# Úřední věstník L 55/2019

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 55 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6225. února 2019 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 55

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6225. února 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/320 ze dne 12. prosince 2018, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU, pokud jde o použití základních požadavků uvedených v čl. 3 odst. 3 písm. g) uvedené směrnice, za účelem zajištění lokalizace volajícího při tísňových komunikacích z mobilních zařízení | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/321 ze dne 18. února 2019 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury a o zrušení prováděcího nařízení (EU) 2017/1232 | 4 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/322 ze dne 31. ledna 2019 o přenesení pravomoci přijímat rozhodnutí na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy (ECB/2019/4) | 7 |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/323 ze dne 12. února 2019 o jmenování vedoucích pracovních útvarů, kteří přijímají rozhodnutí v přenesené pravomoci na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy (ECB/2019/5) | 16 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/320 ze dne 12. prosince 2018, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU, pokud jde o použití základních požadavků uvedených v čl. 3 odst. 3 písm. g) uvedené směrnice, za účelem zajištění lokalizace volajícího při tísňových komunikacích z mobilních zařízení

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/321 ze dne 18. února 2019 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury a o zrušení prováděcího nařízení (EU) 2017/1232

4

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/322 ze dne 31. ledna 2019 o přenesení pravomoci přijímat rozhodnutí na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy (ECB/2019/4)

7

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/323 ze dne 12. února 2019 o jmenování vedoucích pracovních útvarů, kteří přijímají rozhodnutí v přenesené pravomoci na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy (ECB/2019/5)

16

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 25.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 55/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2019/320

ze dne 12. prosince 2018,

kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU, pokud jde o použití základních požadavků uvedených v čl. 3 odst. 3 písm. g) uvedené směrnice, za účelem zajištění lokalizace volajícího při tísňových komunikacích z mobilních zařízení

EVROPSKÁ KOMISE

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici 2014/53/EU Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. dubna 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání rádiových zařízení na trh a zrušení směrnice 1999/5/ES (1) a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedené směrnice,

Vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění směrnice 2014/53/EU, rádiová zařízení mohou pomáhat při přístupu k tísňovým službám a měla by proto být v příslušných případech navržena tak, aby vykazovala funkční charakteristiky nutné pro přístup k uvedeným službám. |
| --- | --- |

(1)

Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění směrnice 2014/53/EU, rádiová zařízení mohou pomáhat při přístupu k tísňovým službám a měla by proto být v příslušných případech navržena tak, aby vykazovala funkční charakteristiky nutné pro přístup k uvedeným službám.

| (2) | Systém vytvořený v rámci programu Galileo na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (2) je globální družicový navigační systém (dále jen „GNSS“), jejž plně vlastní a kontroluje Unie a který poskytuje službu velice přesného určování polohy pod civilní kontrolou. Systém Galileo lze používat ve spojení s ostatními GNSS. |
| --- | --- |

(2)

Systém vytvořený v rámci programu Galileo na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (2) je globální družicový navigační systém (dále jen „GNSS“), jejž plně vlastní a kontroluje Unie a který poskytuje službu velice přesného určování polohy pod civilní kontrolou. Systém Galileo lze používat ve spojení s ostatními GNSS.

| (3) | Kosmická strategie pro Evropu (3), přijatá v roce 2016, oznamuje opatření zavádějící používání navigační služby a služby určování polohy systému Galileo v mobilních telefonech. |
| --- | --- |

(3)

Kosmická strategie pro Evropu (3), přijatá v roce 2016, oznamuje opatření zavádějící používání navigační služby a služby určování polohy systému Galileo v mobilních telefonech.

| (4) | Rada ve svých závěrech ze dne 5. prosince 2017 (4) podporuje rozvoj silného trhu s návaznými aplikacemi a službami založenými na kosmických technologiích a zdůrazňuje, že by měla být přijata příslušná opatření, včetně regulačních, s cílem dosáhnout plné kompatibility zařízení prodávaných na území EU se systémem Galileo a podporovat uvádění zařízení využívajících Galileo na globální trh. |
| --- | --- |

(4)

Rada ve svých závěrech ze dne 5. prosince 2017 (4) podporuje rozvoj silného trhu s návaznými aplikacemi a službami založenými na kosmických technologiích a zdůrazňuje, že by měla být přijata příslušná opatření, včetně regulačních, s cílem dosáhnout plné kompatibility zařízení prodávaných na území EU se systémem Galileo a podporovat uvádění zařízení využívajících Galileo na globální trh.

| (5) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES (5) stanoví zavedení jednotného evropského čísla tísňového volání („112“) v celé Unii a ukládá členským státům povinnost zajistit, aby podniky, které poskytují koncovým uživatelům službu elektronické komunikace pro uskutečňování volání na číslo nebo čísla z národního číslovacího plánu, zpřístupnily orgánům, jež vyřizují tísňová volání přinejmenším na jednotné evropské číslo tísňového volání „112“, údaje o tom, kde se volající nachází. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES (5) stanoví zavedení jednotného evropského čísla tísňového volání („112“) v celé Unii a ukládá členským státům povinnost zajistit, aby podniky, které poskytují koncovým uživatelům službu elektronické komunikace pro uskutečňování volání na číslo nebo čísla z národního číslovacího plánu, zpřístupnily orgánům, jež vyřizují tísňová volání přinejmenším na jednotné evropské číslo tísňového volání „112“, údaje o tom, kde se volající nachází.

| (6) | Ruční mobilní telefony s pokročilou výpočetní technikou (dále jen „mobilní zařízení“) jsou kategorií telekomunikačních rádiových zařízení, která se v Unii nejvíce používají pro volání na jednotné evropské číslo tísňového volání „112“. |
| --- | --- |

(6)

Ruční mobilní telefony s pokročilou výpočetní technikou (dále jen „mobilní zařízení“) jsou kategorií telekomunikačních rádiových zařízení, která se v Unii nejvíce používají pro volání na jednotné evropské číslo tísňového volání „112“.

| (7) | Úroveň přesnosti lokalizace rádiového zařízení, které získává přístup k službám tísňového volání, hraje klíčovou roli při zajišťování toho, aby byl přístup k těmto službám efektivní. Místo, kde se během tísňové komunikace z mobilního zařízení nachází volající, se v současné době určuje pomocí označení buňky na základě oblasti pokrytí daného vysílače sítě GSM, k němuž je mobilní zařízení připojeno. Oblast pokrytí vysílače sítě GSM může činit 100 metrů až několik kilometrů. To může v určitých případech, zejména v horách, ve velkoměstech a velkých budovách, vést ke značným chybám v určování polohy volajících v nouzových situacích. |
| --- | --- |

(7)

Úroveň přesnosti lokalizace rádiového zařízení, které získává přístup k službám tísňového volání, hraje klíčovou roli při zajišťování toho, aby byl přístup k těmto službám efektivní. Místo, kde se během tísňové komunikace z mobilního zařízení nachází volající, se v současné době určuje pomocí označení buňky na základě oblasti pokrytí daného vysílače sítě GSM, k němuž je mobilní zařízení připojeno. Oblast pokrytí vysílače sítě GSM může činit 100 metrů až několik kilometrů. To může v určitých případech, zejména v horách, ve velkoměstech a velkých budovách, vést ke značným chybám v určování polohy volajících v nouzových situacích.

| (8) | Určení místa, kde se nachází volající, na základě označení buňky v kombinaci s údaji z WiFi a GNSS umožňuje mnohem přesnější lokalizaci volajícího, rychlejší a účinnější záchranné práce a také optimalizaci zdrojů. |
| --- | --- |

(8)

Určení místa, kde se nachází volající, na základě označení buňky v kombinaci s údaji z WiFi a GNSS umožňuje mnohem přesnější lokalizaci volajícího, rychlejší a účinnější záchranné práce a také optimalizaci zdrojů.

| (9) | Řešení pro lokalizaci volajícího založená na GNSS už byla zavedena v osmi členských státech EU a v některých třetích zemích. |
| --- | --- |

(9)

Řešení pro lokalizaci volajícího založená na GNSS už byla zavedena v osmi členských státech EU a v některých třetích zemích.

