmare, să fie autorizate să ratifice Protocolul de modificare, acționând împreună în interesul Uniunii, în măsura în care dispozițiile sale intră în sfera de competență exclusivă a Uniunii, |
| --- | --- |

(8)

Statele membre ar trebui, prin urmare, să fie autorizate să ratifice Protocolul de modificare, acționând împreună în interesul Uniunii, în măsura în care dispozițiile sale intră în sfera de competență exclusivă a Uniunii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Statele membre sunt autorizate să ratifice, în interesul Uniunii, Protocolul de modificare a Convenției Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (ETS nr. 108), în măsura în care dispozițiile sale intră în sfera de competență exclusivă a Uniunii.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Luxemburg, 9 aprilie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

1

(2)  Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

2

---

| 2.5.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 115/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 115/9

---

DECIZIA (UE) 2019/683 A CONSILIULUI

din 9 aprilie 2019

de autorizare a statelor membre să devină parte, în interesul Uniunii Europene, la Convenția Consiliului Europei privind o abordare integrată în materie de siguranță, securitate și servicii la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive (CETS nr. 218)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 87 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (8),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Convenția Consiliului Europei privind o abordare integrată în materie de siguranță, securitate și servicii la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive (denumită în continuare „Convenția”) a fost întocmită la Saint-Denis la 3 iulie 2016 și a fost deschisă spre semnare și ratificare începând cu această dată. |
| --- | --- |

(1)

Convenția Consiliului Europei privind o abordare integrată în materie de siguranță, securitate și servicii la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive (denumită în continuare „Convenția”) a fost întocmită la Saint-Denis la 3 iulie 2016 și a fost deschisă spre semnare și ratificare începând cu această dată.

| (2) | Convenția are scopul de a oferi un mediu sigur, securizat și primitor la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive. |
| --- | --- |

(2)

Convenția are scopul de a oferi un mediu sigur, securizat și primitor la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive.

| (3) | Articolul 11 alineatele (2), (3) și (4) din Convenție, care se referă la punctele naționale de informare fotbalistică, poate afecta normele comune sau poate modifica domeniul de aplicare a acestora în înțelesul articolului 3 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), întrucât dispozițiile respective coincid cu anumite obligații conținute în Decizia 2002/348/JAI a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(3)

Articolul 11 alineatele (2), (3) și (4) din Convenție, care se referă la punctele naționale de informare fotbalistică, poate afecta normele comune sau poate modifica domeniul de aplicare a acestora în înțelesul articolului 3 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), întrucât dispozițiile respective coincid cu anumite obligații conținute în Decizia 2002/348/JAI a Consiliului (2).

| (4) | Sprijinul Uniunii pentru Convenție este important pentru combaterea violenței legate de evenimente sportive și ar completa eforturile depuse deja în acest domeniu prin sprijinirea proiectelor care figurează în capitolul referitor la sport al programului Erasmus+ instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(4)

Sprijinul Uniunii pentru Convenție este important pentru combaterea violenței legate de evenimente sportive și ar completa eforturile depuse deja în acest domeniu prin sprijinirea proiectelor care figurează în capitolul referitor la sport al programului Erasmus+ instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (5) | Uniunea nu poate deveni parte la Convenție, întrucât numai statele pot fi părți la aceasta. |
| --- | --- |

(5)

Uniunea nu poate deveni parte la Convenție, întrucât numai statele pot fi părți la aceasta.

| (6) | Prin urmare, statele membre ar trebui să fie autorizate să semneze și să ratifice Convenția, acționând împreună în interesul Uniunii, în ceea ce privește părțile Convenției care țin de competența exclusivă a Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, statele membre ar trebui să fie autorizate să semneze și să ratifice Convenția, acționând împreună în interesul Uniunii, în ceea ce privește părțile Convenției care țin de competența exclusivă a Uniunii.

| (7) | Regatul Unit și Irlanda au obligații în temeiul Deciziei 2002/348/JAI și, în consecință, participă la adoptarea prezentei decizii. |
| --- | --- |

(7)

Regatul Unit și Irlanda au obligații în temeiul Deciziei 2002/348/JAI și, în consecință, participă la adoptarea prezentei decizii.

| (8) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică, |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Statele membre sunt autorizate să devină părți la Convenția Consiliului Europei privind o abordare integrată în materie de siguranță, securitate și servicii la meciurile de fotbal și la alte evenimente sportive a Consiliului Europei (CETS nr. 218) în ceea ce privește articolul 11 alineatele (2), (3) și (4) din convenție.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Luxemburg, 9 aprilie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  Aprobarea din 12 martie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial)].

1

(2)  Decizia 2002/348/JAI a Consiliului din 25 aprilie 2002 privind siguranța la meciurile de fotbal de anvergură internațională (JO L 121, 8.5.2002, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a acțiunii „Erasmus +”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 50).

3

---

| 2.5.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 115/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 115/11

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/684 A COMISIEI

din 25 aprilie 2019

privind recunoașterea echivalenței mecanismelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale Japoniei referitoare la tranzacțiile cu instrumente financiare derivate supravegheate de Agenția pentru Servicii Financiare din Japonia cu cerințele în materie de evaluare, soluționare a litigiilor și marjă prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 13 alineatul (2),

după consultarea Comitetului european pentru valori mobiliare,

întrucât:

| (1) | Articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 prevede un mecanism care să asigure coerența dintre mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare stabilite de Uniune și cele ale țărilor terțe în domeniile care intră în sfera de aplicare a regulamentului menționat. Comisia este împuternicită să adopte decizii de echivalență prin care mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale unei țări terțe să fie declarate echivalente cu cerințele prevăzute la articolele 4, 9, 10 și 11 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, astfel încât ar trebui să se considere că acele contrapărți care încheie o tranzacție care intră în sfera de aplicare a regulamentului menționat, în cazul în care cel puțin una dintre contrapărți este stabilită în respectiva țară terță, au îndeplinit cerințele în cauză prin respectarea cerințelor prevăzute în regimul juridic al respectivei țări terțe. Declarația de echivalență permite evitarea aplicării unor norme repetitive sau conflictuale. În plus, declarația de echivalență contribuie la realizarea obiectivului general al Regulamentului (UE) nr. 648/2012, și anume reducerea riscului sistemic și sporirea transparenței piețelor instrumentelor financiare derivate, prin asigurarea aplicării consecvente la nivel internațional a principiilor convenite cu țările terțe și prevăzute în regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 prevede un mecanism care să asigure coerența dintre mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare stabilite de Uniune și cele ale țărilor terțe în domeniile care intră în sfera de aplicare a regulamentului menționat. Comisia este împuternicită să adopte decizii de echivalență prin care mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale unei țări terțe să fie declarate echivalente cu cerințele prevăzute la articolele 4, 9, 10 și 11 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, astfel încât ar trebui să se considere că acele contrapărți care încheie o tranzacție care intră în sfera de aplicare a regulamentului menționat, în cazul în care cel puțin una dintre contrapărți este stabilită în respectiva țară terță, au îndeplinit cerințele în cauză prin respectarea cerințelor prevăzute în regimul juridic al respectivei țări terțe. Declarația de echivalență permite evitarea aplicării unor norme repetitive sau conflictuale. În plus, declarația de echivalență contribuie la realizarea obiectivului general al Regulamentului (UE) nr. 648/2012, și anume reducerea riscului sistemic și sporirea transparenței piețelor instrumentelor financiare derivate, prin asigurarea aplicării consecvente la nivel internațional a principiilor convenite cu țările terțe și prevăzute în regulamentul menționat.

