# Euroopan unionin L 145/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 145 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta4. kesäkuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 145

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta4. kesäkuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän kolmannen lisäpöytäkirjan voimaantulosta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2019/905, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, tiettyjä pohjakalalajien kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta kaudelle 2019–2021 annetun delegoidun asetuksen (EU) 2018/2034 muuttamisesta | 2 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2019/906, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, tiettyjen pohjakalakantojen kalastusta Pohjanmerellä kaudella 2019–2021 koskevan purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtien erittelemisestä annetun delegoidun asetuksen (EU) 2018/2035 muuttamisesta | 4 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2019/907, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2019, ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY 49 b artiklan nojalla hiihdonopettajille vahvistettavasta yhteisestä koulutustestistä (
  1
  ) | 7 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2019/908, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, Kosovossa toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX KOSOVO) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EULEX KOSOVO/1/2019) | 19 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/909, annettu 18 päivänä helmikuuta 2019, pakollisten tieteellisten tutkimusten luettelosta sekä kynnysarvoista kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta ja hallintaa koskevaa unionin monivuotista ohjelmaa varten | 21 |
| | * | Komission delegoitu päätös (EU) 2019/910, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, kalastus- ja vesiviljelyalan biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa koskevan unionin monivuotisen ohjelman perustamisesta | 27 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän kolmannen lisäpöytäkirjan voimaantulosta

1

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/905, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, tiettyjä pohjakalalajien kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta kaudelle 2019–2021 annetun delegoidun asetuksen (EU) 2018/2034 muuttamisesta

2

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/906, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, tiettyjen pohjakalakantojen kalastusta Pohjanmerellä kaudella 2019–2021 koskevan purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtien erittelemisestä annetun delegoidun asetuksen (EU) 2018/2035 muuttamisesta

4

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/907, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2019, ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY 49 b artiklan nojalla hiihdonopettajille vahvistettavasta yhteisestä koulutustestistä (
  1
  )

1

7

PÄÄTÖKSET

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2019/908, annettu 29 päivänä toukokuuta 2019, Kosovossa toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX KOSOVO) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EULEX KOSOVO/1/2019)

19

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/909, annettu 18 päivänä helmikuuta 2019, pakollisten tieteellisten tutkimusten luettelosta sekä kynnysarvoista kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta ja hallintaa koskevaa unionin monivuotista ohjelmaa varten

21

*

Komission delegoitu päätös (EU) 2019/910, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, kalastus- ja vesiviljelyalan biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa koskevan unionin monivuotisen ohjelman perustamisesta

27

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2018/815, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY täydentämisestä yhtenäisen sähköisen raportointimuodon määrittämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla ( EUVL L 143, 29.5.2019 ) | 85 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2018/815, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY täydentämisestä yhtenäisen sähköisen raportointimuodon määrittämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla ( EUVL L 143, 29.5.2019 )

( EUVL L 143, 29.5.2019 )

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 4.6.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 145/1

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän kolmannen lisäpöytäkirjan voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävä kolmas lisäpöytäkirja (1), joka allekirjoitettiin Brysselissä 29. kesäkuuta 2017, tulee pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti voimaan 1. heinäkuuta 2019 alkaen.

1

---

(1)  
  EUVL L 196, 27.7.2017, s. 3.

1

---

ASETUKSET

| 4.6.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 145/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 145/2

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/905,

annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019,

tiettyjä pohjakalalajien kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta kaudelle 2019–2021 annetun delegoidun asetuksen (EU) 2018/2034 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY (1) kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/20133 ja erityisesti sen 15 artiklan 6 kohdan ja 18 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on saaliiden poisheittämisen lopettaminen asteittain kaikissa unionin kalastuksissa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite saalisrajoitusten alaisten lajien saaliille. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on saaliiden poisheittämisen lopettaminen asteittain kaikissa unionin kalastuksissa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite saalisrajoitusten alaisten lajien saaliille.

| (2) | Jotta purkamisvelvoite voidaan panna täytäntöön, asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoiduilla säädöksillä poisheittämissuunnitelmia enintään kolme vuotta kestäväksi alustavaksi kaudeksi, joka voidaan uusia yhteensä kolmella vuodella, yhteisten suositusten perusteella, joita jäsenvaltiot ovat laatineet kuultuaan asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia. |
| --- | --- |