| (10) | Již nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/758 (6) s ohledem na palubní systémy eCall využívající linku tísňového volání 112 vyžaduje, aby přijímače v těchto systémech byly kompatibilní se službami určování polohy, které poskytují programy Galileo a EGNOS. |
| --- | --- |

(10)

Již nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/758 (6) s ohledem na palubní systémy eCall využívající linku tísňového volání 112 vyžaduje, aby přijímače v těchto systémech byly kompatibilní se službami určování polohy, které poskytují programy Galileo a EGNOS.

| (11) | Z výše uvedených důvodů by mobilní zařízení měla rovněž spadat do kategorie rádiových zařízení, jež podporují určité funkční charakteristiky zajišťující přístup k tísňovým službám, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 3 písm. g) směrnice 2014/53/EU. Nová mobilní zařízení by měla být schopna umožňovat při tísňové komunikaci přístup k lokalizačním údajům z WiFi a GNSS a lokalizační prvek by měl být kompatibilní se službami poskytovanými programem Galileo a měl by ve spojení s nimi fungovat. |
| --- | --- |

(11)

Z výše uvedených důvodů by mobilní zařízení měla rovněž spadat do kategorie rádiových zařízení, jež podporují určité funkční charakteristiky zajišťující přístup k tísňovým službám, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 3 písm. g) směrnice 2014/53/EU. Nová mobilní zařízení by měla být schopna umožňovat při tísňové komunikaci přístup k lokalizačním údajům z WiFi a GNSS a lokalizační prvek by měl být kompatibilní se službami poskytovanými programem Galileo a měl by ve spojení s nimi fungovat.

| (12) | Směrnice 2014/53/EU se omezuje na stanovení základních požadavků. Za účelem usnadnění posuzování shody s těmito požadavky směrnice stanoví předpoklad shody pro rádiová zařízení, která splňují dobrovolné harmonizované normy přijaté v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (7) pro účely vyjádření podrobných technických specifikací těchto požadavků. |
| --- | --- |

(12)

Směrnice 2014/53/EU se omezuje na stanovení základních požadavků. Za účelem usnadnění posuzování shody s těmito požadavky směrnice stanoví předpoklad shody pro rádiová zařízení, která splňují dobrovolné harmonizované normy přijaté v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (7) pro účely vyjádření podrobných technických specifikací těchto požadavků.

| (13) | Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) a Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI) byly požádány, aby navrhly harmonizované normy pro rádiová zařízení (M/536) na podporu provádění článku 3 směrnice 2014/53/EU. (8) |
| --- | --- |

(13)

Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) a Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI) byly požádány, aby navrhly harmonizované normy pro rádiová zařízení (M/536) na podporu provádění článku 3 směrnice 2014/53/EU. (8)

| (14) | Hospodářským subjektům by měla být poskytnuta dostatečná časová lhůta na to, aby zahájily nezbytné úpravy mobilních zařízení, která se chystají uvést na trh. Nic v tomto nařízení by nemělo být vykládáno tak, aby to hospodářským subjektům bránilo v jeho dodržování ode dne jeho vstupu v platnost. |
| --- | --- |

(14)

Hospodářským subjektům by měla být poskytnuta dostatečná časová lhůta na to, aby zahájily nezbytné úpravy mobilních zařízení, která se chystají uvést na trh. Nic v tomto nařízení by nemělo být vykládáno tak, aby to hospodářským subjektům bránilo v jeho dodržování ode dne jeho vstupu v platnost.

| (15) | Komise během přípravných prací na opatřeních stanovených v tomto nařízení provedla příslušné konzultace, a to včetně konzultací na odborné úrovni, a konzultovala také skupinu odborníků pro politiku pro oblast vesmíru na jejích zasedáních ve dnech 14. listopadu 2017 a 14. března 2018, |
| --- | --- |

(15)

Komise během přípravných prací na opatřeních stanovených v tomto nařízení provedla příslušné konzultace, a to včetně konzultací na odborné úrovni, a konzultovala také skupinu odborníků pro politiku pro oblast vesmíru na jejích zasedáních ve dnech 14. listopadu 2017 a 14. března 2018,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Hlavní požadavky stanovené v čl. 3 odst. 3 písm. g) směrnice 2014/53/EU se použijí na ruční mobilní telefonní přístroje obsahující prvky podobné prvkům počítače, co se týče schopnosti zpracovávat a ukládat údaje.

2.   Soulad s odstavcem 1 je zajišťován prostřednictvím technických řešení pro příjem a zpracování údajů WiFi a údajů z globálních družicových navigačních systémů, které jsou kompatibilní a interoperabilní alespoň se systémem Galileo uvedeným v nařízení (EU) č. 1285/2013, a pro zpřístupňování těchto údajů pro přenos při tísňových komunikacích.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 17. března 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. prosince 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 153, 22.5.2014, s. 62.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 1).

2

(3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Kosmická strategie pro Evropu (COM (2016) 705 final).

3

(4)  Závěry Rady ze dne 5. prosince 2017 o „Hodnocení programů Galileo a EGNOS a činnosti Agentury pro evropský GNSS v polovině období“, 15435/17.

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 51).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/758 ze dne 29. dubna 2015 o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a o změně směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 77).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).

7

(8)  Prováděcí rozhodnutí Komise C(2015) 5376 final ze dne 4. srpna 2015 týkající se žádosti o normalizaci předložené Evropskému výboru pro normalizaci v elektrotechnice a Evropskému ústavu pro telekomunikační normy, pokud jde o rádiová zařízení na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU.

8

---

| 25.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 55/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 55/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/321

ze dne 18. února 2019

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury a o zrušení prováděcího nařízení (EU) 2017/1232

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury (dále jen „KN“) připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení určitého zboží. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury (dále jen „KN“) připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení určitého zboží.

| (2) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1232 (3) byl výrobek vyrobený z litiny s kuličkovým grafitem (tvárné litiny, EN-GJS-500-7) zařazen do kódu KN 7325 99 10 jako ostatní výrobky odlité z tvárné litiny. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1232 (3) byl výrobek vyrobený z litiny s kuličkovým grafitem (tvárné litiny, EN-GJS-500-7) zařazen do kódu KN 7325 99 10 jako ostatní výrobky odlité z tvárné litiny.

| (3) | Zařazení uvedené v prováděcím nařízení (EU) 2017/1232 bylo založeno na vysvětlivkách ke kombinované nomenklatuře ke kódu KN 7307 19 10, které definují kujnou (tvárnou) litinu a podle kterých výraz „kujná“ zahrnuje litinu s kuličkovým grafitem. |
| --- | --- |

(3)

Zařazení uvedené v prováděcím nařízení (EU) 2017/1232 bylo založeno na vysvětlivkách ke kombinované nomenklatuře ke kódu KN 7307 19 10, které definují kujnou (tvárnou) litinu a podle kterých výraz „kujná“ zahrnuje litinu s kuličkovým grafitem.

| (4) | Ve spojených věcech C-397/17 a C-398/17, Profit Europe (4), Soudní dvůr rozhodl, že příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z litiny s kuličkovým grafitem musí být zařazeno do podpoložky 7307 19 90. |
| --- | --- |

(4)

Ve spojených věcech C-397/17 a C-398/17, Profit Europe (4), Soudní dvůr rozhodl, že příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z litiny s kuličkovým grafitem musí být zařazeno do podpoložky 7307 19 90.

| (5) | Soudní dvůr své rozhodnutí opřel o zjištění, že litina s kuličkovým grafitem a kujná (tvárná) litina se liší svým složením a způsobem výroby a že byť má litina s kuličkovým grafitem obdobné vlastnosti jako kujná (tvárná) litina (EN-GJM), nicméně představuje samostatnou kategorii v klasifikaci litiny (EN-GJS). |
| --- | --- |

(5)

Soudní dvůr své rozhodnutí opřel o zjištění, že litina s kuličkovým grafitem a kujná (tvárná) litina se liší svým složením a způsobem výroby a že byť má litina s kuličkovým grafitem obdobné vlastnosti jako kujná (tvárná) litina (EN-GJM), nicméně představuje samostatnou kategorii v klasifikaci litiny (EN-GJS).

| (6) | Soudní dvůr dospěl k závěru, že v tomto ohledu mají uvedené vysvětlivky v rozsahu, v němž uvádějí, že „[v]ýraz kujná zahrnuje litinu s kuličkovým grafitem“, za následek rozšíření pojmu „kujná (tvárná) litina“ o jinou kategorii litiny, a tudíž nemohou být zohledněny. |
| --- | --- |