| (2) | Dispozițiile articolului 11 alineatele (1), (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, care este completat de Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (2) și de Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei (3), stabilesc cerințele juridice ale Uniunii privind confirmarea la timp a termenilor unui contract derivat extrabursier, efectuarea unui exercițiu de comprimare a portofoliului și acordurile în temeiul cărora sunt reconciliate portofoliile în legătură cu contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală („CPC”). În plus, alineatele menționate stabilesc obligațiile de evaluare și de soluționare a litigiilor aplicabile contractelor respective („tehnici de atenuare a riscului operațional”), precum și obligațiile privind schimbul de garanții („marje”) între contrapărți. |
| --- | --- |

(2)

Dispozițiile articolului 11 alineatele (1), (2) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, care este completat de Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (2) și de Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei (3), stabilesc cerințele juridice ale Uniunii privind confirmarea la timp a termenilor unui contract derivat extrabursier, efectuarea unui exercițiu de comprimare a portofoliului și acordurile în temeiul cărora sunt reconciliate portofoliile în legătură cu contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală („CPC”). În plus, alineatele menționate stabilesc obligațiile de evaluare și de soluționare a litigiilor aplicabile contractelor respective („tehnici de atenuare a riscului operațional”), precum și obligațiile privind schimbul de garanții („marje”) între contrapărți.

| (3) | Pentru ca regimul juridic, de supraveghere și de punere în aplicare al unei țări terțe să fie considerat echivalent cu regimul Uniunii în ceea ce privește cerințele în materie de tehnici de atenuare a riscului operațional și de marje, rezultatul mecanismelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare aplicabile ar trebui să fie echivalent, pe fond, cu cerințele Uniunii prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și să asigure o protecție a secretului profesional echivalentă cu cea prevăzută în regulamentul menționat și mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ar trebui să fie efectiv aplicate și respectate în mod echitabil și fără să creeze distorsiuni, astfel încât să se asigure eficacitatea supravegherii și a aplicării normelor în respectiva țară terță. Prin urmare, scopul acestei evaluări a echivalenței este de a verifica dacă mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale Japoniei asigură faptul că, prin contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC și care au fost încheiate de cel puțin o contraparte stabilită în această țară terță, piețele financiare din Uniune nu sunt expuse unui nivel de risc mai ridicat și că, în consecință, nu se generează niveluri inacceptabile al riscului sistemic în Uniune. |
| --- | --- |

(3)

Pentru ca regimul juridic, de supraveghere și de punere în aplicare al unei țări terțe să fie considerat echivalent cu regimul Uniunii în ceea ce privește cerințele în materie de tehnici de atenuare a riscului operațional și de marje, rezultatul mecanismelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare aplicabile ar trebui să fie echivalent, pe fond, cu cerințele Uniunii prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și să asigure o protecție a secretului profesional echivalentă cu cea prevăzută în regulamentul menționat și mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ar trebui să fie efectiv aplicate și respectate în mod echitabil și fără să creeze distorsiuni, astfel încât să se asigure eficacitatea supravegherii și a aplicării normelor în respectiva țară terță. Prin urmare, scopul acestei evaluări a echivalenței este de a verifica dacă mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale Japoniei asigură faptul că, prin contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC și care au fost încheiate de cel puțin o contraparte stabilită în această țară terță, piețele financiare din Uniune nu sunt expuse unui nivel de risc mai ridicat și că, în consecință, nu se generează niveluri inacceptabile al riscului sistemic în Uniune.

| (4) | La 1 septembrie 2013, Comisia a primit avizul tehnic al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe („ESMA”) referitor la mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale Japoniei (4) în ceea ce privește, printre altele, tehnicile de atenuare a riscului operațional aplicabile contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC. În avizul său tehnic, ESMA a constatat că nu există cerințe obligatorii din punct de vedere juridic privind confirmarea la timp a termenilor unui contract derivat extrabursier, mecanisme privind efectuarea reconcilierii portofoliilor, efectuarea unei comprimări a portofoliului, evaluarea portofoliului și obligația de soluționare a litigiilor sau privind schimbul de garanții între contrapărțile la contractele derivate extrabursiere din Japonia. ESMA a constatat, de asemenea, că echivalența dintre regimurile pentru marjele bilaterale nu putea fi evaluată la momentul respectiv, deoarece nu fuseseră încă elaborate standardele tehnice de specificare a normelor privind marjele bilaterale în Uniune. |
| --- | --- |

(4)

La 1 septembrie 2013, Comisia a primit avizul tehnic al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe („ESMA”) referitor la mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale Japoniei (4) în ceea ce privește, printre altele, tehnicile de atenuare a riscului operațional aplicabile contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC. În avizul său tehnic, ESMA a constatat că nu există cerințe obligatorii din punct de vedere juridic privind confirmarea la timp a termenilor unui contract derivat extrabursier, mecanisme privind efectuarea reconcilierii portofoliilor, efectuarea unei comprimări a portofoliului, evaluarea portofoliului și obligația de soluționare a litigiilor sau privind schimbul de garanții între contrapărțile la contractele derivate extrabursiere din Japonia. ESMA a constatat, de asemenea, că echivalența dintre regimurile pentru marjele bilaterale nu putea fi evaluată la momentul respectiv, deoarece nu fuseseră încă elaborate standardele tehnice de specificare a normelor privind marjele bilaterale în Uniune.