(2)

Jotta purkamisvelvoite voidaan panna täytäntöön, asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 6 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoiduilla säädöksillä poisheittämissuunnitelmia enintään kolme vuotta kestäväksi alustavaksi kaudeksi, joka voidaan uusia yhteensä kolmella vuodella, yhteisten suositusten perusteella, joita jäsenvaltiot ovat laatineet kuultuaan asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia.

| (3) | Alankomailla, Belgialla, Espanjalla, Irlannilla, Ranskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on luoteisilla vesialueilla välitön kalastuksenhoitoetu. Kyseiset jäsenvaltiot toimittivat luoteisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa ja pelagisten kantojen neuvoa-antavaa toimikuntaa kuultuaan komissiolle 31 päivänä toukokuuta 2018 yhteisen suosituksen eräiden pohjakalalajien kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevaksi poisheittämissuunnitelmaksi kaudelle 2019–2021. Yhteistä suositusta muutettiin 30 päivänä elokuuta 2018. |
| --- | --- |

(3)

Alankomailla, Belgialla, Espanjalla, Irlannilla, Ranskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on luoteisilla vesialueilla välitön kalastuksenhoitoetu. Kyseiset jäsenvaltiot toimittivat luoteisten vesialueiden neuvoa-antavaa toimikuntaa ja pelagisten kantojen neuvoa-antavaa toimikuntaa kuultuaan komissiolle 31 päivänä toukokuuta 2018 yhteisen suosituksen eräiden pohjakalalajien kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevaksi poisheittämissuunnitelmaksi kaudelle 2019–2021. Yhteistä suositusta muutettiin 30 päivänä elokuuta 2018.

| (4) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/2034 (2) vahvistetaan yhteisen suosituksen perusteella eräisiin pohjakalalajien kalastuksiin luoteisilla vesialueilla sovellettava poisheittämissuunnitelma vuosiksi 2019–2021. |
| --- | --- |

(4)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/2034 (2) vahvistetaan yhteisen suosituksen perusteella eräisiin pohjakalalajien kalastuksiin luoteisilla vesialueilla sovellettava poisheittämissuunnitelma vuosiksi 2019–2021.

| (5) | Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti ja Ranska toimittivat 14 päivänä marraskuuta 2018 uuden yhteisen suosituksen, jossa esitetään kolmea oikaisua delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/2034 vahvistettuun poisheittämissuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(5)

Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti ja Ranska toimittivat 14 päivänä marraskuuta 2018 uuden yhteisen suosituksen, jossa esitetään kolmea oikaisua delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/2034 vahvistettuun poisheittämissuunnitelmaan.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 2 kohdan mukaan komissio edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä muun muassa varmistamalla tarvittaessa, että asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä saadaan tieteellinen lausunto. Ennen delegoidun asetuksen (EU) 2018/2034 hyväksymistä saatiin asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on arvioinut. Uudessa yhteisessä suosituksessa esitetään teknisiä korjauksia, joita käsitellään jo saadussa tieteellisessä lausunnossa. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 2 kohdan mukaan komissio edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä muun muassa varmistamalla tarvittaessa, että asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä saadaan tieteellinen lausunto. Ennen delegoidun asetuksen (EU) 2018/2034 hyväksymistä saatiin asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on arvioinut. Uudessa yhteisessä suosituksessa esitetään teknisiä korjauksia, joita käsitellään jo saadussa tieteellisessä lausunnossa.

| (7) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdan mukaan komission on ennen delegoidun säädöksen hyväksymistä kuultava kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita. Uudessa yhteisessä suosituksessa esitetyt toimenpiteet ovat kalastusalan asiantuntijaryhmän lausunnon mukaiset. Asiantuntijaryhmä koostuu 28 jäsenvaltion ja komission edustajista, ja Euroopan parlamentti osallistuu siihen tarkkailijana. |
| --- | --- |

(7)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdan mukaan komission on ennen delegoidun säädöksen hyväksymistä kuultava kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita. Uudessa yhteisessä suosituksessa esitetyt toimenpiteet ovat kalastusalan asiantuntijaryhmän lausunnon mukaiset. Asiantuntijaryhmä koostuu 28 jäsenvaltion ja komission edustajista, ja Euroopan parlamentti osallistuu siihen tarkkailijana.

