# Uradni list L 53/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 53 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6222. februar 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 53

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6222. februar 2019

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2019/287 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. februarja 2019 o izvajanju dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasen preklic preferencialov v nekaterih trgovinskih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2019/288 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. februarja 2019 o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 | 14 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2019/287 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. februarja 2019 o izvajanju dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasen preklic preferencialov v nekaterih trgovinskih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami

1

*

Uredba (EU) 2019/288 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. februarja 2019 o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020

14

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 22.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/1

---

UREDBA (EU) 2019/287 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. februarja 2019

o izvajanju dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasen preklic preferencialov v nekaterih trgovinskih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija redno sklepa trgovinske sporazume s tretjimi državami, v katerih tem državam odobri preferencialno obravnavo. Taki trgovinski sporazumi lahko vključujejo dvostranske zaščitne klavzule in druge mehanizme za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, kot so stabilizacijski mehanizmi za nekatere občutljive izdelke. Zaradi posebnih značilnosti nekaterih izdelkov, za katere se uporabljajo trgovinski sporazumi, in zaradi ranljivega položaja najbolj oddaljenih regij Unije, kot je določeno v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), so morda potrebne ad hoc določbe. |
| --- | --- |

(1)

Unija redno sklepa trgovinske sporazume s tretjimi državami, v katerih tem državam odobri preferencialno obravnavo. Taki trgovinski sporazumi lahko vključujejo dvostranske zaščitne klavzule in druge mehanizme za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, kot so stabilizacijski mehanizmi za nekatere občutljive izdelke. Zaradi posebnih značilnosti nekaterih izdelkov, za katere se uporabljajo trgovinski sporazumi, in zaradi ranljivega položaja najbolj oddaljenih regij Unije, kot je določeno v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), so morda potrebne ad hoc določbe.

| (2) | Treba je določiti postopke za zagotovitev učinkovitega izvajanja dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave. |
| --- | --- |

(2)

Treba je določiti postopke za zagotovitev učinkovitega izvajanja dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave.

| (3) | To uredbo bi bilo treba uporabljati brez poseganja v kakršne koli posebne določbe iz trgovinskih sporazumov v zvezi z zaščitnimi ukrepi in drugimi mehanizmi za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, kadar take posebne določbe niso skladne s to uredbo. Vse takšne posebne določbe bi bilo treba navesti v Prilogi k tej uredbi. Komisiji se tako ne bi smelo preprečiti, da se v prihodnjih trgovinskih sporazumih s tretjimi državami pogaja o takšnih posebnih določbah. |
| --- | --- |

(3)

To uredbo bi bilo treba uporabljati brez poseganja v kakršne koli posebne določbe iz trgovinskih sporazumov v zvezi z zaščitnimi ukrepi in drugimi mehanizmi za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, kadar take posebne določbe niso skladne s to uredbo. Vse takšne posebne določbe bi bilo treba navesti v Prilogi k tej uredbi. Komisiji se tako ne bi smelo preprečiti, da se v prihodnjih trgovinskih sporazumih s tretjimi državami pogaja o takšnih posebnih določbah.

| (4) | Zaščitne ukrepe je treba upoštevati le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in pod takimi pogoji, da to povzroči ali grozi, da bo povzročilo, resno škodo za proizvajalce Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov. Zaščitni ukrepi bi morali biti v eni od oblik iz ustreznega trgovinskega sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Zaščitne ukrepe je treba upoštevati le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in pod takimi pogoji, da to povzroči ali grozi, da bo povzročilo, resno škodo za proizvajalce Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov. Zaščitni ukrepi bi morali biti v eni od oblik iz ustreznega trgovinskega sporazuma.

| (5) | Spremljanje in pregledovanje trgovinskih sporazumov, izvajanje preiskav in po potrebi uvedba zaščitnih ukrepov bi se morali izvajati kar najbolj pregledno. |
| --- | --- |

(5)

Spremljanje in pregledovanje trgovinskih sporazumov, izvajanje preiskav in po potrebi uvedba zaščitnih ukrepov bi se morali izvajati kar najbolj pregledno.

| (6) | Države članice bi morale Komisijo obvestiti o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih bi bilo morda treba uvesti zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi morale Komisijo obvestiti o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih bi bilo morda treba uvesti zaščitne ukrepe.

| (7) | Zanesljivost statistike, ki se nanaša na celoten uvoz iz zadevnih držav v Unijo, je bistvena za ugotovitev, ali so bili izpolnjeni pogoji za uvedbo zaščitnih ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

Zanesljivost statistike, ki se nanaša na celoten uvoz iz zadevnih držav v Unijo, je bistvena za ugotovitev, ali so bili izpolnjeni pogoji za uvedbo zaščitnih ukrepov.

| (8) | Pozorno spremljanje morebitnih občutljivih izdelkov bi moralo olajšati pravočasne odločitve glede morebitnega začetka preiskav in poznejše uvedbe zaščitnih ukrepov. Zato bi morala Komisija redno spremljati uvoz vseh občutljivih izdelkov, in sicer od datuma začasne uporabe ustreznega trgovinskega sporazuma ali pa datuma začetka veljavnosti ustreznega trgovinskega sporazuma, če začasna uporaba ni predvidena. Spremljanje bi bilo treba razširiti na druge izdelke ali sektorje, če ustrezna industrija Unije Komisiji predloži ustrezno utemeljeno zahtevo. |
| --- | --- |

(8)

Pozorno spremljanje morebitnih občutljivih izdelkov bi moralo olajšati pravočasne odločitve glede morebitnega začetka preiskav in poznejše uvedbe zaščitnih ukrepov. Zato bi morala Komisija redno spremljati uvoz vseh občutljivih izdelkov, in sicer od datuma začasne uporabe ustreznega trgovinskega sporazuma ali pa datuma začetka veljavnosti ustreznega trgovinskega sporazuma, če začasna uporaba ni predvidena. Spremljanje bi bilo treba razširiti na druge izdelke ali sektorje, če ustrezna industrija Unije Komisiji predloži ustrezno utemeljeno zahtevo.

| (9) | Prav tako je treba določiti roke za začetek preiskav in za ugotavljanje primernosti zaščitnih ukrepov z namenom zagotoviti, da se tako ugotavljanje opravi hitro, s čimer se poveča pravna varnost za zadevne gospodarske subjekte. |
| --- | --- |

(9)

Prav tako je treba določiti roke za začetek preiskav in za ugotavljanje primernosti zaščitnih ukrepov z namenom zagotoviti, da se tako ugotavljanje opravi hitro, s čimer se poveča pravna varnost za zadevne gospodarske subjekte.

| (10) | Pred uporabo kakršnega koli zaščitnega ukrepa bi bilo treba opraviti preiskavo, vendar bi Komisija morala imeti možnost, da v kritičnih okoliščinah uporabi začasne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(10)

Pred uporabo kakršnega koli zaščitnega ukrepa bi bilo treba opraviti preiskavo, vendar bi Komisija morala imeti možnost, da v kritičnih okoliščinah uporabi začasne zaščitne ukrepe.

| (11) | Zaščitni ukrepi bi se morali uporabljati le v obsegu in v takšnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in olajšanje prilagoditve. Določiti bi bilo treba najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in ponovnega pregleda takih ukrepov. |
| --- | --- |

(11)