(6)

Soudní dvůr dospěl k závěru, že v tomto ohledu mají uvedené vysvětlivky v rozsahu, v němž uvádějí, že „[v]ýraz kujná zahrnuje litinu s kuličkovým grafitem“, za následek rozšíření pojmu „kujná (tvárná) litina“ o jinou kategorii litiny, a tudíž nemohou být zohledněny.

| (7) | Rozsudek Soudního dvora lze obdobně použít na výrobek, na nějž se vztahuje prováděcí nařízení (EU) 2017/1232, jelikož tento výrobek odpovídá normě EN-GJS-500-7 a jeho zařazení jako zboží z kujné (tvárné) litiny bylo založeno na znění vysvětlivek ke kombinované nomenklatuře ke kódu KN 7307 19 10, u nichž Soudní dvůr shledal, že mění oblast působnosti podpoložky KN 7307 19 10. |
| --- | --- |

(7)

Rozsudek Soudního dvora lze obdobně použít na výrobek, na nějž se vztahuje prováděcí nařízení (EU) 2017/1232, jelikož tento výrobek odpovídá normě EN-GJS-500-7 a jeho zařazení jako zboží z kujné (tvárné) litiny bylo založeno na znění vysvětlivek ke kombinované nomenklatuře ke kódu KN 7307 19 10, u nichž Soudní dvůr shledal, že mění oblast působnosti podpoložky KN 7307 19 10.

| (8) | Zařazení výrobku, na nějž se vztahuje prováděcí nařízení (EU) 2017/1232, není proto v souladu se zjištěními Soudního dvora uvedenými v jeho rozsudku ve spojených věcech C-397/17 a C-398/17. |
| --- | --- |

(8)

Zařazení výrobku, na nějž se vztahuje prováděcí nařízení (EU) 2017/1232, není proto v souladu se zjištěními Soudního dvora uvedenými v jeho rozsudku ve spojených věcech C-397/17 a C-398/17.

| (9) | Prováděcí nařízení (EU) 2017/1232 by proto mělo být zrušeno a nahrazeno. |
| --- | --- |

(9)

Prováděcí nařízení (EU) 2017/1232 by proto mělo být zrušeno a nahrazeno.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Prováděcí nařízení (EU) 2017/1232 se zrušuje.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. února 2019.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Stephen QUEST

generální ředitel

Generální ředitelství pro daně a celní unii

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1232 ze dne 3. července 2017 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury (Úř. věst. L 177, 8.7.2017, s. 23).

3

(4)  Rozsudek ze dne 12. července 2018, Profit Europe, C-397/17 a C 398/17, EU:C:2018:564.

4

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kruhový výrobek o průměru přibližně 500 mm a hmotnosti přibližně 23 kg. Je vyroben z litiny s kuličkovým grafitem (tvárné litiny, EN-GJS-500-7). Výrobek je opatřen černým bitumenovým nátěrem na ochranu proti korozi.
  Výrobek je certifikován podle normy EN 124 (Poklopy a vtokové mříže pro dopravní plochy) a používá se jako kanalizační kryt (například pro kanalizaci odvádějící srážkové vody).
  Viz obrázek (1). | 7325 99 90 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 7325 , 7325 99 a 7325 99 90 .
  Zařazení výrobku do kódu KN 7325 10 00 jako ostatní výrobky odlité z netvárné litiny je vyloučeno, neboť netvárná litina se nedeformuje při namáhání tlakem, zatímco litina s kuličkovým grafitem se deformuje při namáhání tahem a do určité míry i při namáhání tlakem. Litinu s kuličkovým grafitem proto nelze jako takovou považovat za netvárnou litinu (viz obdobně rozsudek ze dne 12. července 2018, Profit Europe, spojené věci C-397/17 a C-398/17, EU:C:2018:564).
  Zařazení výrobku do kódu KN 7325 99 10 jako ostatní výrobky odlité z tvárné litiny je rovněž vyloučeno, neboť litina s kuličkovým grafitem a tvárná litina se liší svým složením a způsobem výroby. Přestože má litina s kuličkovým grafitem obdobné vlastnosti jako tvárná litina (EN-GJM), představuje samostatnou kategorii (EN-GJS) (viz obdobně rozsudek ze dne 12. července 2018, Profit Europe, spojené věci C-397/17 a C-398/17).
  Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 7325 99 90 jako „ostatní výrobky odlité z jiného železa“. |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Kruhový výrobek o průměru přibližně 500 mm a hmotnosti přibližně 23 kg. Je vyroben z litiny s kuličkovým grafitem (tvárné litiny, EN-GJS-500-7). Výrobek je opatřen černým bitumenovým nátěrem na ochranu proti korozi.

Výrobek je certifikován podle normy EN 124 (Poklopy a vtokové mříže pro dopravní plochy) a používá se jako kanalizační kryt (například pro kanalizaci odvádějící srážkové vody).

Viz obrázek (1).

7325 99 90

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 7325 , 7325 99 a 7325 99 90 .

Zařazení výrobku do kódu KN 7325 10 00 jako ostatní výrobky odlité z netvárné litiny je vyloučeno, neboť netvárná litina se nedeformuje při namáhání tlakem, zatímco litina s kuličkovým grafitem se deformuje při namáhání tahem a do určité míry i při namáhání tlakem. Litinu s kuličkovým grafitem proto nelze jako takovou považovat za netvárnou litinu (viz obdobně rozsudek ze dne 12. července 2018, Profit Europe, spojené věci C-397/17 a C-398/17, EU:C:2018:564).

Zařazení výrobku do kódu KN 7325 99 10 jako ostatní výrobky odlité z tvárné litiny je rovněž vyloučeno, neboť litina s kuličkovým grafitem a tvárná litina se liší svým složením a způsobem výroby. Přestože má litina s kuličkovým grafitem obdobné vlastnosti jako tvárná litina (EN-GJM), představuje samostatnou kategorii (EN-GJS) (viz obdobně rozsudek ze dne 12. července 2018, Profit Europe, spojené věci C-397/17 a C-398/17).

Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 7325 99 90 jako „ostatní výrobky odlité z jiného železa“.

---

(1)  Obrázek slouží pouze pro informaci.

---

ROZHODNUTÍ

| 25.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 55/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 55/7

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2019/322

ze dne 31. ledna 2019

o přenesení pravomoci přijímat rozhodnutí na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy (ECB/2019/4)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. d) a e) a na čl. 4 odst. 3 a čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/933 ze dne 16. listopadu 2016 o obecném rámci pro přenesení rozhodovacích pravomocí ve vztahu k právním nástrojům týkajícím se úkolů v oblasti dohledu (ECB/2016/40) (2), a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V rámci stanoveném v článku 6 nařízení (EU) č. 1024/2013 plní Evropská centrální banka (ECB) výlučnou úlohu spočívající v dohledu nad úvěrovými institucemi s cílem zajistit jednotné uplatňování norem v oblasti dohledu, podpořit finanční stabilitu a zajistit rovné podmínky. |
| --- | --- |

(1)

V rámci stanoveném v článku 6 nařízení (EU) č. 1024/2013 plní Evropská centrální banka (ECB) výlučnou úlohu spočívající v dohledu nad úvěrovými institucemi s cílem zajistit jednotné uplatňování norem v oblasti dohledu, podpořit finanční stabilitu a zajistit rovné podmínky.

| (2) | Čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB musí uplatňovat všechny příslušné právní předpisy Unie a, pokud jsou těmito právními předpisy Unie směrnice, také vnitrostátní právní předpisy provádějící tyto směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB musí uplatňovat všechny příslušné právní předpisy Unie a, pokud jsou těmito právními předpisy Unie směrnice, také vnitrostátní právní předpisy provádějící tyto směrnice.

| (3) | Podle druhého pododstavce čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1024/2013 má ECB pro účely plnění úkolů, které jsou jí svěřeny, veškeré pravomoci a povinnosti stanovené v nařízení (EU) č. 1024/2013, jakož i veškeré pravomoci a povinnosti, které mají podle příslušných právních předpisů Unie příslušné orgány. ECB též vykonává pravomoci v oblasti dohledu přiznané vnitrostátními právními předpisy, které nejsou výslovně stanoveny v právních předpisech Unie, za předpokladu, že tyto pravomoci spadají do úkolů ECB podle článku 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 a podporují funkci dohledu. Jako příslušný orgán musí ECB každoročně přijmout značný počet rozhodnutí na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy. |
| --- | --- |