| (5) | La efectuarea evaluării sale, Comisia a luat în considerare avizul tehnic al ESMA și a ținut cont de evoluțiile în materie de reglementare înregistrate după emiterea avizului. Prezenta decizie nu se bazează numai pe o analiză comparativă a cerințelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare aplicabile în Japonia, ci și pe o evaluare a rezultatelor acestor cerințe, precum și a măsurii în care acestea sunt adecvate pentru a atenua riscurile care decurg din contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC într-un mod considerat echivalent cu rezultatele cerințelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

La efectuarea evaluării sale, Comisia a luat în considerare avizul tehnic al ESMA și a ținut cont de evoluțiile în materie de reglementare înregistrate după emiterea avizului. Prezenta decizie nu se bazează numai pe o analiză comparativă a cerințelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare aplicabile în Japonia, ci și pe o evaluare a rezultatelor acestor cerințe, precum și a măsurii în care acestea sunt adecvate pentru a atenua riscurile care decurg din contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC într-un mod considerat echivalent cu rezultatele cerințelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

| (6) | Mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare aplicabile în Japonia pentru contractele derivate extrabursiere sunt prevăzute în Legea nr. 25 din 1948 privind instrumentele financiare și bursa (Financial Instruments and Exchange Act – „FIEA”) și se aplică operatorilor de instrumente financiare (Financial Instrument Business Operators – „FIBO”) și instituțiilor financiare înregistrate (Registered Financial Institutions – „RFI”), printre care se numără băncile reglementate, cooperativele, companiile de asigurări, fondurile de pensii și fondurile de investiții. Agenția pentru Servicii Financiare a Japoniei (Financial Services Agency of Japan – „JFSA”) are competențe extinse de punere în aplicare a FIEA și se bazează pe Ordonanța Cabinetului, pe Orientările privind supravegherea și pe notificări publice (denumite împreună „normele Japoniei privind instrumentele financiare derivate extrabursiere”). JFSA are jurisdicție asupra instrumentelor financiare derivate extrabursiere în sensul articolului 2 punctul 7 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, cu excepția instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe mărfuri, care se află sub jurisdicția Ministerului Economiei, Comerțului și Industriei din Japonia (Ministry of Economy, Trade and Industry – „METI”) și a Ministerului Agriculturii, Pădurilor și Pescuitului din Japonia (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries – „MAFF”). |
| --- | --- |

(6)

Mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare aplicabile în Japonia pentru contractele derivate extrabursiere sunt prevăzute în Legea nr. 25 din 1948 privind instrumentele financiare și bursa (Financial Instruments and Exchange Act – „FIEA”) și se aplică operatorilor de instrumente financiare (Financial Instrument Business Operators – „FIBO”) și instituțiilor financiare înregistrate (Registered Financial Institutions – „RFI”), printre care se numără băncile reglementate, cooperativele, companiile de asigurări, fondurile de pensii și fondurile de investiții. Agenția pentru Servicii Financiare a Japoniei (Financial Services Agency of Japan – „JFSA”) are competențe extinse de punere în aplicare a FIEA și se bazează pe Ordonanța Cabinetului, pe Orientările privind supravegherea și pe notificări publice (denumite împreună „normele Japoniei privind instrumentele financiare derivate extrabursiere”). JFSA are jurisdicție asupra instrumentelor financiare derivate extrabursiere în sensul articolului 2 punctul 7 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, cu excepția instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe mărfuri, care se află sub jurisdicția Ministerului Economiei, Comerțului și Industriei din Japonia (Ministry of Economy, Trade and Industry – „METI”) și a Ministerului Agriculturii, Pădurilor și Pescuitului din Japonia (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries – „MAFF”).

| (7) | Tehnicile de atenuare a riscului operațional pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, astfel cum sunt prevăzute în normele Japoniei privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, sunt în continuare insuficiente în comparație cu obligațiile prevăzute la articolul 11 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 în ceea ce privește confirmarea la timp a termenilor unui contract derivat extrabursier, efectuarea unui exercițiu de comprimare a portofoliului și acordurile în temeiul cărora sunt reconciliate portofoliile. Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să acopere numai mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare privind obligațiile de evaluare și de soluționare a litigiilor prevăzute la articolul 11 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013, precum și cele privind cerințele de marjă prevăzute la articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în Regulamentul delegat (UE) 2016/2251. |
| --- | --- |

(7)

Tehnicile de atenuare a riscului operațional pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, astfel cum sunt prevăzute în normele Japoniei privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, sunt în continuare insuficiente în comparație cu obligațiile prevăzute la articolul 11 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 în ceea ce privește confirmarea la timp a termenilor unui contract derivat extrabursier, efectuarea unui exercițiu de comprimare a portofoliului și acordurile în temeiul cărora sunt reconciliate portofoliile. Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să acopere numai mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare privind obligațiile de evaluare și de soluționare a litigiilor prevăzute la articolul 11 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013, precum și cele privind cerințele de marjă prevăzute la articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în Regulamentul delegat (UE) 2016/2251.

| (8) | În ceea ce privește cerințele privind evaluarea tranzacțiilor și soluționarea litigiilor aplicabile instrumentelor financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, normele Japoniei privind instrumentele financiare derivate extrabursiere conțin obligații similare celor prevăzute la articolul 11 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Mai precis, secțiunea IV-2-4 din Orientările privind supravegherea conține cerințe specifice referitoare la soluționarea litigiilor aplicabile contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, iar articolul 123 din Ordonanța Cabinetului stabilește cerințele privind efectuarea evaluărilor zilnice în scopul schimburilor de marje. |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește cerințele privind evaluarea tranzacțiilor și soluționarea litigiilor aplicabile instrumentelor financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, normele Japoniei privind instrumentele financiare derivate extrabursiere conțin obligații similare celor prevăzute la articolul 11 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Mai precis, secțiunea IV-2-4 din Orientările privind supravegherea conține cerințe specifice referitoare la soluționarea litigiilor aplicabile contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, iar articolul 123 din Ordonanța Cabinetului stabilește cerințele privind efectuarea evaluărilor zilnice în scopul schimburilor de marje.