Zaščitni ukrepi bi se morali uporabljati le v obsegu in v takšnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in olajšanje prilagoditve. Določiti bi bilo treba najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in ponovnega pregleda takih ukrepov.

| (12) | Komisija bi morala začeti posvetovanja z zadevnimi državami, na katere vplivajo zaščitni ukrepi, če to zahtevajo trgovinski sporazumi, katerih pogodbenice so. |
| --- | --- |

(12)

Komisija bi morala začeti posvetovanja z zadevnimi državami, na katere vplivajo zaščitni ukrepi, če to zahtevajo trgovinski sporazumi, katerih pogodbenice so.

| (13) | Za spremembe Priloge k tej uredbi bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU glede dodajanja ali črtanja vnosov v zvezi s: trgovinskim sporazumom; kakršnimi koli posebnimi določbami iz trgovinskega sporazuma, ki se nanašajo na zaščitne ukrepe ali druge mehanizme za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, ki ni v skladu s to uredbo; kakršnimi koli izdelki, ki jih trgovinski sporazum določa kot občutljive; ali kakršnimi koli določbami o posebnih pravilih za druge mehanizme. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (2). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(13)

Za spremembe Priloge k tej uredbi bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU glede dodajanja ali črtanja vnosov v zvezi s: trgovinskim sporazumom; kakršnimi koli posebnimi določbami iz trgovinskega sporazuma, ki se nanašajo na zaščitne ukrepe ali druge mehanizme za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, ki ni v skladu s to uredbo; kakršnimi koli izdelki, ki jih trgovinski sporazum določa kot občutljive; ali kakršnimi koli določbami o posebnih pravilih za druge mehanizme. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (2). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (14) | Izvajanje dvostranskih zaščitnih klavzul ali drugih mehanizmov in vzpostavitev preglednih meril za začasno opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave iz trgovinskih sporazumov zahteva enotne pogoje za sprejetje začasnih in dokončnih zaščitnih ukrepov, uvedbo ukrepov predhodnega nadzora, zaključek preiskave brez ukrepov ter začasno opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave. |
| --- | --- |

(14)

Izvajanje dvostranskih zaščitnih klavzul ali drugih mehanizmov in vzpostavitev preglednih meril za začasno opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave iz trgovinskih sporazumov zahteva enotne pogoje za sprejetje začasnih in dokončnih zaščitnih ukrepov, uvedbo ukrepov predhodnega nadzora, zaključek preiskave brez ukrepov ter začasno opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave.

| (15) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (16) | Za sprejetje ukrepov predhodnega nadzora in začasnih zaščitnih ukrepov bi bilo treba glede na učinke teh ukrepov in njihovo zaporedno logiko v zvezi s sprejetjem dokončnih zaščitnih ukrepov uporabiti svetovalni postopek. Za uvedbo dokončnih zaščitnih ukrepov in za ponovni pregled takih ukrepov bi bilo treba uporabiti postopek pregleda. |
| --- | --- |

(16)

Za sprejetje ukrepov predhodnega nadzora in začasnih zaščitnih ukrepov bi bilo treba glede na učinke teh ukrepov in njihovo zaporedno logiko v zvezi s sprejetjem dokončnih zaščitnih ukrepov uporabiti svetovalni postopek. Za uvedbo dokončnih zaščitnih ukrepov in za ponovni pregled takih ukrepov bi bilo treba uporabiti postopek pregleda.

| (17) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz nujnih razlogov, če bi v ustrezno utemeljenih primerih zamuda pri uvajanju začasnih zaščitnih ukrepov povzročila škodo, ki bi bila težko popravljiva, ali da se preprečijo negativni učinki na trg Unije zaradi povečanja uvoza. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz nujnih razlogov, če bi v ustrezno utemeljenih primerih zamuda pri uvajanju začasnih zaščitnih ukrepov povzročila škodo, ki bi bila težko popravljiva, ali da se preprečijo negativni učinki na trg Unije zaradi povečanja uvoza.

| (18) | Treba bi bilo urediti ravnanje z zaupnimi informacijami, tako da ne pride do razkritja poslovnih skrivnosti. |
| --- | --- |

(18)

Treba bi bilo urediti ravnanje z zaupnimi informacijami, tako da ne pride do razkritja poslovnih skrivnosti.

| (19) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo o izvajanju trgovinskih sporazumov iz Priloge k tej uredbi ter o uporabi zaščitnih ukrepov – |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo o izvajanju trgovinskih sporazumov iz Priloge k tej uredbi ter o uporabi zaščitnih ukrepov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba vsebuje določbe za izvajanje dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave iz trgovinskih sporazumov, sklenjenih med Unijo in eno ali več tretjimi državami ter navedenih v Prilogi k tej uredbi.

Te določbe se uporabljajo brez poseganja v kakršne koli posebne določbe iz trgovinskih sporazumov, navedene v Prilogi, v zvezi z dvostranskimi zaščitnimi klavzulami ali drugimi mehanizmi za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, kadar takšne določbe niso skladne s to uredbo.

Ta uredba Komisiji zato ne preprečuje, da se v prihodnjih trgovinskih sporazumih pogaja o takšnih posebnih določbah.

2.   Člen 194 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) se še naprej uporablja za uporabo zaščitnih ukrepov za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave iz trgovinskih sporazumov, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami, ki niso navedeni v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (1) | „sporazum“ pomeni trgovinski sporazum, naveden v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

„sporazum“ pomeni trgovinski sporazum, naveden v Prilogi k tej uredbi;

| (2) | „dvostranska zaščitna klavzula“ pomeni določbo o začasni opustitvi tarifnih preferencialov, ki je določena v sporazumu; |
| --- | --- |

(2)

„dvostranska zaščitna klavzula“ pomeni določbo o začasni opustitvi tarifnih preferencialov, ki je določena v sporazumu;

| (3) | „zainteresirane strani“ pomeni strani, na katere vpliva uvoz izdelka; |
| --- | --- |

(3)

„zainteresirane strani“ pomeni strani, na katere vpliva uvoz izdelka;

| (4) | „industrija Unije“ pomeni celoto proizvajalcev Unije, ki proizvajajo podoben ali neposredno konkurenčen izdelek in delujejo na ozemlju Unije, ali proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka predstavlja večji delež celotne proizvodnje tega izdelka v Uniji; kadar je podoben ali neposredno konkurenčen izdelek zgolj eden od več izdelkov, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije, se industrija Unije opredeli glede na specifične operacije, ki so del proizvodnje podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka; |
| --- | --- |

(4)

„industrija Unije“ pomeni celoto proizvajalcev Unije, ki proizvajajo podoben ali neposredno konkurenčen izdelek in delujejo na ozemlju Unije, ali proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka predstavlja večji delež celotne proizvodnje tega izdelka v Uniji; kadar je podoben ali neposredno konkurenčen izdelek zgolj eden od več izdelkov, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije, se industrija Unije opredeli glede na specifične operacije, ki so del proizvodnje podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka;

| (5) | „resna škoda“ pomeni znatno splošno poslabšanje položaja industrije Unije; |
| --- | --- |

(5)

„resna škoda“ pomeni znatno splošno poslabšanje položaja industrije Unije;

| (6) | „tveganje za nastanek resne škode“ pomeni resno škodo, ki je nedvomno neizogibna, ugotovitev, da obstaja, pa temelji na preverljivih informacijah; |
| --- | --- |