| (8) | Uudessa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/2034 esitetyn ”Seltra-paneelin” määritelmän korjaamista, koska kyseinen määritelmä ei ole 31 päivänä toukokuuta 2018 annetun yhteisen suosituksen mukainen. |
| --- | --- |

(8)

Uudessa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/2034 esitetyn ”Seltra-paneelin” määritelmän korjaamista, koska kyseinen määritelmä ei ole 31 päivänä toukokuuta 2018 annetun yhteisen suosituksen mukainen.

| (9) | Uudessa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan myös poistettavaksi vaatimus käyttää keisarihummerin pyynnissä erittäin valikoivia pyydyksiä, koska kyseinen vaatimus sisällytettiin virheellisesti 31 päivänä toukokuuta 2018 annettuun yhteiseen suositukseen ja delegoituun asetukseen (EU) 2018/2034. |
| --- | --- |

(9)

Uudessa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan myös poistettavaksi vaatimus käyttää keisarihummerin pyynnissä erittäin valikoivia pyydyksiä, koska kyseinen vaatimus sisällytettiin virheellisesti 31 päivänä toukokuuta 2018 annettuun yhteiseen suositukseen ja delegoituun asetukseen (EU) 2018/2034.

| (10) | Lopuksi uudessa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan pohjassa elävien kuningatarkampasimpukoiden pyynnin jättämistä pois tiettyjen valikoivuuden parantamiseen Irlanninmerellä tarkoitettujen teknisten toimenpiteiden soveltamisalasta, koska 31 päivänä toukokuuta 2018 annetulla yhteisellä suosituksella ja delegoidulla asetuksella (EU) 2018/2034 ei ollut tarkoitus sisällyttää kyseistä pyyntiä mainittujen teknisten toimenpiteiden soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(10)

Lopuksi uudessa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan pohjassa elävien kuningatarkampasimpukoiden pyynnin jättämistä pois tiettyjen valikoivuuden parantamiseen Irlanninmerellä tarkoitettujen teknisten toimenpiteiden soveltamisalasta, koska 31 päivänä toukokuuta 2018 annetulla yhteisellä suosituksella ja delegoidulla asetuksella (EU) 2018/2034 ei ollut tarkoitus sisällyttää kyseistä pyyntiä mainittujen teknisten toimenpiteiden soveltamisalaan.

| (11) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2018/2034 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2018/2034 olisi muutettava.

| (12) | Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, tämän asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Koska delegoidulla asetuksella (EU) 2018/2034 vahvistettua poisheittämissuunnitelmaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019, tätä asetusta olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2019, |
| --- | --- |

(12)

Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, tämän asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Koska delegoidulla asetuksella (EU) 2018/2034 vahvistettua poisheittämissuunnitelmaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019, tätä asetusta olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2019,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan delegoitu asetus (EU) 2018/2034 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   
  ’Seltra-paneelilla’ valikoivaa laitetta, joka






  a) | koostuu ylähavaksesta, jonka silmäkoko on vähintään 270 millimetriä (vinoneliösilmä), tai ylähavaksesta, jonka silmäkoko on vähintään 300 millimetriä (neliösilmä), ja sijaitsee neljän paneelin muodostamassa laatikkomaisessa osassa, troolinperän suorassa osassa; |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   
  ’Seltra-paneelilla’ valikoivaa laitetta, joka

a)

koostuu ylähavaksesta, jonka silmäkoko on vähintään 270 millimetriä (vinoneliösilmä), tai ylähavaksesta, jonka silmäkoko on vähintään 300 millimetriä (neliösilmä), ja sijaitsee neljän paneelin muodostamassa laatikkomaisessa osassa, troolinperän suorassa osassa;

| b) | on vähintään kolmen metrin pituinen; |
| --- | --- |

b)

on vähintään kolmen metrin pituinen;

| c) | on sijoitettu enintään neljän metrin päähän sulkuköydestä; sekä |
| --- | --- |

c)

on sijoitettu enintään neljän metrin päähän sulkuköydestä; sekä

| d) | on yhtä leveä kuin troolin laatikkomaisen osan ylempi verkko (jameesta jameeseen).” |
| --- | --- |

d)

on yhtä leveä kuin troolin laatikkomaisen osan ylempi verkko (jameesta jameeseen).”

| 2. | Korvataan 3 artiklan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | keisarihummeriin (Nephrops norvegicus), jota pyydetään ovitrooleilla, joiden silmäkoko on 80–110 millimetriä 12 meripeninkulman sisällä rannikosta ICES-alueella 6a.” |
| --- | --- | --- |

2.