(3)

Podle druhého pododstavce čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1024/2013 má ECB pro účely plnění úkolů, které jsou jí svěřeny, veškeré pravomoci a povinnosti stanovené v nařízení (EU) č. 1024/2013, jakož i veškeré pravomoci a povinnosti, které mají podle příslušných právních předpisů Unie příslušné orgány. ECB též vykonává pravomoci v oblasti dohledu přiznané vnitrostátními právními předpisy, které nejsou výslovně stanoveny v právních předpisech Unie, za předpokladu, že tyto pravomoci spadají do úkolů ECB podle článku 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 a podporují funkci dohledu. Jako příslušný orgán musí ECB každoročně přijmout značný počet rozhodnutí na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy.

| (4) | S cílem usnadnit rozhodovací proces je třeba přijmout rozhodnutí o přenesení pravomoci v souvislosti s přijímáním těchto rozhodnutí. Soudní dvůr Evropské unie uznal, že přenesení pravomoci je nezbytné pro to, aby se instituci, která musí přijmout značný počet rozhodnutí, umožnilo plnit její funkce. Obdobně uznal nutnost zajistit schopnost fungování rozhodovacích orgánů jakožto zásadu vlastní každému organizačnímu systému (3). |
| --- | --- |

(4)

S cílem usnadnit rozhodovací proces je třeba přijmout rozhodnutí o přenesení pravomoci v souvislosti s přijímáním těchto rozhodnutí. Soudní dvůr Evropské unie uznal, že přenesení pravomoci je nezbytné pro to, aby se instituci, která musí přijmout značný počet rozhodnutí, umožnilo plnit její funkce. Obdobně uznal nutnost zajistit schopnost fungování rozhodovacích orgánů jakožto zásadu vlastní každému organizačnímu systému (3).

| (5) | Přenesení rozhodovacích pravomocí by mělo být omezené a přiměřené, přičemž rozsah přenesení pravomocí by měl být jednoznačně vymezen. |
| --- | --- |

(5)

Přenesení rozhodovacích pravomocí by mělo být omezené a přiměřené, přičemž rozsah přenesení pravomocí by měl být jednoznačně vymezen.

| (6) | Rozhodnutí (EU) 2017/933 (ECB/2016/40) upřesňuje postup, který je třeba dodržet při přijímání rozhodnutí o přenesení pravomoci v oblasti dohledu, a osoby, na něž lze rozhodovací pravomoc přenést. Tímto rozhodnutím není dotčen výkon úkolů ECB v oblasti dohledu ani pravomoc Rady dohledu předkládat konečné návrhy rozhodnutí Radě guvernérů. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí (EU) 2017/933 (ECB/2016/40) upřesňuje postup, který je třeba dodržet při přijímání rozhodnutí o přenesení pravomoci v oblasti dohledu, a osoby, na něž lze rozhodovací pravomoc přenést. Tímto rozhodnutím není dotčen výkon úkolů ECB v oblasti dohledu ani pravomoc Rady dohledu předkládat konečné návrhy rozhodnutí Radě guvernérů.

| (7) | Nejsou-li splněna kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci ve smyslu tohoto rozhodnutí, měla by být rozhodnutí přijímána v souladu s postupem neuplatnění námitek vymezeným v čl. 26 odst. 8 nařízení (EU) č. 1024/2013 a dále upřesněným v článku 13g rozhodnutí ECB/2004/2 (4). Postup neuplatnění námitek je třeba použít i tehdy, mají-li vedoucí pracovních útvarů z důvodu složitosti hodnocení pochybnosti o splnění hodnotících kritérií v souvislosti s rozhodnutími na základě vnitrostátních pravomocí. |
| --- | --- |

(7)

Nejsou-li splněna kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci ve smyslu tohoto rozhodnutí, měla by být rozhodnutí přijímána v souladu s postupem neuplatnění námitek vymezeným v čl. 26 odst. 8 nařízení (EU) č. 1024/2013 a dále upřesněným v článku 13g rozhodnutí ECB/2004/2 (4). Postup neuplatnění námitek je třeba použít i tehdy, mají-li vedoucí pracovních útvarů z důvodu složitosti hodnocení pochybnosti o splnění hodnotících kritérií v souvislosti s rozhodnutími na základě vnitrostátních pravomocí.

| (8) | Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu mohou být předmětem správního přezkumu v souladu s článkem 24 nařízení (EU) č. 1024/2013 a jak je dále upřesněno v rozhodnutí ECB/2014/16 (5). V případě správního přezkumu by Rada dohledu měla zohlednit stanovisko správní revizní komise a předložit nový návrh rozhodnutí k přijetí Radě guvernérů postupem neuplatnění námitek, |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu mohou být předmětem správního přezkumu v souladu s článkem 24 nařízení (EU) č. 1024/2013 a jak je dále upřesněno v rozhodnutí ECB/2014/16 (5). V případě správního přezkumu by Rada dohledu měla zohlednit stanovisko správní revizní komise a předložit nový návrh rozhodnutí k přijetí Radě guvernérů postupem neuplatnění námitek,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

| (1) | „rozhodnutími na základě vnitrostátních pravomocí“ se rozumějí rozhodnutí, která ECB přijímá při výkonu pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy, které nejsou výslovně stanoveny v právních předpisech Unie; |
| --- | --- |

(1)

„rozhodnutími na základě vnitrostátních pravomocí“ se rozumějí rozhodnutí, která ECB přijímá při výkonu pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy, které nejsou výslovně stanoveny v právních předpisech Unie;

| (2) | „nabytím účasti“ se rozumí nabytí přímého nebo nepřímého podílu na kapitálu nebo hlasovacích právech jiného subjektu, a to i v důsledku založení nového subjektu, s výjimkou nabytí kvalifikované účasti ve smyslu článku 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6); |
| --- | --- |

(2)

„nabytím účasti“ se rozumí nabytí přímého nebo nepřímého podílu na kapitálu nebo hlasovacích právech jiného subjektu, a to i v důsledku založení nového subjektu, s výjimkou nabytí kvalifikované účasti ve smyslu článku 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6);

6

| (3) | „fúzí“ se rozumí a) operace, při které jedna nebo více společností, jež se ruší s likvidací nebo bez likvidace, převádí veškerá svá aktiva a pasiva na již existující společnost nebo na novou společnost, přičemž jejich společníkům jsou výměnou vydány cenné papíry nebo poskytnuty podíly představující základní kapitál této existující nebo nové společnosti, nebo b) jakákoli transakce, která je fúzí podle příslušných vnitrostátních právních předpisů; |
| --- | --- |

(3)

„fúzí“ se rozumí a) operace, při které jedna nebo více společností, jež se ruší s likvidací nebo bez likvidace, převádí veškerá svá aktiva a pasiva na již existující společnost nebo na novou společnost, přičemž jejich společníkům jsou výměnou vydány cenné papíry nebo poskytnuty podíly představující základní kapitál této existující nebo nové společnosti, nebo b) jakákoli transakce, která je fúzí podle příslušných vnitrostátních právních předpisů;

| (4) | „rozdělením“ se rozumí a) operace, při které jedna nebo více společností rozdělí část svých aktiv a závazků a vytvoří novou společnost, která má tato aktiva a tyto závazky v držbě, nebo b) jakákoli transakce, která je rozdělením podle příslušných vnitrostátních právních předpisů; |
| --- | --- |

(4)

„rozdělením“ se rozumí a) operace, při které jedna nebo více společností rozdělí část svých aktiv a závazků a vytvoří novou společnost, která má tato aktiva a tyto závazky v držbě, nebo b) jakákoli transakce, která je rozdělením podle příslušných vnitrostátních právních předpisů;

| (5) | „třetí zemí nebo třetím územím“ se rozumí země nebo území mimo Evropský hospodářský prostor; |
| --- | --- |

(5)