| (9) | În ceea ce privește marjele pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, cerințele obligatorii din punct de vedere juridic ale Japoniei constau într-un set de reglementări finale adoptate de JFSA, care au fost publicate la 31 martie 2016 și au intrat în vigoare la 1 septembrie 2016. Printre reglementările respective se numără Ordonanța nr. 52 a Cabinetului din 6 august 2007 privind operatorii din sectorul instrumentelor financiare, inclusiv dispozițiile suplimentare, notificările publice nr. 15, 16 și 17 din 31 martie 2016 și nr. 33 din 25 august 2017 ale Agenției pentru Servicii Financiare, Orientările generale revizuite pentru supravegherea băncilor importante etc., Orientările generale revizuite pentru supravegherea instituțiilor financiare mici și mijlocii și a instituțiilor financiare regionale, Orientările generale revizuite pentru supravegherea băncilor cooperatiste, Orientările generale revizuite pentru supravegherea operatorilor de instrumente financiare etc., Orientările generale revizuite pentru supravegherea companiilor de asigurări și Orientările generale revizuite pentru supravegherea societăților fiduciare etc. Normele aplicabile instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe mărfuri care se află sub jurisdicția METI și a MAFF reproduc setul de reglementări finale adoptate de JFSA (denumite împreună „normele Japoniei privind marja”). |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește marjele pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, cerințele obligatorii din punct de vedere juridic ale Japoniei constau într-un set de reglementări finale adoptate de JFSA, care au fost publicate la 31 martie 2016 și au intrat în vigoare la 1 septembrie 2016. Printre reglementările respective se numără Ordonanța nr. 52 a Cabinetului din 6 august 2007 privind operatorii din sectorul instrumentelor financiare, inclusiv dispozițiile suplimentare, notificările publice nr. 15, 16 și 17 din 31 martie 2016 și nr. 33 din 25 august 2017 ale Agenției pentru Servicii Financiare, Orientările generale revizuite pentru supravegherea băncilor importante etc., Orientările generale revizuite pentru supravegherea instituțiilor financiare mici și mijlocii și a instituțiilor financiare regionale, Orientările generale revizuite pentru supravegherea băncilor cooperatiste, Orientările generale revizuite pentru supravegherea operatorilor de instrumente financiare etc., Orientările generale revizuite pentru supravegherea companiilor de asigurări și Orientările generale revizuite pentru supravegherea societăților fiduciare etc. Normele aplicabile instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe mărfuri care se află sub jurisdicția METI și a MAFF reproduc setul de reglementări finale adoptate de JFSA (denumite împreună „normele Japoniei privind marja”).

| (10) | Astfel cum se prevede în normele Japoniei privind marja, instituțiile financiare care au, pentru o anumită perioadă de timp, o valoare totală medie a principalului noțional al instrumentelor financiare derivate extrabursiere egală cu sau mai mare de 300 de miliarde JPY, trebuie să facă schimb de marjă de variație zilnic în temeiul FIEA, în timp ce instituțiile financiare care se situează sub acest prag trebuie să facă schimb de marjă de variație cu „o frecvență suficientă”. Întrucât Regulamentul (UE) nr. 648/2012 prevede obligația tuturor contrapărților la o tranzacție cu instrumente financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC să facă schimb de marjă de variație zilnic, prezenta decizie ar trebui, prin urmare, să fie condiționată de schimbul zilnic de marjă de variație pentru tranzacțiile efectuate cu operatori de instrumente financiare (FIBO) și cu instituții financiare înregistrate (RFI) a căror valoare totală medie a principalului noțional al instrumentelor financiare derivate extrabursiere pentru o perioadă de un an, începând din luna aprilie cu doi ani înainte de anul în care este necesar calculul (sau cu un an înainte, dacă se calculează în decembrie), este mai mică de 300 de miliarde JPY. |
| --- | --- |

(10)

Astfel cum se prevede în normele Japoniei privind marja, instituțiile financiare care au, pentru o anumită perioadă de timp, o valoare totală medie a principalului noțional al instrumentelor financiare derivate extrabursiere egală cu sau mai mare de 300 de miliarde JPY, trebuie să facă schimb de marjă de variație zilnic în temeiul FIEA, în timp ce instituțiile financiare care se situează sub acest prag trebuie să facă schimb de marjă de variație cu „o frecvență suficientă”. Întrucât Regulamentul (UE) nr. 648/2012 prevede obligația tuturor contrapărților la o tranzacție cu instrumente financiare derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC să facă schimb de marjă de variație zilnic, prezenta decizie ar trebui, prin urmare, să fie condiționată de schimbul zilnic de marjă de variație pentru tranzacțiile efectuate cu operatori de instrumente financiare (FIBO) și cu instituții financiare înregistrate (RFI) a căror valoare totală medie a principalului noțional al instrumentelor financiare derivate extrabursiere pentru o perioadă de un an, începând din luna aprilie cu doi ani înainte de anul în care este necesar calculul (sau cu un an înainte, dacă se calculează în decembrie), este mai mică de 300 de miliarde JPY.

| (11) | În mod similar cu cerințele prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2016/2251, în temeiul normelor Japoniei privind marja, toate instituțiile financiare care agregă valorile noționale ale instrumentelor financiare derivate extrabursiere necompensate, ale instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe mărfuri necompensate, ale contractelor forward pe cursul de schimb decontate prin livrare fizică și ale swap-urilor valutare ale unui grup consolidat, excluzând tranzacțiile intragrup, pentru lunile martie, aprilie și mai cu un an înainte de anul în care calculul depășește 1,1 mii de miliarde JPY, trebuie să facă schimb de informații privind marja inițială. Normele Japoniei privind marja prevăd, de asemenea, o valoare minimă de transfer combinată a marjei inițiale și a marjei de variație de 70 de milioane JPY, în timp ce pragul prevăzut la articolul 25 din Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 este de 500 000 EUR. Având în vedere diferența marginală de valoare dintre aceste monede, sumele menționate ar trebui să fie considerate echivalente. |
| --- | --- |

(11)

În mod similar cu cerințele prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2016/2251, în temeiul normelor Japoniei privind marja, toate instituțiile financiare care agregă valorile noționale ale instrumentelor financiare derivate extrabursiere necompensate, ale instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe mărfuri necompensate, ale contractelor forward pe cursul de schimb decontate prin livrare fizică și ale swap-urilor valutare ale unui grup consolidat, excluzând tranzacțiile intragrup, pentru lunile martie, aprilie și mai cu un an înainte de anul în care calculul depășește 1,1 mii de miliarde JPY, trebuie să facă schimb de informații privind marja inițială. Normele Japoniei privind marja prevăd, de asemenea, o valoare minimă de transfer combinată a marjei inițiale și a marjei de variație de 70 de milioane JPY, în timp ce pragul prevăzut la articolul 25 din Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 este de 500 000 EUR. Având în vedere diferența marginală de valoare dintre aceste monede, sumele menționate ar trebui să fie considerate echivalente.