(6)

„tveganje za nastanek resne škode“ pomeni resno škodo, ki je nedvomno neizogibna, ugotovitev, da obstaja, pa temelji na preverljivih informacijah;

| (7) | „občutljiv izdelek“ pomeni izdelek, ki je v posameznem sporazumu opredeljen kot sorazmerno bolj občutljiv na nenadno povečanje uvoza kot drugi izdelki; |
| --- | --- |

(7)

„občutljiv izdelek“ pomeni izdelek, ki je v posameznem sporazumu opredeljen kot sorazmerno bolj občutljiv na nenadno povečanje uvoza kot drugi izdelki;

| (8) | „prehodno obdobje“ pomeni obdobje 10 let od začetka veljavnosti sporazuma, razen če ni drugače opredeljeno v ustreznem sporazumu; |
| --- | --- |

(8)

„prehodno obdobje“ pomeni obdobje 10 let od začetka veljavnosti sporazuma, razen če ni drugače opredeljeno v ustreznem sporazumu;

| (9) | „zadevna država“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica sporazuma. |
| --- | --- |

(9)

„zadevna država“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica sporazuma.

Člen 3

Načela

1.   Zaščitni ukrep se lahko uvede v skladu s to uredbo, kadar se izdelek s poreklom iz zadevne države uvozi v Unijo:

| (a) | v tako povečanih količinah, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in |
| --- | --- |

(a)

v tako povečanih količinah, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in

| (b) | pod takimi pogoji, da povzroča ali bi lahko povzročil resno škodo industriji Unije, ter |
| --- | --- |

(b)

pod takimi pogoji, da povzroča ali bi lahko povzročil resno škodo industriji Unije, ter

| (c) | je povečan uvoz posledica učinka obveznosti, ki izhajajo iz zadevnega sporazuma, vključno zmanjšanja ali odprave carine na ta izdelek. |
| --- | --- |

(c)

je povečan uvoz posledica učinka obveznosti, ki izhajajo iz zadevnega sporazuma, vključno zmanjšanja ali odprave carine na ta izdelek.

2.   Zaščitni ukrep je lahko v eni od naslednjih oblik:

| (a) | opustitev nadaljnjega znižanja carinske stopnje za zadevni izdelek, kakor je določena na seznamu za odpravo tarif v sporazumu z zadevno državo; |
| --- | --- |

(a)

opustitev nadaljnjega znižanja carinske stopnje za zadevni izdelek, kakor je določena na seznamu za odpravo tarif v sporazumu z zadevno državo;

| (b) | zvišanje carinske stopnje za zadevni izdelek na raven, ki ne presega nižje od naslednjih dveh stopenj:






  (i) | carinska stopnja za državo z največjimi ugodnostmi za zadevni izdelek, veljavna v trenutku sprejetja zaščitnega ukrepa, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

zvišanje carinske stopnje za zadevni izdelek na raven, ki ne presega nižje od naslednjih dveh stopenj:

(i)

carinska stopnja za državo z največjimi ugodnostmi za zadevni izdelek, veljavna v trenutku sprejetja zaščitnega ukrepa, ali

| (ii) | osnovna carinska stopnja, kakor je določena na seznamu za odpravo tarif v sporazumu, sklenjenem z zadevno državo. |
| --- | --- |

(ii)

osnovna carinska stopnja, kakor je določena na seznamu za odpravo tarif v sporazumu, sklenjenem z zadevno državo.

Člen 4

Spremljanje

1.   Komisija za vsak sporazum redno spremlja gibanje statistike o uvozu kakršnih koli občutljivih izdelkov, navedenih v Prilogi k tej uredbi. V ta namen Komisija redno sodeluje z državami članicami in industrijo Unije ter si z njimi redno izmenjuje podatke.

2.   Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve zadevne industrije Unije lahko Komisija obseg spremljanja iz odstavka 1 razširi na kakršne koli izdelke ali sektorje, ki niso navedeni v Prilogi.

3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju glede statistike o uvozu občutljivih izdelkov in kakršnih koli izdelkih ali sektorjih, na katere je bilo spremljanje razširjeno.

Člen 5

Začetek preiskave

1.   Preiskavo začne Komisija na zahtevo države članice, katere koli fizične ali pravne osebe, ki deluje v imenu industrije Unije, ali katerega koli združenja brez pravne osebnosti, ki deluje v imenu industrije Unije, ali na lastno pobudo, kadar je dovolj dokazov prima facie o resni škodi ali tveganju za nastanek resne škode za industrijo Unije, kot so opredeljeni na podlagi dejavnikov iz člena 6(5).

2.   Zahteve za začetek preiskave lahko skupaj predložijo tudi industrija Unije ali katera koli fizična ali pravna oseba, ki deluje v imenu industrije Unije, ali katero koli združenje brez pravne osebnosti, ki deluje v imenu industrije Unije, in sindikati. Poleg tega lahko sindikati podprejo zahteve za začetek preiskave. To ne vpliva na pravico industrije Unije, da zahtevo umakne.

3.   Zahteve za začetek preiskave morajo vsebovati naslednje informacije:

| (a) | stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka tako v absolutnem kot relativnem smislu; |
| --- | --- |

(a)

stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka tako v absolutnem kot relativnem smislu;

| (b) | delež domačega trga, ki ga prevzame povečani uvoz, ter spremembe v zvezi z industrijo Unije glede stopnje prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgub ter zaposlenosti. |
| --- | --- |

(b)

delež domačega trga, ki ga prevzame povečani uvoz, ter spremembe v zvezi z industrijo Unije glede stopnje prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgub ter zaposlenosti.

4.   Obseg izdelka, ki je predmet preiskave, lahko zajema eno ali več tarifnih postavk ali enega ali več podsegmentov ene ali več tarifnih postavk, odvisno od posebnih tržnih okoliščin, ali lahko sledi kakršni koli delitvi izdelka, ki se običajno uporablja v industriji Unije.

5.   Preiskava se lahko začne tudi v primeru nenadnega povečanja uvoza v eni ali več državah članicah, pod pogojem, da je dovolj dokazov prima facie o resni škodi ali tveganju za nastanek resne škode za industrijo Unije, kot so opredeljeni na podlagi dejavnikov iz člena 6(5).

6.   Komisija državam članicam pred začetkom preiskave zagotovi kopijo zahteve za začetek preiskave. Kadar namerava Komisija v skladu z odstavkom 1 začeti preiskavo na lastno pobudo, državam članicam zagotovi informacije, ko odloči, da je treba začeti to preiskavo.

7.   Kadar Komisija meni, da obstaja dovolj dokazov prima facie, ki upravičujejo začetek preiskave, začne preiskavo in obvestilo o začetku preiskave (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) objavi v Uradnem listu Evropske unije. Preiskava se začne v enem mesecu po tem, ko Komisija prejme zahtevo v skladu z odstavkom 1.