„třetí zemí nebo třetím územím“ se rozumí země nebo území mimo Evropský hospodářský prostor;

| (6) | „spřízněnou osobou“ se rozumí fyzická osoba, která je spřízněna s úvěrovou institucí, její blízký rodinný příslušník nebo právnická osoba, která je spřízněna s úvěrovou institucí, v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy; |
| --- | --- |

(6)

„spřízněnou osobou“ se rozumí fyzická osoba, která je spřízněna s úvěrovou institucí, její blízký rodinný příslušník nebo právnická osoba, která je spřízněna s úvěrovou institucí, v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy;

| (7) | „rozhodnutím SREP“ se rozumí rozhodnutí přijaté ECB na základě článku 16 nařízení (EU) č. 1024/2013 v návaznosti na každoroční proces dohledu a hodnocení ve smyslu článku 97 směrnice 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(7)

„rozhodnutím SREP“ se rozumí rozhodnutí přijaté ECB na základě článku 16 nařízení (EU) č. 1024/2013 v návaznosti na každoroční proces dohledu a hodnocení ve smyslu článku 97 směrnice 2013/36/EU;

| (8) | „ukazatelem krytí likvidity“ se rozumí ukazatel ve smyslu článku 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/61 (7); |
| --- | --- |

(8)

„ukazatelem krytí likvidity“ se rozumí ukazatel ve smyslu článku 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/61 (7);

7

| (9) | „rovnocennými standardy dohledu a regulace“ se rozumějí požadavky nebo režimy v oblasti obezřetnostního dohledu a regulace, které uplatňuje třetí země nebo území a které Evropská komise uznala za rovnocenné požadavkům uplatňovaným v Unii v souladu s čl. 107 odst. 4 a čl. 114 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (8). Příslušné třetí země a území jsou uvedeny na seznamu v příloze I a IV prováděcího rozhodnutí Komise 2014/908/EU (9); |
| --- | --- |

(9)

„rovnocennými standardy dohledu a regulace“ se rozumějí požadavky nebo režimy v oblasti obezřetnostního dohledu a regulace, které uplatňuje třetí země nebo území a které Evropská komise uznala za rovnocenné požadavkům uplatňovaným v Unii v souladu s čl. 107 odst. 4 a čl. 114 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (8). Příslušné třetí země a území jsou uvedeny na seznamu v příloze I a IV prováděcího rozhodnutí Komise 2014/908/EU (9);

8

9

| (10) | „rozhodnutí o přenesení pravomoci“ a „rozhodnutí v přenesené pravomoci“ mají stejný význam jako v čl. 3 bodech 2 a 4 rozhodnutí (EU) 2017/933 (ECB/2016/40); |
| --- | --- |

(10)

„rozhodnutí o přenesení pravomoci“ a „rozhodnutí v přenesené pravomoci“ mají stejný význam jako v čl. 3 bodech 2 a 4 rozhodnutí (EU) 2017/933 (ECB/2016/40);

| (11) | „vedoucími pracovních útvarů“ se rozumějí vedoucí pracovních útvarů ECB, na něž je přenesena pravomoc přijímat rozhodnutí na základě vnitrostátních pravomocí; |
| --- | --- |

(11)

„vedoucími pracovních útvarů“ se rozumějí vedoucí pracovních útvarů ECB, na něž je přenesena pravomoc přijímat rozhodnutí na základě vnitrostátních pravomocí;

| (12) | „postupem neuplatnění námitek“ se rozumí postup stanovený v čl. 26 odst. 8 nařízení (EU) č. 1024/2013 a dále upřesněný v článku 13g rozhodnutí ECB/2004/2; |
| --- | --- |

(12)

„postupem neuplatnění námitek“ se rozumí postup stanovený v čl. 26 odst. 8 nařízení (EU) č. 1024/2013 a dále upřesněný v článku 13g rozhodnutí ECB/2004/2;

| (13) | „záporným rozhodnutím“ se rozumí rozhodnutí, kterým se neuděluje nebo v plném rozsahu neuděluje souhlas, o který významný dohlížený subjekt žádal. Rozhodnutí, která obsahují vedlejší ujednání jako např. podmínky či závazky, se považují za záporná rozhodnutí s výjimkou situací, kdy tato vedlejší ujednání a) zajišťují, že dohlížený subjekt splňuje požadavky příslušných vnitrostátních právních předpisů, a byla ujednána v písemné formě nebo b) pouze znovu uvádějí jeden či více stávajících požadavků, které musí daná instituce splňovat podle příslušného ustanovení vnitrostátního práva, nebo vyžadují informace o plnění jednoho či více těchto požadavků; |
| --- | --- |

(13)

„záporným rozhodnutím“ se rozumí rozhodnutí, kterým se neuděluje nebo v plném rozsahu neuděluje souhlas, o který významný dohlížený subjekt žádal. Rozhodnutí, která obsahují vedlejší ujednání jako např. podmínky či závazky, se považují za záporná rozhodnutí s výjimkou situací, kdy tato vedlejší ujednání a) zajišťují, že dohlížený subjekt splňuje požadavky příslušných vnitrostátních právních předpisů, a byla ujednána v písemné formě nebo b) pouze znovu uvádějí jeden či více stávajících požadavků, které musí daná instituce splňovat podle příslušného ustanovení vnitrostátního práva, nebo vyžadují informace o plnění jednoho či více těchto požadavků;

| (14) | „významným dohlíženým subjektem“ se rozumí významný dohlížený subjekt ve smyslu bodu 16 čl. 2 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (10); |
| --- | --- |

(14)

„významným dohlíženým subjektem“ se rozumí významný dohlížený subjekt ve smyslu bodu 16 čl. 2 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (10);

10

| (15) | „pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

(15)

„pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013;

| (16) | „zastoupením“ se rozumí kancelář, která propaguje nebo podporuje činnost dohlíženého subjektu, avšak nevykonává činnost úvěrové instituce; |
| --- | --- |

(16)

„zastoupením“ se rozumí kancelář, která propaguje nebo podporuje činnost dohlíženého subjektu, avšak nevykonává činnost úvěrové instituce;

| (17) | „vedlejšími podpůrnými službami“ se rozumějí administrativní služby, klientské služby, vymáhání pohledávek, elektronické podpisy nebo obdobné služby související s činností úvěrové instituce; |
| --- | --- |

(17)

„vedlejšími podpůrnými službami“ se rozumějí administrativní služby, klientské služby, vymáhání pohledávek, elektronické podpisy nebo obdobné služby související s činností úvěrové instituce;

| (18) | „všeobecnými zásadami ECB“ se rozumí dokument přijatý Radou guvernérů na návrh Rady dohledu a zveřejněný na internetových stránkách ECB, který obsahuje pokyny ECB ohledně výkladu právních požadavků. |
| --- | --- |

(18)

„všeobecnými zásadami ECB“ se rozumí dokument přijatý Radou guvernérů na návrh Rady dohledu a zveřejněný na internetových stránkách ECB, který obsahuje pokyny ECB ohledně výkladu právních požadavků.

Článek 2

Předmět a oblast působnosti

1.   Toto rozhodnutí stanoví kritéria pro přenesení rozhodovacích pravomocí přijímat rozhodnutí na základě vnitrostátních pravomocí na vedoucí pracovních útvarů ECB.

2.   Přenesením rozhodovacích pravomocí není dotčeno hodnocení v oblasti dohledu prováděné pro účely přijímání rozhodnutí na základě vnitrostátních pravomocí.

Článek 3

Přenesení pravomoci přijímat rozhodnutí na základě vnitrostátních pravomocí

1.   Rada guvernérů tímto v souladu s článkem 4 rozhodnutí (EU) 2017/933 (ECB/2016/40) přenáší na vedoucí pracovních útvarů ECB jmenované Výkonnou radou v souladu s článkem 5 uvedeného rozhodnutí pravomoc přijímat rozhodnutí na základě vnitrostátních pravomocí, pokud jde o: a) nabytí účasti, b) nabytí aktiv nebo závazků, c) prodej účasti, d) prodej aktiv nebo závazků, e) fúze, f) rozdělení, g) operace ve třetích zemích nebo na třetích územích, h) externí zajištění služeb nebo činností, i) změny stanov, j) jmenování externího auditora, k) úvěry poskytované spřízněným osobám.