| (12) | Normele Japoniei privind marja se aplică aproape tuturor contractelor cu instrumente financiare derivate extrabursiere, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 7 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, cu excepția contractelor forward pe cursul de schimb decontate prin livrare fizică și a swap-urilor valutare, pentru care normele Japoniei privind marja nu stabilesc nicio cerință. Tranzacțiile de schimb valutar legate de schimbul de principal prin intermediul swap-urilor valutare sunt exceptate de la cerințele de marjă inițială. În plus, normele Japoniei privind marja nu prevăd niciun tratament specific pentru produse structurate, inclusiv pentru obligațiuni garantate și securitizări. În conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 648/2012, numai swap-urile valutare și contractele forward pe cursul de schimb sunt exceptate de la cerințele de marje inițiale și numai instrumentele financiare derivate asociate obligațiunilor garantate în scopuri de acoperire împotriva riscurilor sunt exceptate de la toate cerințele de marjă. Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să se aplice numai contractelor cu instrumente financiare derivate extrabursiere care fac obiectul cerințelor de marjă prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în normele Japoniei privind marja. |
| --- | --- |

(12)

Normele Japoniei privind marja se aplică aproape tuturor contractelor cu instrumente financiare derivate extrabursiere, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 7 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, cu excepția contractelor forward pe cursul de schimb decontate prin livrare fizică și a swap-urilor valutare, pentru care normele Japoniei privind marja nu stabilesc nicio cerință. Tranzacțiile de schimb valutar legate de schimbul de principal prin intermediul swap-urilor valutare sunt exceptate de la cerințele de marjă inițială. În plus, normele Japoniei privind marja nu prevăd niciun tratament specific pentru produse structurate, inclusiv pentru obligațiuni garantate și securitizări. În conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 648/2012, numai swap-urile valutare și contractele forward pe cursul de schimb sunt exceptate de la cerințele de marje inițiale și numai instrumentele financiare derivate asociate obligațiunilor garantate în scopuri de acoperire împotriva riscurilor sunt exceptate de la toate cerințele de marjă. Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să se aplice numai contractelor cu instrumente financiare derivate extrabursiere care fac obiectul cerințelor de marjă prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și în normele Japoniei privind marja.

| (13) | Cerințele prevăzute în normele Japoniei privind marja referitoare la calcularea marjei inițiale sunt echivalente cu cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. În mod similar cu metoda standardizată de calculare a marjei inițiale prevăzută în anexa IV la Regulamentul delegat (UE) 2016/2251, normele Japoniei privind marja permit utilizarea unui model standardizat echivalent cu cel prevăzut în anexa menționată. Alternativ, pentru calcularea marjei inițiale se pot utiliza modele interne sau ale unor părți terțe, cu condiția ca modelele respective să conțină anumiți parametri specifici, inclusiv intervale de încredere minime și perioade de risc de marjă, precum și anumite date istorice, inclusiv perioade de criză. Contrapărțile trebuie să notifice JFSA, METI sau MAFF, după caz, intenția lor de a utiliza respectivele modele interne sau modele ale unor părți terțe și trebuie să comunice orice presupuneri și ipoteze necesare, precum și orice modificări aduse acestora. |
| --- | --- |

(13)

Cerințele prevăzute în normele Japoniei privind marja referitoare la calcularea marjei inițiale sunt echivalente cu cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. În mod similar cu metoda standardizată de calculare a marjei inițiale prevăzută în anexa IV la Regulamentul delegat (UE) 2016/2251, normele Japoniei privind marja permit utilizarea unui model standardizat echivalent cu cel prevăzut în anexa menționată. Alternativ, pentru calcularea marjei inițiale se pot utiliza modele interne sau ale unor părți terțe, cu condiția ca modelele respective să conțină anumiți parametri specifici, inclusiv intervale de încredere minime și perioade de risc de marjă, precum și anumite date istorice, inclusiv perioade de criză. Contrapărțile trebuie să notifice JFSA, METI sau MAFF, după caz, intenția lor de a utiliza respectivele modele interne sau modele ale unor părți terțe și trebuie să comunice orice presupuneri și ipoteze necesare, precum și orice modificări aduse acestora.

| (14) | Cerințele prevăzute în normele Japoniei privind marja referitoare la garanțiile eligibile și la modul în care sunt deținute și segregate garanțiile respective sunt echivalente cu cele prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2016/2251. Normele Japoniei privind marja conțin, de asemenea, o listă echivalentă de garanții eligibile și impun FIBO și RFI obligația de a diversifica în mod rezonabil garanțiile pe care le colectează, inclusiv prin limitarea valorilor mobiliare cu un nivel scăzut de lichiditate pentru a se evita concentrarea garanțiilor. Cerințele prevăzute în normele Japoniei privind marja aplicabile evaluării garanțiilor sunt comparabile cu cerințele prevăzute la articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2016/2251. |
| --- | --- |

(14)

Cerințele prevăzute în normele Japoniei privind marja referitoare la garanțiile eligibile și la modul în care sunt deținute și segregate garanțiile respective sunt echivalente cu cele prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2016/2251. Normele Japoniei privind marja conțin, de asemenea, o listă echivalentă de garanții eligibile și impun FIBO și RFI obligația de a diversifica în mod rezonabil garanțiile pe care le colectează, inclusiv prin limitarea valorilor mobiliare cu un nivel scăzut de lichiditate pentru a se evita concentrarea garanțiilor. Cerințele prevăzute în normele Japoniei privind marja aplicabile evaluării garanțiilor sunt comparabile cu cerințele prevăzute la articolul 19 din Regulamentul delegat (UE) 2016/2251.