Korvataan 3 artiklan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

keisarihummeriin (Nephrops norvegicus

| 3. | Korvataan 10 artiklan 4 kohdan toinen virke seuraavasti:

  ”Tätä säännöstä ei sovelleta aluksiin, joiden saaliista yli 30 prosenttia on keisarihummeria tai yli 85 prosenttia on kuningatarkampasimpukkaa.” |
| --- | --- |

3.

Korvataan 10 artiklan 4 kohdan toinen virke seuraavasti:

”Tätä säännöstä ei sovelleta aluksiin, joiden saaliista yli 30 prosenttia on keisarihummeria tai yli 85 prosenttia on kuningatarkampasimpukkaa.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2018/2034, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, tiettyjä pohjakalalajien kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta kaudelle 2019–2021 (EUVL L 327, 21.12.2018, s. 8).

2

---

| 4.6.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 145/4

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/906,

annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019,

tiettyjen pohjakalakantojen kalastusta Pohjanmerellä kaudella 2019–2021 koskevan purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtien erittelemisestä annetun delegoidun asetuksen (EU) 2018/2035 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Pohjanmeren pohjakalakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevan monivuotisen suunnitelman vahvistamisesta, purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa Pohjanmerellä koskevien yksityiskohtien erittelemisestä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 676/2007 ja (EY) N:o 1342/2008 kumoamisesta 4 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/973 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1380/2013 (2) pyritään lopettamaan asteittain saaliiden poisheittäminen kaikessa unionin kalastuksessa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite, joka koskee saalisrajoitusten alaisten lajien saaliita. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1380/2013 (2) pyritään lopettamaan asteittain saaliiden poisheittäminen kaikessa unionin kalastuksessa ottamalla käyttöön purkamisvelvoite, joka koskee saalisrajoitusten alaisten lajien saaliita.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 artiklassa säädetään sellaisten monivuotisten suunnitelmien hyväksymisestä, joihin sisältyy säilyttämistoimenpiteitä asiaankuuluvan maantieteellisen alueen tiettyjä kantoja hyödyntäviä kalastuksia varten. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 artiklassa säädetään sellaisten monivuotisten suunnitelmien hyväksymisestä, joihin sisältyy säilyttämistoimenpiteitä asiaankuuluvan maantieteellisen alueen tiettyjä kantoja hyödyntäviä kalastuksia varten.

| (3) | Kyseisissä monivuotisissa suunnitelmissa eritellään purkamisvelvoitteen täytäntöönpanon yksityiskohdat ja mahdollisesti valtuutetaan komissio täsmentämään kyseisiä yksityiskohtia jäsenvaltioiden laatimien yhteisten suositusten perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisissä monivuotisissa suunnitelmissa eritellään purkamisvelvoitteen täytäntöönpanon yksityiskohdat ja mahdollisesti valtuutetaan komissio täsmentämään kyseisiä yksityiskohtia jäsenvaltioiden laatimien yhteisten suositusten perusteella.

| (4) | Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 4 päivänä heinäkuuta 2018 asetuksen (EU) 2018/973 Pohjanmeren pohjakalakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevan monivuotisen suunnitelman vahvistamisesta. Mainitun asetuksen 11 artiklalla siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa eritellään purkamisvelvoitteen yksityiskohdat jäsenvaltioiden laatimien yhteisten suositusten perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 4 päivänä heinäkuuta 2018 asetuksen (EU) 2018/973 Pohjanmeren pohjakalakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevan monivuotisen suunnitelman vahvistamisesta. Mainitun asetuksen 11 artiklalla siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa eritellään purkamisvelvoitteen yksityiskohdat jäsenvaltioiden laatimien yhteisten suositusten perusteella.