8.   Obvestilo o začetku mora vsebovati naslednje elemente:

| (a) | povzetek informacij, ki jih je prejela Komisija, in zahtevo, da se vse ustrezne informacije sporočijo Komisiji; |
| --- | --- |

(a)

povzetek informacij, ki jih je prejela Komisija, in zahtevo, da se vse ustrezne informacije sporočijo Komisiji;

| (b) | obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani predstavijo svoja stališča v pisni obliki in Komisiji predložijo informacije, če naj bi se taka stališča in informacije upoštevale med preiskavo; |
| --- | --- |

(b)

obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani predstavijo svoja stališča v pisni obliki in Komisiji predložijo informacije, če naj bi se taka stališča in informacije upoštevale med preiskavo;

| (c) | obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani pri Komisiji zaprosijo za zaslišanje v skladu s členom 6(9). |
| --- | --- |

(c)

obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani pri Komisiji zaprosijo za zaslišanje v skladu s členom 6(9).

Člen 6

Izvajanje preiskav

1.   Komisija začne preiskavo po objavi obvestila o začetku v skladu s členom 5(7) in (8).

2.   Komisija lahko od držav članic zahteva, da podajo informacije, države članice pa storijo vse potrebno, da ugodijo vsakršni tovrstni zahtevi. Če so zahtevane informacije v splošnem interesu in niso zaupne v smislu člena 12, se dodajo dokumentaciji, ki ni zaupna, kakor je določeno v odstavku 8 tega člena.

3.   Kadar je to mogoče, se preiskava konča v šestih mesecih od datuma, ko je obvestilo o začetku objavljeno v Uradnem listu Evropske unije. Ta rok se lahko podaljša za dodatno obdobje treh mesecev v izjemnih okoliščinah, kot so udeleženost nenavadno visokega števila zainteresiranih strani ali zapletene tržne razmere. Komisija vse zainteresirane strani uradno obvesti o vsakršnem tovrstnem podaljšanju in pojasni razloge zanj.

4.   Komisija pridobi vse informacije, ki so po njenem mnenju potrebne za ugotovitev pogojev iz člena 3(1), in jih po potrebi preveri.

5.   Komisija oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež domačega trga, ki ga je prevzel povečan uvoz, ter spremembe v zvezi z industrijo Unije glede stopnje prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgube ter zaposlenosti. Ta seznam ni izčrpen in Komisija lahko pri ugotavljanju obstoja resne škode ali tveganja za nastanek resne škode upošteva tudi druge ustrezne dejavnike, kot so zaloge, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok, raven tržnih deležev in drugi dejavniki, ki povzročajo ali so morda povzročili resno škodo ali grozijo, da bodo povzročili resno škodo za industrijo Unije.

6.   Zainteresirane strani, ki so predložile informacije v skladu s točko (b) člena 5(8), in predstavniki zadevne države lahko na pisno zahtevo pregledajo vse informacije, ki jih je pridobila Komisija v zvezi s preiskavo, razen internih dokumentov, ki so jih pripravili organi Unije ali organi držav članic, pod pogojem, da so te informacije relevantne za predstavitev njihovega primera, niso zaupne v smislu člena 12 in jih Komisija uporablja v preiskavi. Zainteresirane strani lahko tudi sporočijo svoja stališča o teh informacijah. Komisija ta stališča upošteva, kadar obstaja dovolj dokazov prima facie v njihovo podporo.

7.   Komisija zagotovi, da so vsi podatki in statistika, ki se uporabljajo pri preiskavi, reprezentativni, razpoložljivi, izčrpni, pregledni in preverljivi.

8.   Takoj ko se vzpostavi potrebni tehnični okvir, Komisija zagotovi z geslom zaščiten spletni dostop do nezaupne dokumentacije (v nadaljnjem besedilu: spletna platforma), ki ga upravlja in prek katerega se posredujejo vse relevantne informacije, ki niso zaupne v smislu člena 12. Zainteresiranim stranem, državam članicam in Evropskemu parlamentu se zagotovi dostop do spletne platforme.

9.   Komisija zainteresirane strani zasliši, zlasti kadar so vložile pisni zahtevek v obdobju, določenem v obvestilu o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, iz katerega je razvidno, da bo izid preiskave verjetno vplival nanje in da obstajajo posebni razlogi za njihovo ustno zaslišanje. Komisija zainteresirane strani zasliši tudi večkrat, če obstajajo posebni razlogi za to.

10.   Komisija omogoča lažji dostop do preiskave za raznolike in razdrobljene industrijske sektorje, ki jih sestavljajo predvsem mala in srednja podjetja (MSP), s pomočjo temu namenjene službe za podporo MSP, na primer z ozaveščanjem, zagotavljanjem splošnih informacij in pojasnil o postopkih ter o tem, kako se predloži zahteva, s pripravo standardnih vprašalnikov v vseh uradnih jezikih Unije in z odgovarjanjem na splošna vprašanja, ki ne zadevajo posameznega primera. Služba za podporo MSP da na voljo standardne obrazce za predložitev statistike za običajne namene in vprašalnike.

11.   Kadar informacije niso podane v rokih, ki jih določi Komisija, ali kadar je preiskava znatno ovirana, lahko Komisija sprejme sklep na podlagi razpoložljivih dejstev. Kadar Komisija ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran ali tretja stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, teh informacij ne upošteva in lahko uporabi razpoložljiva dejstva.

12.   Komisija ima vzpostavljen urad pooblaščenca za zaslišanje, katerega pristojnosti in odgovornosti se določijo v mandatu, ki ga sprejme Komisija, in ki zagotavlja dejansko izvajanje procesnih pravic zainteresiranih strani.

13.   Komisija zadevno državo ali države pisno uradno obvesti o začetku preiskave.

Člen 7

Ukrepi Predhodnega nadzora

1.   Komisija lahko sprejme ukrepe predhodnega nadzora v zvezi z uvozom izdelka iz zadevne države, kadar so gibanja na področju uvoza tega izdelka takšna, da bi lahko privedla do enega od položajev iz členov 3 in 5. Ti ukrepi predhodnega nadzora se sprejmejo z izvedbenimi akti v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(2).

2.   Trajanje veljavnosti ukrepov predhodnega nadzora je omejeno. Če ni določeno drugače, prenehajo veljati ob koncu drugega šestmesečnega obdobja, ki sledi prvemu šestmesečnemu obdobju po uvedbi teh ukrepov.

Člen 8

Uvedba začasnih zaščitnih ukrepov

1.   Komisija sprejme začasne zaščitne ukrepe v kritičnih okoliščinah, kadar bi zamuda verjetno povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, zaradi česar je nujno takojšnje ukrepanje, in sicer v skladu s predhodno ugotovitvijo Komisije na podlagi dejavnikov iz člena 6(5), da obstaja dovolj dokazov prima facie, da se izdelek s poreklom iz zadevne države uvaža:

| (a) | v tako povečanih količinah, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in |
| --- | --- |

(a)

v tako povečanih količinah, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in

| (b) | pod takimi pogoji, da povzroča ali bi lahko povzročil resno škodo za industrijo Unije, ter |
| --- | --- |

(b)

pod takimi pogoji, da povzroča ali bi lahko povzročil resno škodo za industrijo Unije, ter

| (c) | je povečanje uvoza posledica znižanja ali odprave carin za ta izdelek. |
| --- | --- |

(c)

je povečanje uvoza posledica znižanja ali odprave carin za ta izdelek.

Ti začasni zaščitni ukrepi se sprejmejo z izvedbenimi akti v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(2).