| (15) | În ceea ce privește nivelul echivalent de protecție a secretului profesional în Japonia, informațiile deținute de JFSA fac obiectul politicii în domeniul securității informațiilor a JFSA, iar angajaților JFSA li se aplică Legea privind serviciul public național, care le interzice angajaților să divulge informații care le-au fost aduse la cunoștință în cursul exercitării atribuțiilor lor. Prin urmare, atât Legea privind serviciul public național, cât și politica în domeniul securității informațiilor a JFSA oferă garanții cu privire la secretul profesional, inclusiv cu privire la protecția secretelor de afaceri comunicate de autoritățile competente părților terțe, care sunt echivalente cu cele prevăzute la titlul VIII din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Prin urmare, ar trebui să se considere că Legea privind serviciul public național și politica în domeniul securității informațiilor a JFSA oferă împreună un nivel de protecție în ceea ce privește secretul profesional care este echivalent cu cel prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește nivelul echivalent de protecție a secretului profesional în Japonia, informațiile deținute de JFSA fac obiectul politicii în domeniul securității informațiilor a JFSA, iar angajaților JFSA li se aplică Legea privind serviciul public național, care le interzice angajaților să divulge informații care le-au fost aduse la cunoștință în cursul exercitării atribuțiilor lor. Prin urmare, atât Legea privind serviciul public național, cât și politica în domeniul securității informațiilor a JFSA oferă garanții cu privire la secretul profesional, inclusiv cu privire la protecția secretelor de afaceri comunicate de autoritățile competente părților terțe, care sunt echivalente cu cele prevăzute la titlul VIII din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Prin urmare, ar trebui să se considere că Legea privind serviciul public național și politica în domeniul securității informațiilor a JFSA oferă împreună un nivel de protecție în ceea ce privește secretul profesional care este echivalent cu cel prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

| (16) | În fine, în ceea ce privește aplicarea efectivă și respectarea în mod echitabil și fără să creeze distorsiuni, astfel încât să se asigure eficacitatea supravegherii și a aplicării normelor în respectiva țară terță, JFSA dispune de competențe ample de investigare și de supraveghere pentru a evalua respectarea cerințelor de marjă aplicabile contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC. JFSA poate lua o gamă largă de măsuri de supraveghere pentru a preveni orice încălcare a cerințelor aplicabile, cum ar fi un ordin de îmbunătățire a activităților în temeiul articolului 51 din FIEA și alte măsuri de supraveghere în temeiul articolului 52 din FIEA. Prin urmare, ar trebui să se considere că măsurile respective asigură aplicarea efectivă a mecanismelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare relevante prevăzute în normele Japoniei privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, în mod echitabil și fără să creeze distorsiuni, astfel încât să se asigure eficacitatea supravegherii și a aplicării normelor. |
| --- | --- |

(16)

În fine, în ceea ce privește aplicarea efectivă și respectarea în mod echitabil și fără să creeze distorsiuni, astfel încât să se asigure eficacitatea supravegherii și a aplicării normelor în respectiva țară terță, JFSA dispune de competențe ample de investigare și de supraveghere pentru a evalua respectarea cerințelor de marjă aplicabile contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC. JFSA poate lua o gamă largă de măsuri de supraveghere pentru a preveni orice încălcare a cerințelor aplicabile, cum ar fi un ordin de îmbunătățire a activităților în temeiul articolului 51 din FIEA și alte măsuri de supraveghere în temeiul articolului 52 din FIEA. Prin urmare, ar trebui să se considere că măsurile respective asigură aplicarea efectivă a mecanismelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare relevante prevăzute în normele Japoniei privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, în mod echitabil și fără să creeze distorsiuni, astfel încât să se asigure eficacitatea supravegherii și a aplicării normelor.

| (17) | Prezenta decizie se bazează pe cerințele obligatorii din punct de vedere juridic referitoare la contractele derivate extrabursiere aplicabile la momentul adoptării prezentei decizii. Comisia, în cooperare cu ESMA, ar trebui să continue să monitorizeze cu regularitate evoluția mecanismelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare privind aceste contracte derivate extrabursiere și implementarea lor consecventă și eficace referitor la cerințele în materie de confirmare la timp, de comprimare și de reconciliere a portofoliilor, de evaluare, de soluționare a litigiilor și de marjă aplicabile contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, pe baza cărora a fost adoptată prezenta decizie. Acest lucru nu ar trebui să aducă atingere posibilității Comisiei de a efectua în orice moment o reexaminare specifică, în cazul în care evoluții relevante fac necesară reevaluarea de către Comisie a declarației de echivalență acordată prin prezenta decizie. O astfel de reevaluare poate conduce la abrogarea prezentei decizii, ceea ce ar însemna că, în mod automat, contrapărțile fac din nou obiectul tuturor cerințelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(17)

Prezenta decizie se bazează pe cerințele obligatorii din punct de vedere juridic referitoare la contractele derivate extrabursiere aplicabile la momentul adoptării prezentei decizii. Comisia, în cooperare cu ESMA, ar trebui să continue să monitorizeze cu regularitate evoluția mecanismelor juridice, de supraveghere și de punere în aplicare privind aceste contracte derivate extrabursiere și implementarea lor consecventă și eficace referitor la cerințele în materie de confirmare la timp, de comprimare și de reconciliere a portofoliilor, de evaluare, de soluționare a litigiilor și de marjă aplicabile contractelor derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o CPC, pe baza cărora a fost adoptată prezenta decizie. Acest lucru nu ar trebui să aducă atingere posibilității Comisiei de a efectua în orice moment o reexaminare specifică, în cazul în care evoluții relevante fac necesară reevaluarea de către Comisie a declarației de echivalență acordată prin prezenta decizie. O astfel de reevaluare poate conduce la abrogarea prezentei decizii, ceea ce ar însemna că, în mod automat, contrapărțile fac din nou obiectul tuturor cerințelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

| (18) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului european pentru valori mobiliare, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului european pentru valori mobiliare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În sensul articolului 13 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale Japoniei privind evaluarea și soluționarea litigiilor care se aplică tranzacțiilor reglementate ca instrumente financiare derivate extrabursiere de către Agenția pentru Servicii Financiare a Japoniei („JFSA”) sau ca instrumente financiare derivate extrabursiere pe mărfuri de către Ministerul Economiei, Comerțului și Industriei din Japonia („METI”) și de către Ministerul Agriculturii, Pădurilor și Pescuitului din Japonia („MAFF”) și care nu sunt compensate printr-o CPC sunt considerate echivalente cu cerințele corespunzătoare prevăzute la articolul 11 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, în cazul în care cel puțin una dintre contrapărțile la tranzacțiile în cauză este stabilită în Japonia și înregistrată la JFSA ca operator de instrumente financiare („FIBO”) sau ca instituție financiară înregistrată („RFI”).