2.   Rozhodnutí na základě vnitrostátních pravomocí uvedená v odstavci 1 se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jsou splněna příslušná kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci stanovená v článcích 4 až 14.

3.   Rozhodnutí na základě vnitrostátních pravomocí nelze přijmout prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud podle vnitrostátního práva musí orgán dohledu schválit strategická opatření úvěrových institucí, nebo pokud se z důvodu složitosti hodnocení vyžaduje, aby byla rozhodnutí na základě vnitrostátních pravomocí přijata postupem neuplatnění námitek.

4.   Přenesení rozhodovacích pravomocí se vztahuje jak na přijímání rozhodnutí v oblasti dohledu, tak na schvalování kladných hodnocení Evropskou centrální bankou v případech, kdy vnitrostátní právní předpisy přijetí rozhodnutí v oblasti dohledu nevyžadují.

5.   Záporná rozhodnutí nelze přijmout prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci.

6.   Nelze-li rozhodnutí přijmout prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, přijme se postupem neuplatnění námitek.

Článek 4

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o nabytí účasti

1.   Rozhodnutí o schválení nabytí účasti v úvěrových institucích nebo neúvěrových institucích významným dohlíženým subjektem se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jsou splněna všechna níže uvedená kritéria:

| a) | dopad na kapitál nabývajícího významného dohlíženého subjektu je omezený, což znamená, že:






  i) | kapitál po nabytí účasti převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a |
| --- | --- | --- |

a)

dopad na kapitál nabývajícího významného dohlíženého subjektu je omezený, což znamená, že:

i)

kapitál po nabytí účasti převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a

| ii) | dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů; |
| --- | --- |

ii)

dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů;

| b) | dopad na stav likvidity nabývajícího významného dohlíženého subjektu je omezený, což znamená, že:






  i) | ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity; |
| --- | --- | --- |

b)

dopad na stav likvidity nabývajícího významného dohlíženého subjektu je omezený, což znamená, že:

i)

ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity;

| ii) | na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %; |
| --- | --- |

ii)

na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %;

| c) | cílový subjekt má sídlo v členském státě Unie nebo Evropského hospodářského prostoru, nebo ve třetí zemi či na území, kde se uplatňují rovnocenné standardy dohledu a regulace. |
| --- | --- |

c)

cílový subjekt má sídlo v členském státě Unie nebo Evropského hospodářského prostoru, nebo ve třetí zemi či na území, kde se uplatňují rovnocenné standardy dohledu a regulace.

2.   Nabytí účasti se posuzuje v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 5

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o nabytí aktiv nebo závazků

1.   Rozhodnutí o schválení nabytí aktiv nebo závazků úvěrových nebo neúvěrových institucích významným dohlíženým subjektem se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jsou splněna všechna níže uvedená kritéria:

| a) | dopad na kapitál nabývajícího významného dohlíženého subjektu v důsledku nabytí je omezený, což znamená, že:






  i) | kapitál po nabytí aktiv nebo závazků převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a |
| --- | --- | --- |

a)

dopad na kapitál nabývajícího významného dohlíženého subjektu v důsledku nabytí je omezený, což znamená, že:

i)

kapitál po nabytí aktiv nebo závazků převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a

| ii) | dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů; |
| --- | --- |

ii)

dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů;

| b) | dopad na stav likvidity nabývajícího významného dohlíženého subjektu v důsledku nabytí je omezený, což znamená, že:






  i) | ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a |
| --- | --- | --- |

b)

dopad na stav likvidity nabývajícího významného dohlíženého subjektu v důsledku nabytí je omezený, což znamená, že:

i)

ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a

| ii) | na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %; |
| --- | --- |

ii)

na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %;

| c) | hodnota nabytých aktiv a závazků nepřesahuje 25 % celkových aktiv nabývajícího významného dohlíženého subjektu na individuální úrovni. |
| --- | --- |

c)

hodnota nabytých aktiv a závazků nepřesahuje 25 % celkových aktiv nabývajícího významného dohlíženého subjektu na individuální úrovni.

2.   Nabytí aktiv nebo závazků se posuzuje v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 6

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o prodeji účasti

1.   Rozhodnutí o schválení prodeje účasti významným dohlíženým subjektem se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jsou splněna všechna níže uvedená kritéria:

| a) | dopad na kapitál prodávajícího významného dohlíženého subjektu je omezený, což znamená, že:






  i) | kapitál po prodeji účasti převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a |
| --- | --- | --- |

a)

dopad na kapitál prodávajícího významného dohlíženého subjektu je omezený, což znamená, že:

i)

kapitál po prodeji účasti převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a

| ii) | dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů; |
| --- | --- |

ii)

dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů;

| b) | dopad na stav likvidity prodávajícího významného dohlíženého subjektu je omezený, což znamená, že:






  i) | ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a |
| --- | --- | --- |

b)

dopad na stav likvidity prodávajícího významného dohlíženého subjektu je omezený, což znamená, že:

i)

ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a

| ii) | na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %. |
| --- | --- |

ii)

na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %.

2.   Prodej účasti se posuzuje v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 7

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o prodeji aktiv nebo závazků

1.   Rozhodnutí o schválení prodeje aktiv nebo závazků významným dohlíženým subjektem se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jsou splněna všechna níže uvedená kritéria:

| a) | dopad na kapitál prodávajícího významného dohlíženého subjektu v důsledku prodeje aktiv nebo závazků je omezený, což znamená, že:






  i) | kapitál po prodeji aktiv nebo závazků převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a |
| --- | --- | --- |

a)

dopad na kapitál prodávajícího významného dohlíženého subjektu v důsledku prodeje aktiv nebo závazků je omezený, což znamená, že:

i)

kapitál po prodeji aktiv nebo závazků převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a

| ii) | dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů; |
| --- | --- |

ii)

dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů;

| b) | dopad na stav likvidity prodávajícího významného dohlíženého subjektu v důsledku prodeje aktiv nebo závazků je omezený, což znamená, že:






  i) | ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a |
| --- | --- | --- |

b)

dopad na stav likvidity prodávajícího významného dohlíženého subjektu v důsledku prodeje aktiv nebo závazků je omezený, což znamená, že:

i)

ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a

| ii) | na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %; |
| --- | --- |

ii)

na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %;

| c) | hodnota prodávaných aktiv a závazků nepřesahuje 25 % celkových aktiv prodávajícího významného dohlíženého subjektu na individuální úrovni. |
| --- | --- |

c)

hodnota prodávaných aktiv a závazků nepřesahuje 25 % celkových aktiv prodávajícího významného dohlíženého subjektu na individuální úrovni.

2.   Prodej aktiv nebo závazků se posuzuje v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 8

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o fúzi

1.   Rozhodnutí o schválení fúze, která se týká alespoň jednoho významného dohlíženého subjektu, se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jsou splněna všechna níže uvedená kritéria:

| a) | dopad na kapitál významného dohlíženého subjektu po fúzi je omezený, což znamená, že:






  i) | kapitál po fúzi převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a případně kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a |
| --- | --- | --- |

a)

dopad na kapitál významného dohlíženého subjektu po fúzi je omezený, což znamená, že:

i)

kapitál po fúzi převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a případně kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a

| ii) | dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů; |
| --- | --- |

ii)

dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů;

| b) | dopad na stav likvidity významného dohlíženého subjektu po fúzi je omezený, což znamená, že:






  i) | ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a |
| --- | --- | --- |

b)

dopad na stav likvidity významného dohlíženého subjektu po fúzi je omezený, což znamená, že:

i)

ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a

| ii) | na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %; |
| --- | --- |

ii)

na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %;

| c) | struktura správy a řízení významného dohlíženého subjektu po fúzi nevzbuzuje z hlediska obezřetnostního dohledu obavy. |
| --- | --- |

c)

struktura správy a řízení významného dohlíženého subjektu po fúzi nevzbuzuje z hlediska obezřetnostního dohledu obavy.

2.   Rozhodovací pravomoci nesmí být za žádných okolností přeneseny na vedoucí pracovních útvarů, pokud jde o:

| a) | fúze významného dohlíženého subjektu s jiným subjektem, který nepatří do téže skupiny jako významný dohlížený subjekt, nebo |
| --- | --- |

a)

fúze významného dohlíženého subjektu s jiným subjektem, který nepatří do téže skupiny jako významný dohlížený subjekt, nebo

| b) | přeshraniční fúze významných dohlížených subjektů, které patří do téže skupiny. |
| --- | --- |

b)

přeshraniční fúze významných dohlížených subjektů, které patří do téže skupiny.