2.   V ustrezno utemeljenih nujnih primerih, kadar država članica zahteva takojšnje ukrepanje s strani Komisije in kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 tega člena, Komisija v skladu s postopkom iz člena 17(4) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj. Komisija sprejme sklep v petih delovnih dneh po prejemu zahteve.

3.   Začasni zaščitni ukrepi se ne uporabljajo več kot 200 koledarskih dni.

4.   Kadar se začasni zaščitni ukrepi razveljavijo, ker preiskava pokaže, da pogoji iz člena 3(1) niso izpolnjeni, se kakršna koli carina, obračunana na podlagi teh začasnih zaščitnih ukrepov, samodejno povrne.

5.   Začasni zaščitni ukrepi se uporabljajo za vsak izdelek, ki se da v prosti promet po datumu začetka veljavnosti teh ukrepov. Vendar ti ukrepi ne preprečujejo, da se v prosti promet sprostijo izdelki, ki so že na poti v Unijo, kadar ni mogoče spremeniti kraja namembnosti teh izdelkov.

Člen 9

Zaključek preiskave in postopka brez ukrepov

1.   Kadar preiskava privede do ugotovitve, da pogoji iz člena 3(1) niso izpolnjeni, Komisija objavi sklep o zaključku preiskave in postopka v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(3).

2.   Komisija objavi poročilo, ki vsebuje njene ugotovitve in utemeljene sklepe v zvezi z vsemi relevantnimi vprašanji, ki se nanašajo na dejansko in pravno stanje, ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 12.

Člen 10

Uvedba dokončnih zaščitnih ukrepov

1.   Kadar preiskava privede do ugotovitve, da so pogoji iz člena 3(1) izpolnjeni, lahko Komisija sprejme dokončne zaščitne ukrepe v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(3).

2.   Komisija objavi poročilo s povzetkom bistvenih dejstev in premislekov, relevantnih za ugotovitev, ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 12.

Člen 11

Trajanje in pregled zaščitnih ukrepov

1.   Zaščitni ukrep velja samo za obdobje, ki je potrebno za preprečitev ali odpravo resne škode za industrijo Unije in olajšanje prilagoditve. To obdobje ne presega dveh let, razen če se podaljša na podlagi odstavka 2.

2.   Začetno trajanje zaščitnega ukrepa iz odstavka 1 se lahko podaljša za največ dve leti, pod pogojem, da je zaščitni ukrep še vedno potreben za preprečitev ali odpravo resne škode za industrijo Unije ter obstajajo dokazi o prilagajanju industrije Unije.

3.   Katera koli država članica, katera koli fizična ali pravna oseba, ki deluje v imenu industrije Unije, ali katero koli združenje brez pravne osebnosti, ki deluje v imenu industrije Unije, lahko zahteva podaljšanje iz odstavka 2 tega člena. V takšnem primeru Komisija, preden odloči o podaljšanju, opravi pregled, da preišče, ali so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 tega člena, ob upoštevanju dejavnikov iz člena 6(5). Komisija lahko začne takšen pregled na lastno pobudo, če je dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 tega člena. Zaščitni ukrep ostane v veljavi, dokler ni znan rezultat tega pregleda.

4.   Obvestilo o začetku pregleda iz odstavka 3 tega člena se objavi v skladu s členom 5(7) in (8). Pregled se opravi v skladu s členom 6.

5.   Kakršen koli sklep o podaljšanju v skladu z odstavkom 2 tega člena se izvede v skladu s členoma 9 in 10.

6.   Skupno trajanje zaščitnega ukrepa ne presega štirih let, vključno z obdobjem uporabe kakršnih koli začasnih zaščitnih ukrepov, začetnim obdobjem uporabe in kakršnim koli njegovim podaljšanjem.

Člen 12

Zaupnost

1.   Informacije, prejete v skladu s to uredbo, se uporabljajo samo za namen, za katerega so bile zahtevane.

2.   Zaupne informacije in informacije, predložene na zaupni osnovi, ki so prejete v skladu s to uredbo, se ne razkrijejo brez izrecnega soglasja predložitelja takih informacij.

3.   V vsaki zahtevi za zaupno obravnavo so navedeni razlogi za zaupnost informacij. Zainteresirane strani, ki predložijo zaupne informacije, morajo predložiti njihove povzetke, ki niso zaupni. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da dovoljujejo smiselno razumevanje vsebine zaupnih informacij. V izjemnih okoliščinah lahko take zainteresirane strani navedejo, da informacij ni možno povzeti. V takih primerih zainteresirana stran predloži izjavo o razlogih, zakaj povzetek ni mogoč. Vendar, če se izkaže, da zahteva za zaupno obravnavo ni upravičena, in če predložitelj informacij teh ne želi niti objaviti niti dovoliti njihovega razkritja v splošnem ali kot povzetek, se zadevne informacije lahko ne upoštevajo.

4.   Informacije se v vsakem primeru štejejo za zaupne, če je verjetno, da bi njihovo razkritje bistveno škodovalo predložitelju ali viru takih informacij.

5.   Odstavki 1 do 4 ne izključujejo sklicevanja organov Unije na splošne informacije in zlasti na razloge, zaradi katerih so bile sprejete odločitve v skladu s to uredbo. Vendar organi Unije upoštevajo zakonite interese zadevnih fizičnih in pravnih oseb, da se njihove poslovne skrivnosti ne razkrijejo.

Člen 13

Poročilo

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o uporabi, izvajanju in izpolnjevanju obveznosti iz vsakega sporazuma, vključno glede poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, če sporazum vsebuje tako poglavje, in iz te uredbe.

2.   V poročilo se med drugim vključijo informacije o uporabi vseh začasnih in dokončnih zaščitnih ukrepov, vseh ukrepih predhodnega nadzora, vseh regionalnih nadzornih in zaščitnih ukrepov, o zaključku vseh preiskav ali postopkov brez ukrepov ter informacije o dejavnostih različnih organov, odgovornih za izvajanje sporazuma, in o dejavnostih notranjih svetovalnih skupin.

3.   V poročilu se poda povzetek statistike in gibanja trgovine z vsako zadevno državo.

4.   Evropski parlament lahko v dveh mesecih od predložitve poročila Komisije povabi Komisijo na sejo svojega pristojnega odbora, da predstavi in pojasni kakršna koli vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe.

5.   Najpozneje tri mesece po predložitvi poročila Evropskemu parlamentu in Svetu ga Komisija objavi.

Člen 14

Drugi mehanizmi in merila za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave

1.   Kadar sporazum določa druge mehanizme ali merila, ki omogočajo začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave za določene izdelke, kot je na primer stabilizacijski mehanizem v povezavi z najbolj oddaljenimi regijami Unije, Komisija, kadar so izpolnjeni pogoji iz ustreznega sporazuma, sprejme izvedbene akte za:

| (a) | opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave za zadevni izdelek ali za potrditev, da ta opustitev ni uvedena; |
| --- | --- |

(a)

opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave za zadevni izdelek ali za potrditev, da ta opustitev ni uvedena;

| (b) | ponovno uvedbo tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, kadar so izpolnjeni pogoji iz ustreznega sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

ponovno uvedbo tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, kadar so izpolnjeni pogoji iz ustreznega sporazuma;

| (c) | prilagoditev opustitve zaradi uskladitve s pogoji iz ustreznega sporazuma ali |
| --- | --- |

(c)

prilagoditev opustitve zaradi uskladitve s pogoji iz ustreznega sporazuma ali

| (d) | izvedbo katerega koli drugega ukrepa, določenega v ustreznem sporazumu. |
| --- | --- |

(d)

izvedbo katerega koli drugega ukrepa, določenega v ustreznem sporazumu.