| (5) | Alankomailla, Belgialla, Ranskalla, Ruotsilla, Saksalla, Tanskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on välitön kalastuksenhoitoetu Pohjanmerellä. Alankomaat, Belgia, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta esittivät Pohjanmeren neuvoa-antavaa toimikuntaa ja pelagisia kantoja koskevaa neuvoa-antava toimikuntaa kuultuaan 30 päivänä toukokuuta 2018 komissiolle yhteisen suosituksen Pohjanmeren pohjakalakantojen purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohdista. Yhteistä suositusta muutettiin 30 päivänä elokuuta 2018. |
| --- | --- |

(5)

Alankomailla, Belgialla, Ranskalla, Ruotsilla, Saksalla, Tanskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on välitön kalastuksenhoitoetu Pohjanmerellä. Alankomaat, Belgia, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta esittivät Pohjanmeren neuvoa-antavaa toimikuntaa ja pelagisia kantoja koskevaa neuvoa-antava toimikuntaa kuultuaan 30 päivänä toukokuuta 2018 komissiolle yhteisen suosituksen Pohjanmeren pohjakalakantojen purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohdista. Yhteistä suositusta muutettiin 30 päivänä elokuuta 2018.

| (6) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/2035 (3) vahvistetaan yhteisen suosituksen perusteella kyseisiin kalastuksiin sovellettava poisheittämissuunnitelma vuosiksi 2019–2021. |
| --- | --- |

(6)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/2035 (3) vahvistetaan yhteisen suosituksen perusteella kyseisiin kalastuksiin sovellettava poisheittämissuunnitelma vuosiksi 2019–2021.

| (7) | Alankomaat, Belgia, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta toimittivat 6 päivänä marraskuuta 2018 ja 19 päivänä joulukuuta 2018 uudet yhteiset suositukset, joilla korjattiin 30 päivänä toukokuuta 2018 annettua aiempaa yhteistä suositusta sellaisena kuin se oli muutettuna 30 päivänä elokuuta 2018. |
| --- | --- |

(7)

Alankomaat, Belgia, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta toimittivat 6 päivänä marraskuuta 2018 ja 19 päivänä joulukuuta 2018 uudet yhteiset suositukset, joilla korjattiin 30 päivänä toukokuuta 2018 annettua aiempaa yhteistä suositusta sellaisena kuin se oli muutettuna 30 päivänä elokuuta 2018.

| (8) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 2 kohdan mukaan komissio edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä muun muassa varmistamalla tarvittaessa, että asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä saadaan tieteellinen lausunto. Ennen delegoidun asetuksen (EU) 2018/2035 hyväksymistä saatiin asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on arvioinut. Uusiin yhteisiin suosituksiin sisältyy teknisiä korjauksia, mutta tieteelliset tiedot pysyvät samoina. Yhteiseen suositukseen sisällytetty uusi pyydystyyppi kuuluu samaan troolien luokkaan. Koska uuteen yhteiseen suositukseen sisällytetty kaksoistrooli (OTT) on tyypiltään pohjatrooli, sillä on samat vaikutukset kuin muilla pohjatrooleilla. Näin ollen tieteelliset lausunnot pysyvät samoina. De minimis -poikkeusta koskevan nykyisen sanamuodon mukaan poikkeuksen mukaiset prosenttiosuudet olisi laskettava vähimmäisviitekokoa pienempinä pyydettyjen purkamisvelvoitteen alaisten lajien vuotuisten kokonaissaaliiden pohjalta. Valkoturskalla ja turskalla de minimis -poikkeuksen mukaiset prosenttiosuudet olisi kuitenkin laskettava vuotuisen kokonaissaaliin pohjalta. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 2 kohdan mukaan komissio edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä muun muassa varmistamalla tarvittaessa, että asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä saadaan tieteellinen lausunto. Ennen delegoidun asetuksen (EU) 2018/2035 hyväksymistä saatiin asiaankuuluvilta tieteellisiltä elimiltä tieteelliset lausunnot, joita tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) on arvioinut. Uusiin yhteisiin suosituksiin sisältyy teknisiä korjauksia, mutta tieteelliset tiedot pysyvät samoina. Yhteiseen suositukseen sisällytetty uusi pyydystyyppi kuuluu samaan troolien luokkaan. Koska uuteen yhteiseen suositukseen sisällytetty kaksoistrooli (OTT) on tyypiltään pohjatrooli, sillä on samat vaikutukset kuin muilla pohjatrooleilla. Näin ollen tieteelliset lausunnot pysyvät samoina. De minimis -poikkeusta koskevan nykyisen sanamuodon mukaan poikkeuksen mukaiset prosenttiosuudet olisi laskettava vähimmäisviitekokoa pienempinä pyydettyjen purkamisvelvoitteen alaisten lajien vuotuisten kokonaissaaliiden pohjalta. Valkoturskalla ja turskalla de minimis -poikkeuksen mukaiset prosenttiosuudet olisi kuitenkin laskettava vuotuisen kokonaissaaliin pohjalta.