3.   Fúze se posuzují v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 9

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o rozdělení

1.   Rozhodnutí o schválení rozdělení, které se týká alespoň jednoho významného dohlíženého subjektu, se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jsou splněna všechna níže uvedená kritéria:

| a) | dopad na kapitál významného dohlíženého subjektu nebo významných dohlížených subjektů po rozdělení je omezený, což znamená, že:






  i) | kapitál po rozdělení převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a případně kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a |
| --- | --- | --- |

a)

dopad na kapitál významného dohlíženého subjektu nebo významných dohlížených subjektů po rozdělení je omezený, což znamená, že:

i)

kapitál po rozdělení převyšuje a podle odhadů bude i nadále převyšovat součet požadavků vymezených v čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, kapitálu, jehož držba se požaduje v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1024/2013, požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 bodu 6) směrnice 2013/36/EU a případně kapitálových pokynů v rámci 2. pilíře ve smyslu posledního dostupného rozhodnutí SREP; a

| ii) | dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů; |
| --- | --- |

ii)

dopad snížení na poměr kmenového kapitálu tier 1, kapitálový poměr tier 1 a celkový kapitálový poměr činí méně než 100 bazických bodů;

| b) | dopad na stav likvidity významného dohlíženého subjektu nebo významných dohlížených subjektů po rozdělení je omezený, což znamená, že:






  i) | ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a |
| --- | --- | --- |

b)

dopad na stav likvidity významného dohlíženého subjektu nebo významných dohlížených subjektů po rozdělení je omezený, což znamená, že:

i)

ukazatel krytí likvidity zůstává na úrovni nad 110 % a převyšuje požadavky krytí likvidity vymezené v posledním dostupném rozhodnutí SREP, jsou-li vyšší než požadovaný minimální ukazatel krytí likvidity, a

| ii) | na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %; |
| --- | --- |

ii)

na konsolidované úrovni se ukazatel krytí likvidity nesníží o více než o 50 %;

| c) | struktura správy a řízení významného dohlíženého subjektu nebo významných dohlížených subjektů po rozdělení nevzbuzuje z hlediska obezřetnostního dohledu obavy. |
| --- | --- |

c)

struktura správy a řízení významného dohlíženého subjektu nebo významných dohlížených subjektů po rozdělení nevzbuzuje z hlediska obezřetnostního dohledu obavy.

2.   Rozhodovací pravomoci nesmí být za žádných okolností přeneseny na vedoucí pracovních útvarů, pokud jde o:

| a) | rozdělení, jehož následkem je vznik jiného subjektu, který nepatří do téže skupiny jako významný dohlížený subjekt, nebo |
| --- | --- |

a)

rozdělení, jehož následkem je vznik jiného subjektu, který nepatří do téže skupiny jako významný dohlížený subjekt, nebo

| b) | rozdělení, jehož následkem je vznik subjektu v jiné zemi nebo na jiném území, než kde je usazen významný dohlížený subjekt. |
| --- | --- |

b)

rozdělení, jehož následkem je vznik subjektu v jiné zemi nebo na jiném území, než kde je usazen významný dohlížený subjekt.

3.   Rozdělení se posuzuje v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 10

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o operacích ve třetích zemích nebo na třetích územích

1.   Rozhodnutí o schválení zřízení pobočky významným dohlíženým subjektem ve třetí zemi nebo na třetím území se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jsou splněna všechna níže uvedená kritéria:

| a) | pobočka je zřízena ve třetí zemi nebo na třetím území, kde se uplatňují rovnocenné standardy dohledu a regulace; |
| --- | --- |

a)

pobočka je zřízena ve třetí zemi nebo na třetím území, kde se uplatňují rovnocenné standardy dohledu a regulace;

| b) | celková aktiva pobočky podle odhadů v plánu činnosti nepřesahují 10 % celkových aktiv významného dohlíženého subjektu a |
| --- | --- |

b)

celková aktiva pobočky podle odhadů v plánu činnosti nepřesahují 10 % celkových aktiv významného dohlíženého subjektu a

| c) | transakce pobočky jsou uskutečňovány primárně ve třetí zemi nebo na třetím území, kde byla pobočka zřízena. |
| --- | --- |

c)

transakce pobočky jsou uskutečňovány primárně ve třetí zemi nebo na třetím území, kde byla pobočka zřízena.

2.   Rozhodnutí o níže uvedených operacích významného dohlíženého subjektu se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci:

| a) | zrušení pobočky; |
| --- | --- |

a)

zrušení pobočky;

| b) | změny ve struktuře pobočky; |
| --- | --- |

b)

změny ve struktuře pobočky;

| c) | zřízení nebo zrušení zastoupení a |
| --- | --- |

c)

zřízení nebo zrušení zastoupení a

| d) | poskytování bankovních služeb ve třetí zemi nebo na třetím území bez fyzické přítomnosti ve formě pobočky nebo dceřiné společnosti, |
| --- | --- |

d)

poskytování bankovních služeb ve třetí zemi nebo na třetím území bez fyzické přítomnosti ve formě pobočky nebo dceřiné společnosti,

ledaže jsou příslušné operace uskutečňovány v zemi, která je na seznamu uvedeném v příloze nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675 (11).

3.   Operace ve třetích zemích nebo na třetích územích se posuzují v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 11

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o outsourcingu

1.   Rozhodnutí o schválení outsourcingu významným dohlíženým subjektem se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud je splněno jedno nebo více z těchto kritérií:

| a) | poskytovatel služeb je součástí téže skupiny jako významný dohlížený subjekt (outsourcing v rámci skupiny) a je usazen v Unii; nebo |
| --- | --- |

a)

poskytovatel služeb je součástí téže skupiny jako významný dohlížený subjekt (outsourcing v rámci skupiny) a je usazen v Unii; nebo

| b) | poskytovatel služeb je dohlíženým subjektem, který je usazen v Unii a má povolení k poskytování služeb, které jsou předmětem outsourcingu; nebo |
| --- | --- |

b)

poskytovatel služeb je dohlíženým subjektem, který je usazen v Unii a má povolení k poskytování služeb, které jsou předmětem outsourcingu; nebo

| c) | externí zajišťování činností se týká vedlejších podpůrných služeb a poskytovatel služeb je usazen v Unii nebo v Evropském hospodářském prostoru. |
| --- | --- |

c)

externí zajišťování činností se týká vedlejších podpůrných služeb a poskytovatel služeb je usazen v Unii nebo v Evropském hospodářském prostoru.

2.   Plány týkající se outsourcingu se posuzují v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 12

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o změnách stanov

1.   Rozhodnutí o schválení změn stanov významného dohlíženého subjektu se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jde o:

| a) | změny, které jsou čistě formální, včetně změn názvu a adresy; |
| --- | --- |

a)

změny, které jsou čistě formální, včetně změn názvu a adresy;

| b) | změny, které jen zohledňují legislativní nebo regulatorní požadavky; |
| --- | --- |

b)

změny, které jen zohledňují legislativní nebo regulatorní požadavky;

| c) | změny, kterými se provádí soudní nebo správní rozhodnutí nebo které se provádějí na žádost ECB; |
| --- | --- |

c)

změny, kterými se provádí soudní nebo správní rozhodnutí nebo které se provádějí na žádost ECB;

| d) | změny, které se týkají základního kapitálu významného dohlíženého subjektu, pokud je přenesena pravomoc přijmout rovněž související kapitálové rozhodnutí (např. o klasifikaci kapitálových nástrojů jako nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 nebo o snížení kapitálu); |
| --- | --- |

d)

změny, které se týkají základního kapitálu významného dohlíženého subjektu, pokud je přenesena pravomoc přijmout rovněž související kapitálové rozhodnutí (např. o klasifikaci kapitálových nástrojů jako nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 nebo o snížení kapitálu);

| e) | změny stanov dceřiné společnosti za účelem jejich sladění se změnami stanov mateřského podniku, které již ECB schválila. |
| --- | --- |

e)

změny stanov dceřiné společnosti za účelem jejich sladění se změnami stanov mateřského podniku, které již ECB schválila.