Ti akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(3).

2.   Kadar bi v ustrezno utemeljenih nujnih primerih zamuda pri ukrepanju iz odstavka 1 tega člena povzročila škodo, ki bi bila težko popravljiva, ali za preprečitev negativnih učinkov na razmere na trgu Unije, zlasti kot rezultat povečanja uvoza, ali v drugih primerih, določenih v ustreznem sporazumu, Komisija v skladu s postopkom iz člena 17(4) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj.

Člen 15

Delegirani akti

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16, da spremeni Prilogo zaradi dodajanja ali črtanja vnosov v zvezi s:

| (a) | sporazumom; |
| --- | --- |

(a)

sporazumom;

| (b) | katerimi koli posebnimi določbami iz drugega pododstavka člena 1(1); |
| --- | --- |

(b)

katerimi koli posebnimi določbami iz drugega pododstavka člena 1(1);

| (c) | katerimi koli občutljivimi izdelki; |
| --- | --- |

(c)

katerimi koli občutljivimi izdelki;

| (d) | katerimi koli določbami o posebnih pravilih za druge mehanizme iz člena 14, ki po potrebi med drugim zadevajo spremljanje, roke za preiskave in poročanje. |
| --- | --- |

(d)

katerimi koli določbami o posebnih pravilih za druge mehanizme iz člena 14, ki po potrebi med drugim zadevajo spremljanje, roke za preiskave in poročanje.

Člen 16

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 15 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 14. marca 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 15 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 15, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 17

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 3(1) Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 4 navedene uredbe.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. februarja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 28. januarja 2019.

1

(2)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

2

(3)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

4

(5)  Uredba (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (UL L 83, 27.3.2015, str. 16).

5

---

PRILOGA

POSEBNE DOLOČBE IZ SPORAZUMOV, KI SE IZVAJAJO S TO UREDBO

Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur

| Datum začetka uporabe | xx/xx/xxxx |
| --- | --- |
| Dvostranska zaščitna klavzula | Člen 3.10 (Uporaba dvostranskega zaščitnega ukrepa) |
| Posebne določbe iz sporazuma: | Točka (b) člena 3.9:







  „(b) | ‚prehodno obdobje‘ pomeni obdobje 10 let od začetka veljavnosti tega sporazuma.“ |

Datum začetka uporabe

xx/xx/xxxx

Dvostranska zaščitna klavzula

Člen 3.10 (Uporaba dvostranskega zaščitnega ukrepa)

Posebne določbe iz sporazuma:

Točka (b) člena 3.9:

„(b)

‚prehodno obdobje‘ pomeni obdobje 10 let od začetka veljavnosti tega sporazuma.“

Člen 3.11(5):

| „5. | Pogodbenici ne smeta uporabljati dvostranskega zaščitnega ukrepa, kot je določen v odstavku 1 člena 3.10 (Uporaba dvostranskega zaščitnega ukrepa): |
| --- | --- |

„5.

Pogodbenici ne smeta uporabljati dvostranskega zaščitnega ukrepa, kot je določen v odstavku 1 člena 3.10 (Uporaba dvostranskega zaščitnega ukrepa):

...

| (c) | po koncu prehodnega obdobja, razen s soglasjem druge pogodbenice.“ |
| --- | --- |

(c)

po koncu prehodnega obdobja, razen s soglasjem druge pogodbenice.“

Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam

| Datum začetka uporabe | xx/xx/xxxx |
| --- | --- |
| Dvostranska zaščitna klavzula | Člen 3.10 (Uporaba dvostranskega zaščitnega ukrepa) |
| Posebne določbe iz sporazuma: | Točka (c) člena 3.9:







  „(c) | ‚prehodno obdobje‘ pomeni obdobje 10 let od začetka veljavnosti tega sporazuma“. |

Datum začetka uporabe

xx/xx/xxxx

Dvostranska zaščitna klavzula

Člen 3.10 (Uporaba dvostranskega zaščitnega ukrepa)

Posebne določbe iz sporazuma:

Točka (c) člena 3.9:

„(c)

‚prehodno obdobje‘ pomeni obdobje 10 let od začetka veljavnosti tega sporazuma“.

Člen 3.11(6):

| „6. | Nobena pogodbenica ne uporablja dvostranskega zaščitnega ukrepa: |
| --- | --- |

„6.

Nobena pogodbenica ne uporablja dvostranskega zaščitnega ukrepa:

...

| (c) | po koncu prehodnega obdobja, razen s soglasjem druge pogodbenice.“ |
| --- | --- |

(c)

po koncu prehodnega obdobja, razen s soglasjem druge pogodbenice.“

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko

| Datum začetka uporabe | xx/xx/xxxx |
| --- | --- |
| Dvostranska zaščitna klavzula: | Člena 2.5 (Kmetijski zaščitni ukrepi) in 5.2 (Uporaba dvostranskih zaščitnih ukrepov) |
| Posebne določbe iz sporazuma: | Točka (d) člena 5.1:







  „(d) | ‚prehodno obdobje‘ pomeni, v zvezi s posameznim blagom s poreklom, obdobje, ki se začne na datum začetka veljavnosti tega sporazuma in se konča 10 let po datumu zaključitve znižanja ali odprave tarif za to blago v skladu s Prilogo 2-A.“ |

Datum začetka uporabe

xx/xx/xxxx

Dvostranska zaščitna klavzula:

Člena 2.5 (Kmetijski zaščitni ukrepi) in 5.2 (Uporaba dvostranskih zaščitnih ukrepov)

Posebne določbe iz sporazuma:

Točka (d) člena 5.1:

„(d)

‚prehodno obdobje‘ pomeni, v zvezi s posameznim blagom s poreklom, obdobje, ki se začne na datum začetka veljavnosti tega sporazuma in se konča 10 let po datumu zaključitve znižanja ali odprave tarif za to blago v skladu s Prilogo 2-A.“

Člen 18 (Zaščitna klavzula) Priloge 2-C o motornih vozilih in njihovih delih:

| „1. | Vsaka pogodbenica si v obdobju desetih let po začetku veljavnosti tega sporazuma pridržuje pravico, da začasno ukine enakovredne koncesije ali druge enakovredne obveznosti, kadar druga pogodbenica:






  (a) | ne uporablja pravilnika ZN iz Dodatka 2-C-1 ali ga preneha uporabljati ali |
| --- | --- | --- |

„1.

Vsaka pogodbenica si v obdobju desetih let po začetku veljavnosti tega sporazuma pridržuje pravico, da začasno ukine enakovredne koncesije ali druge enakovredne obveznosti, kadar druga pogodbenica:

(a)

ne uporablja pravilnika ZN iz Dodatka 2-C-1 ali ga preneha uporabljati ali

| (b) | uvede ali spremeni kateri koli drug regulativen ukrep, ki izničuje ali zmanjšuje koristi uporabe pravilnika ZN iz Dodatka 2-C-1. |
| --- | --- |

(b)

uvede ali spremeni kateri koli drug regulativen ukrep, ki izničuje ali zmanjšuje koristi uporabe pravilnika ZN iz Dodatka 2-C-1.

| 2. | Začasna ukinitev iz odstavka 1 ostane veljavna le, dokler se ne sprejme odločitev v skladu s pospešenim postopkom za reševanje sporov iz člena 19 te priloge ali se doseže obojestranska sprejemljiva rešitev, vključno s posvetovanji v skladu s pododstavkom (b) člena 19 te priloge, kar nastopi prej.“ |
| --- | --- |

2.