Articolul 2

În sensul articolului 13 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare ale Japoniei privind schimbul de garanții care se aplică tranzacțiilor reglementate ca instrumente financiare derivate extrabursiere de către JFSA sau ca instrumente financiare derivate extrabursiere pe mărfuri de către METI și MAFF și care nu sunt compensate printr-o CPC sunt considerate echivalente cu cerințele articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | cel puțin una dintre contrapărțile la tranzacțiile în cauză este stabilită în Japonia și înregistrată la JFSA ca FIBO sau ca RFI și contrapartea respectivă face obiectul normelor Japoniei privind marja; |
| --- | --- |

(a)

cel puțin una dintre contrapărțile la tranzacțiile în cauză este stabilită în Japonia și înregistrată la JFSA ca FIBO sau ca RFI și contrapartea respectivă face obiectul normelor Japoniei privind marja;

| (b) | tranzacțiile sunt marcate la piață și marja de variație face zilnic obiectul schimbului în cazul în care contrapărțile la tranzacțiile în cauză, stabilite în Japonia, au o valoare totală medie a principalului noțional al instrumentelor financiare derivate extrabursiere pentru o perioadă de un an, începând din luna aprilie cu doi ani înainte de anul în care este necesar calculul (sau cu un an înainte, dacă se calculează în decembrie), mai mică de 300 de miliarde JPY. |
| --- | --- |

(b)

tranzacțiile sunt marcate la piață și marja de variație face zilnic obiectul schimbului în cazul în care contrapărțile la tranzacțiile în cauză, stabilite în Japonia, au o valoare totală medie a principalului noțional al instrumentelor financiare derivate extrabursiere pentru o perioadă de un an, începând din luna aprilie cu doi ani înainte de anul în care este necesar calculul (sau cu un an înainte, dacă se calculează în decembrie), mai mică de 300 de miliarde JPY.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 25 aprilie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă, obligația de compensare, registrul public, accesul la un loc de tranzacționare, contrapărțile nefinanciare și tehnicile de atenuare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate prin CPC (JO L 52, 23.2.2013, p. 11).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2016/2251 al Comisiei din 4 octombrie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare pentru tehnici de minimizare a riscului pentru contracte derivate extrabursiere care nu sunt compensate printr-o contraparte centrală (JO L 340, 15.12.2016, p. 9).

3

(4)  ESMA/2013/BS/1158, Aviz tehnic privind echivalența în materie de reglementare în țările terțe în temeiul EMIR – Japonia, raport final, Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe, 1 septembrie 2013.

4

---

| 2.5.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 115/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 115/16

---

DECIZIA (UE) 2019/685 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 18 aprilie 2019

privind valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019 (BCE/2019/10)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1), în special articolul 30,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 al Băncii Centrale Europene din 22 octombrie 2014 privind taxele de supraveghere (BCE/2014/41) (2), în special articolul 3 alineatul (1) și articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere care trebuie percepute în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 (BCE/2014/41) ar trebui să acopere, dar să nu depășească, cheltuielile suportate de Banca Centrală Europeană (BCE) în legătură cu atribuțiile de supraveghere ale acesteia în cursul perioadei de taxare relevante. Aceste cheltuieli constau în costurile legate în mod direct de atribuțiile de supraveghere ale BCE, precum supravegherea directă a entităților semnificative, monitorizarea supravegherii entităților mai puțin semnificative, îndeplinirea atribuțiilor orizontale și desfășurarea serviciilor specializate. Ele includ și costurile legate în mod indirect de atribuțiile de supraveghere ale BCE, precum serviciile furnizate de departamentele de suport ale BCE, inclusiv serviciile privind sediul, administrarea resurselor umane, servicii administrative, buget și control, servicii contabile, juridice, de comunicare și traducere, audit intern, precum și servicii statistice și de tehnologia informației. |
| --- | --- |

(1)

Valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere care trebuie percepute în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 (BCE/2014/41) ar trebui să acopere, dar să nu depășească, cheltuielile suportate de Banca Centrală Europeană (BCE) în legătură cu atribuțiile de supraveghere ale acesteia în cursul perioadei de taxare relevante. Aceste cheltuieli constau în costurile legate în mod direct de atribuțiile de supraveghere ale BCE, precum supravegherea directă a entităților semnificative, monitorizarea supravegherii entităților mai puțin semnificative, îndeplinirea atribuțiilor orizontale și desfășurarea serviciilor specializate. Ele includ și costurile legate în mod indirect de atribuțiile de supraveghere ale BCE, precum serviciile furnizate de departamentele de suport ale BCE, inclusiv serviciile privind sediul, administrarea resurselor umane, servicii administrative, buget și control, servicii contabile, juridice, de comunicare și traducere, audit intern, precum și servicii statistice și de tehnologia informației.

| (2) | Pentru a calcula taxele anuale de supraveghere de plătit corespunzătoare entităților supravegheate semnificative și grupurilor supravegheate semnificative, precum și entităților supravegheate mai puțin semnificative și grupurilor supravegheate mai puțin semnificative, costurile totale ar trebui împărțite pe baza cheltuielilor alocate funcțiilor relevante care efectuează supravegherea directă a entităților supravegheate semnificative și a grupurilor supravegheate semnificative și supravegherea indirectă a entităților supravegheate mai puțin semnificative și a grupurilor supravegheate mai puțin semnificative. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a calcula taxele anuale de supraveghere de plătit corespunzătoare entităților supravegheate semnificative și grupurilor supravegheate semnificative, precum și entităților supravegheate mai puțin semnificative și grupurilor supravegheate mai puțin semnificative, costurile totale ar trebui împărțite pe baza cheltuielilor alocate funcțiilor relevante care efectuează supravegherea directă a entităților supravegheate semnificative și a grupurilor supravegheate semnificative și supravegherea indirectă a entităților supravegheate mai puțin semnificative și a grupurilor supravegheate mai puțin semnificative.

| (3) | Valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019 ar trebui calculată ca suma următoarelor: (a) costurile anuale estimate pentru atribuțiile de supraveghere pentru 2019, pe baza bugetului BCE aprobat pentru 2019 și avându-se în vedere orice evoluții ale costurilor anuale estimate preconizate a fi suportate de BCE și cunoscute la data adoptării prezentei decizii; și (b) excedentul sau deficitul din 2018. |
| --- | --- |

(3)

Valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019 ar trebui calculată ca suma următoarelor: (a) costurile anuale estimate pentru atribuțiile de supraveghere pentru 2019, pe baza bugetului BCE aprobat pentru 2019 și avându-se în vedere orice evoluții ale costurilor anuale estimate preconizate a fi suportate de BCE și cunoscute la data adoptării prezentei decizii; și (b) excedentul sau deficitul din 2018.

| (4) | Excedentul sau deficitul ar trebui determinat prin deducerea costurilor anuale efective ale atribuțiilor de supraveghere care au fost suportate în 2018, astfel cum sunt prezentate în conturile anuale ale BCE pentru 2018 (3), din costurile anuale estimate colectate pentru 2018 prevăzute în anexa la Decizia (UE) 2018/667 a Băncii Centrale Europene (BCE/2018/12) (4). |
| --- | --- |