2.   Změny stanov se posuzují v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 13

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o jmenování externího auditora

1.   Rozhodnutí o jmenování nebo změně externího auditora významného dohlíženého subjektu se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud tato rozhodnutí podle příslušných vnitrostátních předpisů představují výkon obezřetnostního dohledu podle článku 4 nařízení (EU) č. 1024/2013.

2.   Rozhodovací pravomoci nesmí být za žádných okolností přeneseny na vedoucí pracovních útvarů, pokud jde o a) rozhodnutí o nahrazení externího auditora jiným externím auditorem jmenovaným příslušným orgánem dohledu nebo b) rozhodnutí, která se týkají jmenování externího auditora na pokyn příslušného orgánu dohledu.

3.   Vhodnost externího auditora se posuzuje v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 14

Kritéria pro přijetí rozhodnutí v přenesené pravomoci o úvěrech poskytovaných spřízněným osobám

1.   Rozhodnutí o schválení poskytnutí úvěru významným dohlíženým subjektem spřízněné osobě se přijímají prostřednictvím rozhodnutí v přenesené pravomoci, pokud jsou splněna všechna níže uvedená kritéria:

| a) | celková expozice významného dohlíženého subjektu vůči spřízněné osobě nepřesahuje 5 milionů EUR a |
| --- | --- |

a)

celková expozice významného dohlíženého subjektu vůči spřízněné osobě nepřesahuje 5 milionů EUR a

| b) | podmínky poskytnutí úvěru nejsou výhodnější než podmínky, za nichž se úvěr poskytuje klientům, kteří nejsou spřízněnými osobami, nebo jsou přinejmenším podobné těm, které se uplatňují u téhož druhu operací uskutečňovaných se zaměstnanci, kteří nejsou spřízněnými osobami významného dohlíženého subjektu. |
| --- | --- |

b)

podmínky poskytnutí úvěru nejsou výhodnější než podmínky, za nichž se úvěr poskytuje klientům, kteří nejsou spřízněnými osobami, nebo jsou přinejmenším podobné těm, které se uplatňují u téhož druhu operací uskutečňovaných se zaměstnanci, kteří nejsou spřízněnými osobami významného dohlíženého subjektu.

2.   Poskytnutí úvěru spřízněné osobě se posuzuje v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva a zohlední se též příslušné všeobecné zásady ECB a/nebo postoje, pokyny či podobné akty vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 15

Přechodné ustanovení

Toto rozhodnutí se neuplatní v případech, kdy byla žádost o schválení kterékoli z operací uvedených v čl. 3 odst. 1 ECB předložena před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost.

Článek 16

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 31. ledna 2019.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  
  Úř. věst. L 141, 1.6.2017, s. 14.

2

(3)  Viz např. rozsudek Soudního dvora ze dne 23. září 1986, AKZO Chemie v. Komise, 5/85, EU:C:1986:328, bod 37 a rozsudek Soudního dvora ze dne 26. května 2005, Carmine Salvatore Tralli v. ECB, C-301/02 P, EU:C:2005:306, bod 59.

3

(4)  Rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 33).

4

(5)  Rozhodnutí ECB/2014/16 ze dne 14. dubna 2014 o zřízení správní revizní komise a pravidlech jejího fungování (Úř. věst. L 175, 14.6.2014, s. 47 ).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

6

(7)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/61 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o požadavek na úvěrové instituce týkající se krytí likvidity (Úř. věst. L 11, 17.1.2015, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

8

(9)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/908/EU ze dne 12. prosince 2014 o rovnocennosti požadavků na dohled a regulaci v některých třetích zemích nebo územích pro účely zacházení s expozicemi podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 359, 16.12.2014, s. 155).

9

(10)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1).

10

(11)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1675 ze dne 14. července 2016, kterým se směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 doplňuje o identifikaci vysoce rizikových třetích zemí se strategickými nedostatky (Úř. věst. L 254, 20.9.2016, s. 1).

11

---

| 25.2.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 55/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 55/16

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2019/323

ze dne 12. února 2019

o jmenování vedoucích pracovních útvarů, kteří přijímají rozhodnutí v přenesené pravomoci na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy (ECB/2019/5)

VÝKONNÁ RADA EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 11.6 tohoto statutu,

s ohledem na rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/933 ze dne 16. listopadu 2016 o obecném rámci pro přenesení rozhodovacích pravomocí ve vztahu k právním nástrojům týkajícím se úkolů v oblasti dohledu (ECB/2016/40) (1), a zejména na články 4 a 5 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2019/322 ze dne 31. ledna 2019 o přenesení pravomoci přijímat rozhodnutí na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy (ECB/2019/4) (2), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (3), a zejména na článek 10 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S ohledem na značný počet rozhodnutí, jež má Evropská centrální banka (ECB) přijímat v souvislosti s plněním svých úkolů v oblasti dohledu, byl zaveden postup pro přijímání určitých rozhodnutí v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(1)

S ohledem na značný počet rozhodnutí, jež má Evropská centrální banka (ECB) přijímat v souvislosti s plněním svých úkolů v oblasti dohledu, byl zaveden postup pro přijímání určitých rozhodnutí v přenesené pravomoci.

| (2) | Rozhodnutí o přenesení pravomoci nabývá účinnosti přijetím rozhodnutí Výkonné rady o jmenování jednoho nebo více vedoucích pracovních útvarů za účelem přijímání rozhodnutí na základě rozhodnutí o přenesení pravomoci. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí o přenesení pravomoci nabývá účinnosti přijetím rozhodnutí Výkonné rady o jmenování jednoho nebo více vedoucích pracovních útvarů za účelem přijímání rozhodnutí na základě rozhodnutí o přenesení pravomoci.

| (3) | Výkonná rada by měla při jmenování vedoucích pracovních útvarů zohlednit význam rozhodnutí o přenesení pravomoci a počet adresátů, jimž je třeba rozhodnutí v přenesené pravomoci zaslat. |
| --- | --- |

(3)

Výkonná rada by měla při jmenování vedoucích pracovních útvarů zohlednit význam rozhodnutí o přenesení pravomoci a počet adresátů, jimž je třeba rozhodnutí v přenesené pravomoci zaslat.

| (4) | Předseda Rady dohledu byl konzultován ohledně vedoucích pracovních útvarů, na které by měla být přenesena pravomoc přijímat rozhodnutí na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy, |
| --- | --- |

(4)

Předseda Rady dohledu byl konzultován ohledně vedoucích pracovních útvarů, na které by měla být přenesena pravomoc přijímat rozhodnutí na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí v přenesené pravomoci na základě pravomocí v oblasti dohledu přiznaných vnitrostátními právními předpisy

Rozhodnutí v přenesené pravomoci podle rozhodnutí (EU) 2019/322 (ECB/2019/4) přijímá jeden z těchto vedoucích pracovních útvarů:

| a) | generální ředitel generálního ředitelství Mikroobezřetnostní dohled I, pokud dohled nad příslušným dohlíženým subjektem nebo skupinou vykonává generální ředitelství Mikroobezřetnostní dohled I; |
| --- | --- |

a)

generální ředitel generálního ředitelství Mikroobezřetnostní dohled I, pokud dohled nad příslušným dohlíženým subjektem nebo skupinou vykonává generální ředitelství Mikroobezřetnostní dohled I;

| b) | generální ředitel generálního ředitelství Mikroobezřetnostní dohled II, pokud dohled nad příslušným dohlíženým subjektem nebo skupinou vykonává generální ředitelství Mikroobezřetnostní dohled II, nebo |
| --- | --- |

b)

generální ředitel generálního ředitelství Mikroobezřetnostní dohled II, pokud dohled nad příslušným dohlíženým subjektem nebo skupinou vykonává generální ředitelství Mikroobezřetnostní dohled II, nebo

| c) | zástupce generálního ředitele, není-li generální ředitel přítomen. |
| --- | --- |

c)

zástupce generálního ředitele, není-li generální ředitel přítomen.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 12. února 2019.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Úř. věst. L 141, 1.6.2017, s. 14.

1

(2)  Viz strana 7 tohoto Úředního věstníku.

2

(3)  
  Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 33.

3

---