| (9) | Asetuksen (EU) 2018/973 16 artiklan 4 kohdassa säädetään, että komission on ennen delegoidun säädöksen hyväksymistä kuultava kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Uusissa yhteisissä suosituksissa esitetyt toimenpiteet ovat kalastusalan asiantuntijaryhmän lausunnon mukaiset. Asiantuntijaryhmä koostuu 28 jäsenvaltion ja komission edustajista, ja Euroopan parlamentti osallistuu siihen tarkkailijana. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) 2018/973 16 artiklan 4 kohdassa säädetään, että komission on ennen delegoidun säädöksen hyväksymistä kuultava kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Uusissa yhteisissä suosituksissa esitetyt toimenpiteet ovat kalastusalan asiantuntijaryhmän lausunnon mukaiset. Asiantuntijaryhmä koostuu 28 jäsenvaltion ja komission edustajista, ja Euroopan parlamentti osallistuu siihen tarkkailijana.

| (10) | Marraskuun 6 päivänä 2018 annetussa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan kaksoistroolin (OTT) sisällyttämistä tietyissä kalastuksissa hyödynnettäviä trooleja koskevien pyydyskoodien luetteloihin. Teknisessä korjauksessa selvennetään, että trooleja käyttäviä aluksia koskevia tiettyjä poikkeuksia sovelletaan myös kaksinkertaisiin pohjatrooleihin (kaksi yhteen kiinnitettyä troolia, joita vetää yksi alus). Koska 30 päivänä toukokuuta 2018 vastaanotetussa yhteisessä suosituksessa mainitaan jo ”troolit”, eli se kattaa kaikki troolit, myös kaksoistroolit, on tarpeen lisätä vastaava pyydyskoodi. |
| --- | --- |

(10)

Marraskuun 6 päivänä 2018 annetussa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan kaksoistroolin (OTT) sisällyttämistä tietyissä kalastuksissa hyödynnettäviä trooleja koskevien pyydyskoodien luetteloihin. Teknisessä korjauksessa selvennetään, että trooleja käyttäviä aluksia koskevia tiettyjä poikkeuksia sovelletaan myös kaksinkertaisiin pohjatrooleihin (kaksi yhteen kiinnitettyä troolia, joita vetää yksi alus). Koska 30 päivänä toukokuuta 2018 vastaanotetussa yhteisessä suosituksessa mainitaan jo ”troolit”, eli se kattaa kaikki troolit, myös kaksoistroolit, on tarpeen lisätä vastaava pyydyskoodi.

| (11) | Joulukuun 19 päivänä 2018 annetussa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan, että korjataan virhe, joka esiintyy seuraavia lajeja koskevien de minimis -poikkeusten eräissä laskentakertoimissa:






  a) | pohjatrooleilla ICES-alueella 4c pyydetty säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempi valkoturska ja turska; |
| --- | --- | --- |

(11)

Joulukuun 19 päivänä 2018 annetussa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan, että korjataan virhe, joka esiintyy seuraavia lajeja koskevien de minimis -poikkeusten eräissä laskentakertoimissa:

a)

pohjatrooleilla ICES-alueella 4c pyydetty säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempi valkoturska ja turska;

| b) | pohjatrooleilla ICES-alueilla 4a ja 4b pyydetty säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempi valkoturska ja turska. |
| --- | --- |

b)

pohjatrooleilla ICES-alueilla 4a ja 4b pyydetty säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempi valkoturska ja turska.

| (12) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2018/2035 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2018/2035 olisi muutettava.