Začasna ukinitev iz odstavka 1 ostane veljavna le, dokler se ne sprejme odločitev v skladu s pospešenim postopkom za reševanje sporov iz člena 19 te priloge ali se doseže obojestranska sprejemljiva rešitev, vključno s posvetovanji v skladu s pododstavkom (b) člena 19 te priloge, kar nastopi prej.“

---

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Komisije

Evropski parlament in Komisija se strinjata o pomenu tesnega sodelovanja v zvezi z izvajanjem sporazumov iz Priloge k Uredbi (EU) 2019/287 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. februarja 2019 o izvajanju dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasen preklic preferencialov v nekaterih trgovinskih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami. Strinjata se, da če Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, bo Komisija podrobno pregledala, ali so izpolnjeni pogoji iz uredbe za začetek po uradni dolžnosti. Če bo Komisija menila, da pogoji niso izpolnjeni, bo pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložila poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave.

---

| 22.2.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/14

---

UREDBA (EU) 2019/288 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. februarja 2019

o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je trenutno veljavni pravni okvir za podporo za razvoj podeželja. Zagotavlja podporo območjem z naravnimi omejitvami, ki niso gorska območja. Ob upoštevanju podaljšanja roka za novo razmejitev območij z naravnimi omejitvami, ki niso gorska območja, do leta 2019 z Uredbo (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter krajšega prilagoditvenega obdobja za kmete, ki ne bodo več upravičeni do plačil, bi se morala prehodna plačila, ki se postopno znižujejo in se začnejo izplačevati šele v letu 2019, začeti pri največ 80 % povprečnih plačil, določenih v programskem obdobju 2014–2020. Raven plačila bi morala biti določena tako, da končna raven za leto 2020 znaša polovico začetne ravni. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je trenutno veljavni pravni okvir za podporo za razvoj podeželja. Zagotavlja podporo območjem z naravnimi omejitvami, ki niso gorska območja. Ob upoštevanju podaljšanja roka za novo razmejitev območij z naravnimi omejitvami, ki niso gorska območja, do leta 2019 z Uredbo (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter krajšega prilagoditvenega obdobja za kmete, ki ne bodo več upravičeni do plačil, bi se morala prehodna plačila, ki se postopno znižujejo in se začnejo izplačevati šele v letu 2019, začeti pri največ 80 % povprečnih plačil, določenih v programskem obdobju 2014–2020. Raven plačila bi morala biti določena tako, da končna raven za leto 2020 znaša polovico začetne ravni.

| (2) | Da bi državam članicam in deležnikom zagotovili pomoč za pravočasno pripravo prihodnje skupne kmetijske politike (SKP) in zagotovili nemoten prehod v naslednje programsko obdobje, bi bilo treba pojasniti, da je mogoče financirati dejavnosti, povezane s pripravo prihodnje SKP, s tehnično pomočjo na pobudo Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Da bi državam članicam in deležnikom zagotovili pomoč za pravočasno pripravo prihodnje skupne kmetijske politike (SKP) in zagotovili nemoten prehod v naslednje programsko obdobje, bi bilo treba pojasniti, da je mogoče financirati dejavnosti, povezane s pripravo prihodnje SKP, s tehnično pomočjo na pobudo Komisije.

| (3) | Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je trenutno veljavni pravni okvir za neposredna plačila. Večina določb navedene uredbe se lahko uporablja, dokler ta ostaja veljavna, nekatere določbe pa se nanašajo izrecno na koledarska leta 2015–2019, ki jih zajema večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. Za nekatere druge določbe njihova uporaba po koledarskem letu 2019 ni bila izrecno določena. Komisija je junija 2018 predložila predlog nove uredbe, ki naj bi nadomestila Uredbo (EU) št. 1307/2013, vendar šele od 1. januarja 2021. Zato je primerno, da se izvedejo nekatere tehnične prilagoditve Uredbe (EU) št. 1307/2013, da se bo lahko nemoteno uporabljala v koledarskem letu 2020. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je trenutno veljavni pravni okvir za neposredna plačila. Večina določb navedene uredbe se lahko uporablja, dokler ta ostaja veljavna, nekatere določbe pa se nanašajo izrecno na koledarska leta 2015–2019, ki jih zajema večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. Za nekatere druge določbe njihova uporaba po koledarskem letu 2019 ni bila izrecno določena. Komisija je junija 2018 predložila predlog nove uredbe, ki naj bi nadomestila Uredbo (EU) št. 1307/2013, vendar šele od 1. januarja 2021. Zato je primerno, da se izvedejo nekatere tehnične prilagoditve Uredbe (EU) št. 1307/2013, da se bo lahko nemoteno uporabljala v koledarskem letu 2020.

| (4) | Obveznost iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1307/2013 o zmanjšanju zneska neposrednih plačil, ki se odobrijo kmetu za določeno koledarsko leto, in sicer za del zneska, ki presega 150 000 EUR, se še naprej uporablja, dokler velja navedena uredba. Navedeni člen pa za države članice določa obveznost, da podajo uradno obvestilo o svojih odločitvah in ocenjenem rezultatu teh zmanjšanj za leta 2015–2019. Za zagotovitev nadaljevanja obstoječega sistema bi morale države članice tudi za leto 2020 podati uradno obvestilo o svojih odločitvah in ocenjenem rezultatu zmanjšanja za navedeno leto. |
| --- | --- |

(4)

Obveznost iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1307/2013 o zmanjšanju zneska neposrednih plačil, ki se odobrijo kmetu za določeno koledarsko leto, in sicer za del zneska, ki presega 150 000 EUR, se še naprej uporablja, dokler velja navedena uredba. Navedeni člen pa za države članice določa obveznost, da podajo uradno obvestilo o svojih odločitvah in ocenjenem rezultatu teh zmanjšanj za leta 2015–2019. Za zagotovitev nadaljevanja obstoječega sistema bi morale države članice tudi za leto 2020 podati uradno obvestilo o svojih odločitvah in ocenjenem rezultatu zmanjšanja za navedeno leto.

| (5) | Pri prožnosti med stebroma gre za neobvezen prenos sredstev med neposrednimi plačili in razvojem podeželja. V skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 1307/2013 lahko države članice prožnost uporabijo za koledarska leta od 2014 do 2019. Da bi bilo državam članicam omogočeno, da ohranijo svoje strategije, bi morala biti prožnost med stebroma na voljo tudi za koledarsko leto 2020, kar ustreza proračunskemu letu 2021. |
| --- | --- |

(5)

Pri prožnosti med stebroma gre za neobvezen prenos sredstev med neposrednimi plačili in razvojem podeželja. V skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 1307/2013 lahko države članice prožnost uporabijo za koledarska leta od 2014 do 2019. Da bi bilo državam članicam omogočeno, da ohranijo svoje strategije, bi morala biti prožnost med stebroma na voljo tudi za koledarsko leto 2020, kar ustreza proračunskemu letu 2021.