(4)

Excedentul sau deficitul ar trebui determinat prin deducerea costurilor anuale efective ale atribuțiilor de supraveghere care au fost suportate în 2018, astfel cum sunt prezentate în conturile anuale ale BCE pentru 2018 (3), din costurile anuale estimate colectate pentru 2018 prevăzute în anexa la Decizia (UE) 2018/667 a Băncii Centrale Europene (BCE/2018/12) (4).

| (5) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 (BCE/2014/41), valorile taxelor legate de perioade de taxare anterioare care nu erau colectabile, plățile dobânzii primite în conformitate cu articolul 14 și sumele primite sau rambursate în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din acest regulament, dacă este cazul, ar trebui de asemenea luate în calcul pentru stabilirea costurilor anuale estimate ale atribuțiilor de supraveghere pentru 2019, |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 (BCE/2014/41), valorile taxelor legate de perioade de taxare anterioare care nu erau colectabile, plățile dobânzii primite în conformitate cu articolul 14 și sumele primite sau rambursate în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din acest regulament, dacă este cazul, ar trebui de asemenea luate în calcul pentru stabilirea costurilor anuale estimate ale atribuțiilor de supraveghere pentru 2019,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii, se aplică definițiile cuprinse în Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/17) (5) și în Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 (BCE/2014/41).

5

Articolul 2

Valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019

(1)   Valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019 este de 576 020 336 EUR, calculată astfel cum este prezentat în anexa I.

(2)   Fiecare categorie de entități supravegheate și grupuri supravegheate plătește următoarele taxe anuale totale de supraveghere:

| (a) | entități supravegheate semnificative și grupuri supravegheate semnificative: 524 196 987 EUR; |
| --- | --- |

(a)

entități supravegheate semnificative și grupuri supravegheate semnificative: 524 196 987 EUR;

| (b) | entități supravegheate mai puțin semnificative și grupuri supravegheate mai puțin semnificative: 51 823 349 EUR. |
| --- | --- |

(b)

entități supravegheate mai puțin semnificative și grupuri supravegheate mai puțin semnificative: 51 823 349 EUR.

Împărțirea valorii totale a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019 de plătit pentru fiecare categorie este indicată în anexa II.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Frankfurt pe Main, 18 aprilie 2019.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  
  JO L 287, 29.10.2013, p. 63.

1

(2)  
  JO L 311, 31.10.2014, p. 23.

2

(3)  Publicate pe website-ul BCE, la adresa www.ecb.europa.eu, în februarie 2019.

3

(4)  Decizia (UE) 2018/667 a Băncii Centrale Europene din 19 aprilie 2018 privind valoarea totală a taxelor anuale de supraveghere pentru 2018 (BCE/2018/12) (JO L 111, 2.5.2018, p. 3).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene din 16 aprilie 2014 de instituire a cadrului de cooperare la nivelul Mecanismului unic de supraveghere între Banca Centrală Europeană și autoritățile naționale competente și cu autoritățile naționale desemnate (Regulamentul-cadru privind MUS) (BCE/2014/17) (JO L 141, 14.5.2014, p. 1).

5

---

ANEXA I

Calculul valorii totale a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019

| (EUR) |
| --- |
| Costuri anuale estimate pentru 2019 | 559 007 136 |
| Salarii și prestații | 264 525 116 |
| Chirie și întreținerea sediilor | 58 866 157 |
| Alte cheltuieli de funcționare | 235 615 863 |
| Excedent/deficit din 2018 | 15 332 187 |
| Sume de luat în calcul în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 (BCE/2014/41) | 1 681 013 |
| Taxe legate de perioade anterioare de taxare care nu erau colectabile | 0 |
| Plăți ale dobânzii primite în conformitate cu articolul 14 din regulamentul sus-menționat | – 9 626 |
| Sume primite sau rambursate în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul sus-menționat | 1 690 639 |
| TOTAL | 576 020 336 |

(EUR)

Costuri anuale estimate pentru 2019

559 007 136

Salarii și prestații

264 525 116

Chirie și întreținerea sediilor

58 866 157

Alte cheltuieli de funcționare

235 615 863

Excedent/deficit din 2018

15 332 187

Sume de luat în calcul în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 (BCE/2014/41)

1 681 013

Taxe legate de perioade anterioare de taxare care nu erau colectabile

0

Plăți ale dobânzii primite în conformitate cu articolul 14 din regulamentul sus-menționat

– 9 626

Sume primite sau rambursate în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul sus-menționat

1 690 639

TOTAL

576 020 336

---

ANEXA II

Împărțirea valorii totale a taxelor anuale de supraveghere pentru 2019

| (EUR) |
| --- |
| | Entități supravegheate semnificative și grupuri supravegheate semnificative | Entități supravegheate mai puțin semnificative și grupuri supravegheate mai puțin semnificative | Total |
| Costuri anuale estimate pentru 2019 | 508 696 494 | 50 310 642 | 559 007 136 |
| Excedent/deficit din 2018 | 13 952 290 | 1 379 897 | 15 332 187 |
| Sume de luat în calcul în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 (BCE/2014/41) | 1 548 203 | 132 810 | 1 681 013 |
| Taxe legate de perioade anterioare de taxare care nu erau colectabile | 0 | 0 | 0 |
| Plăți ale dobânzii primite în conformitate cu articolul 14 din regulamentul sus-menționat | – 7 918 | – 1 708 | – 9 626 |
| Sume primite sau rambursate în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul sus-menționat | 1 556 121 | 134 518 | 1 690 639 |
| TOTAL | 524 196 987 | 51 823 349 | 576 020 336 |

(EUR)

Entități supravegheate semnificative și grupuri supravegheate semnificative

Entități supravegheate mai puțin semnificative și grupuri supravegheate mai puțin semnificative

Total

Costuri anuale estimate pentru 2019

508 696 494

50 310 642

559 007 136

Excedent/deficit din 2018

13 952 290

1 379 897

15 332 187

Sume de luat în calcul în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1163/2014 (BCE/2014/41)

1 548 203

132 810

1 681 013

Taxe legate de perioade anterioare de taxare care nu erau colectabile

0

0

0

Plăți ale dobânzii primite în conformitate cu articolul 14 din regulamentul sus-menționat

– 7 918

– 1 708

– 9 626

Sume primite sau rambursate în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul sus-menționat

1 556 121

134 518

1 690 639

TOTAL

524 196 987

51 823 349

576 020 336

---