| (6) | Zaradi spremembe člena 14 Uredbe (EU) št. 1307/2013 v zvezi s koledarskim letom 2020 je primerno, da se prilagodi sklicevanje na navedeni člen v okviru obveznosti držav članic, da linearno zmanjšajo ali povečajo vrednost plačilnih pravic zaradi nihanj letne nacionalne zgornje meje, ki izhajajo iz njihovih obvestil o uporabi prožnosti med stebroma. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi spremembe člena 14 Uredbe (EU) št. 1307/2013 v zvezi s koledarskim letom 2020 je primerno, da se prilagodi sklicevanje na navedeni člen v okviru obveznosti držav članic, da linearno zmanjšajo ali povečajo vrednost plačilnih pravic zaradi nihanj letne nacionalne zgornje meje, ki izhajajo iz njihovih obvestil o uporabi prožnosti med stebroma.

| (7) | Uredbi (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbi (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Da se državam članicam pravočasno zagotovi potrebna prožnost in zagotovi kontinuiteta politike razvoja podeželja v zadnjih letih programskega obdobja 2014–2020, je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(8)

Da se državam članicam pravočasno zagotovi potrebna prožnost in zagotovi kontinuiteta politike razvoja podeželja v zadnjih letih programskega obdobja 2014–2020, je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (9) | Da se državam članicam hitro zagotovi potrebna prožnost in zagotovi kontinuiteta politike razvoja podeželja v zadnjih letih programskega obdobja 2014–2020, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. marca 2019 – |
| --- | --- |

(9)

Da se državam članicam hitro zagotovi potrebna prožnost in zagotovi kontinuiteta politike razvoja podeželja v zadnjih letih programskega obdobja 2014–2020, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. marca 2019 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 1305/2013

Uredba (EU) št. 1305/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 31(5) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „Z odstopanjem od prvega pododstavka se, če se plačila, ki se postopno znižujejo, začnejo šele v letu 2019, navedena plačila začnejo pri največ 80 % povprečnega plačila, določenega za programsko obdobje 2014–2020. Raven plačila je določena tako, da končna raven za leto 2020 znaša polovico začetne ravni.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 31(5) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka se, če se plačila, ki se postopno znižujejo, začnejo šele v letu 2019, navedena plačila začnejo pri največ 80 % povprečnega plačila, določenega za programsko obdobje 2014–2020. Raven plačila je določena tako, da končna raven za leto 2020 znaša polovico začetne ravni.“;

| (2) | v členu 51(1) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „EKSRP lahko financira dejavnosti za pripravo izvajanja SKP v naslednjem programskem obdobju.“ |
| --- | --- |

(2)

v členu 51(1) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„EKSRP lahko financira dejavnosti za pripravo izvajanja SKP v naslednjem programskem obdobju.“

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) št. 1307/2013

Uredba (EU) št. 1307/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Za vsako državo članico in za vsako koledarsko leto se ocenjeni rezultat zmanjšanja plačil iz člena 11 (ki se odraža z razliko med nacionalno zgornjo mejo iz Priloge II, ki se ji doda znesek, ki je na voljo v skladu s členom 58, in neto zgornjo mejo iz Priloge III) da na voljo kot podpora Unije, ki se financira v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP).“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Za vsako državo članico in za vsako koledarsko leto se ocenjeni rezultat zmanjšanja plačil iz člena 11 (ki se odraža z razliko med nacionalno zgornjo mejo iz Priloge II, ki se ji doda znesek, ki je na voljo v skladu s členom 58, in neto zgornjo mejo iz Priloge III) da na voljo kot podpora Unije, ki se financira v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP).“;

| (2) | v členu 11(6) se doda naslednji pododstavek:
  „Za leto 2020 države članice Komisijo uradno obvestijo o odločitvah, sprejetih v skladu s tem členom, in o vsakem ocenjenem rezultatu zmanjšanj do 31. decembra 2019.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 11(6) se doda naslednji pododstavek:

„Za leto 2020 države članice Komisijo uradno obvestijo o odločitvah, sprejetih v skladu s tem členom, in o vsakem ocenjenem rezultatu zmanjšanj do 31. decembra 2019.“;

| (3) | člen 14 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Države članice se lahko do 31. decembra 2019 odločijo, da kot dodatno podporo, financirano v okviru EKSRP v proračunskem letu 2021, dajo na voljo do 15 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarsko leto 2020 iz Priloge II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil. O tej odločitvi uradno obvestijo Komisijo do 31. decembra 2019, v njej pa navedejo izbrani odstotek.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 14 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice se lahko do 31. decembra 2019 odločijo, da kot dodatno podporo, financirano v okviru EKSRP v proračunskem letu 2021, dajo na voljo do 15 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarsko leto 2020 iz Priloge II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil. O tej odločitvi uradno obvestijo Komisijo do 31. decembra 2019, v njej pa navedejo izbrani odstotek.“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Države članice se lahko do 31. decembra 2019 odločijo, da kot neposredna plačila dajo na voljo do 15 %, Bolgarija, Estonija, Španija, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Finska in Švedska pa do 25 % zneska, dodeljenega za podporo v proračunskem letu 2021, financirano v okviru EKSRP, z zakonodajo Unije, sprejeto po tem, ko je Svet sprejel relevantno uredbov skladu s členom 312(2) PDEU. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za podporo, financirano v okviru EKSRP. O tej odločitvi uradno obvestijo Komisijo do 31. decembra 2019, v njej pa navedejo izbrani odstotek.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice se lahko do 31. decembra 2019 odločijo, da kot neposredna plačila dajo na voljo do 15 %, Bolgarija, Estonija, Španija, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Finska in Švedska pa do 25 % zneska, dodeljenega za podporo v proračunskem letu 2021, financirano v okviru EKSRP, z zakonodajo Unije, sprejeto po tem, ko je Svet sprejel relevantno uredbov skladu s členom 312(2) PDEU. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za podporo, financirano v okviru EKSRP. O tej odločitvi uradno obvestijo Komisijo do 31. decembra 2019, v njej pa navedejo izbrani odstotek.“;

| (4) | v členu 22 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Če se zgornja meja za državo članico, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 1 tega člena, razlikuje od tiste za preteklo leto zaradi odločitve, ki jo sprejme navedena država članica v skladu z odstavkom 3 tega člena, členom 14(1) ali (2), členom 42(1), drugim pododstavkom člena 49(1), drugim pododstavkom člena 51(1) ali členom 53, navedena država članica linearno zmanjša ali poveča vrednost vseh plačilnih pravic, da se zagotovi skladnost z odstavkom 4 tega člena.“ |
| --- | --- |

(4)

v členu 22 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Če se zgornja meja za državo članico, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 1 tega člena, razlikuje od tiste za preteklo leto zaradi odločitve, ki jo sprejme navedena država članica v skladu z odstavkom 3 tega člena, členom 14(1) ali (2), členom 42(1), drugim pododstavkom člena 49(1), drugim pododstavkom člena 51(1) ali členom 53, navedena država članica linearno zmanjša ali poveča vrednost vseh plačilnih pravic, da se zagotovi skladnost z odstavkom 4 tega člena.“

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. marca 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. februarja 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. februarja 2019.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

2

(3)  Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike, (EU) št. 1307/2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike, (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in (EU) št. 652/2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom (UL L 350, 29.12.2017, str. 15).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

4

---