| (13) | Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, tämän asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Koska delegoidulla asetuksella (EU) 2018/2035 vahvistettu poisheittämissuunnitelma tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019, tätä asetusta olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2019, |
| --- | --- |

(13)

Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, tämän asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Koska delegoidulla asetuksella (EU) 2018/2035 vahvistettu poisheittämissuunnitelma tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019, tätä asetusta olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2019,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan delegoitu asetus (EU) 2018/2035 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan johdantolause seuraavasti:

  ”sellaisilla pohjatrooleilla (OTB, OTT, TBN) pyydetyt saaliit, joiden”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan johdantolause seuraavasti:

”sellaisilla pohjatrooleilla (OTB, OTT, TBN) pyydetyt saaliit, joiden”.

| 2) | Korvataan 6 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | punakampela, joka on pyydetty pohjatrooleilla (OTB, OTT, PTB), joiden silmäkoko on vähintään 120 millimetriä, kampelakalojen tai pyöreiden kalojen kohdennetun kalastuksen yhteydessä talvikuukausina (1 päivän marraskuuta ja 30 päivän huhtikuuta välisenä aikana).”. |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 6 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

| 3) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan c alakohdan johdantolause seuraavasti:

  ”kun kyseessä on keisarihummerin kalastus unionin vesillä ICES-alueella 3a sellaisia pohjatrooleja (OTB, OTT, TBN) käyttävillä aluksilla, joiden silmäkoko on vähintään 70 millimetriä ja jotka on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä:”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

korvataan c alakohdan johdantolause seuraavasti:

”kun kyseessä on keisarihummerin kalastus unionin vesillä ICES-alueella 3a sellaisia pohjatrooleja (OTB, OTT, TBN) käyttävillä aluksilla, joiden silmäkoko on vähintään 70 millimetriä ja jotka on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä:”;

| b) | korvataan d alakohdan johdantolause seuraavasti:

  ”kun kyseessä on pohjankatkaravun pyynti unionin vesillä ICES-alueella 3a sellaisia pohjatrooleja (OTB, OTT) käyttävillä aluksilla, joiden silmäkoko on vähintään 35 millimetriä, jossa on kaloille esteetön pakoaukko ja jotka on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 19 millimetriä:”; |
| --- | --- |

b)

korvataan d alakohdan johdantolause seuraavasti:

”kun kyseessä on pohjankatkaravun pyynti unionin vesillä ICES-alueella 3a sellaisia pohjatrooleja (OTB, OTT) käyttävillä aluksilla, joiden silmäkoko on vähintään 35 millimetriä, jossa on kaloille esteetön pakoaukko ja jotka on varustettu lajitteluristikolla, jonka tankojen väli on enintään 19 millimetriä:”;

| c) | korvataan e alakohta seuraavasti:






  ”e | kun kyseessä on pohjakalakantojen sekakalastus unionin vesillä ICES-suuralueella 4c sellaisia pohjatrooleja tai nuottia (OTB, OTT, SDN, SSC) käyttävillä aluksilla, joiden silmäkoko on 70–99 millimetriä (TR2):
  säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien valkoturskan ja turskan yhteenlaskettu määrä, joka saa vuonna 2019 olla enintään kuusi prosenttia ja vuosina 2020 ja 2021 enintään viisi prosenttia valkoturskan ja turskan vuotuisista kokonaissaaliista; turskan enimmäismäärä, joka voidaan heittää pois, on kaksi prosenttia kyseisistä kokonaissaaliista;”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan e alakohta seuraavasti:

”e

säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien valkoturskan ja turskan yhteenlaskettu määrä, joka saa vuonna 2019 olla enintään kuusi prosenttia ja vuosina 2020 ja 2021 enintään viisi prosenttia valkoturskan ja turskan vuotuisista kokonaissaaliista; turskan enimmäismäärä, joka voidaan heittää pois, on kaksi prosenttia kyseisistä kokonaissaaliista;”;

| d) | korvataan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | kun kyseessä on pohjakalakantojen sekakalastus unionin vesillä ICES-alueilla 4a ja 4b sellaisia pohjatrooleja tai nuottia (OTB, OTT, SDN, SSC) käyttävillä aluksilla, joiden silmäkoko on 70–99 millimetriä (TR2):
  säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien valkoturskan ja turskan yhteenlaskettu määrä, joka saa vuonna 2019 olla enintään kuusi prosenttia valkoturskan ja turskan vuotuisista kokonaissaaliista; turskan enimmäismäärä, joka voidaan heittää pois, on kaksi prosenttia kyseisistä kokonaissaaliista;”; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan f alakohta seuraavasti:

”f)

säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien valkoturskan ja turskan yhteenlaskettu määrä, joka saa vuonna 2019 olla enintään kuusi prosenttia valkoturskan ja turskan vuotuisista kokonaissaaliista; turskan enimmäismäärä, joka voidaan heittää pois, on kaksi prosenttia kyseisistä kokonaissaaliista;”;

| e) | korvataan g alakohdan johdantolause seuraavasti:

  ”kun kyseessä on kalastus unionin vesillä ICES-alueella 3a sellaisia pohjatrooleja (OTB, OTT, TBN, PTB) käyttävillä aluksilla, jotka on varustettu Seltra-paneelilla ja joiden silmäkoko on 90–119 millimetriä, tai sellaisia pohjatrooleja (OTB, OTT, TBN, PTB) käyttävillä aluksilla, joiden silmäkoko on vähintään 120 millimetriä:”. |
| --- | --- |

e)

korvataan g alakohdan johdantolause seuraavasti:

”kun kyseessä on kalastus unionin vesillä ICES-alueella 3a sellaisia pohjatrooleja (OTB, OTT, TBN, PTB) käyttävillä aluksilla, jotka on varustettu Seltra-paneelilla ja joiden silmäkoko on 90–119 millimetriä, tai sellaisia pohjatrooleja (OTB, OTT, TBN, PTB) käyttävillä aluksilla, joiden silmäkoko on vähintään 120 millimetriä:”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 179, 16.7.2018, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2018/2035, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, tiettyjen pohjakalakantojen kalastusta Pohjanmerellä kaudella 2019–2021 koskevan purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtien erittelemisestä (EUVL L 327, 21.12.2018, s. 17).

3

---

| 4.6.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 145/7

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/907,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2019,

ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY 49 b artiklan nojalla hiihdonopettajille vahvistettavasta yhteisestä koulutustestistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (1) ja erityisesti sen 49 b artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Hiihdonopettajiin sovelletaan tällä hetkellä ammattipätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta direktiivin 2005/36/EY nojalla. Hiihdonopettajille vahvistettavalla yhteisellä koulutustestillä otettaisiin käyttöön tiettyjen hiihdonopettajan ammattipätevyyksien automaattinen tunnustaminen, minkä ansiosta näiden pätevyyksien haltijat voivat siirtyä helpommin jäsenvaltiosta toiseen. Yhteinen koulutustesti olisi yksi tapa helpottaa hiihdonopettajien liikkuvuutta unionissa. Niihin hiihdonopettajiin, jotka eivät voi osallistua yhteiseen koulutustestiin tai jotka eivät ole läpäisseet sitä, sovellettaisiin edelleen direktiivin 2005/36/EY nojalla ammattipätevyyden tunnustamisen yleisiä puitteita. |
| --- | --- |

(1)

Hiihdonopettajiin sovelletaan tällä hetkellä ammattipätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta direktiivin 2005/36/EY nojalla. Hiihdonopettajille vahvistettavalla yhteisellä koulutustestillä otettaisiin käyttöön tiettyjen hiihdonopettajan ammattipätevyyksien automaattinen tunnustaminen, minkä ansiosta näiden pätevyyksien haltijat voivat siirtyä helpommin jäsenvaltiosta toiseen. Yhteinen koulutustesti olisi yksi tapa helpottaa hiihdonopettajien liikkuvuutta unionissa. Niihin hiihdonopettajiin, jotka eivät voi osallistua yhteiseen koulutustestiin tai jotka eivät ole läpäisseet sitä, sovellettaisiin edelleen direktiivin 2005/36/EY nojalla ammattipätevyyden tunnustamisen yleisiä puitteita.

| (2) | Hiihdonopettajan ammatti tai hiihdonopettajan pätevyyteen johtava koulutus on säänneltyä yli kolmasosassa jäsenvaltioita, minkä vuoksi direktiivin 2005/36/EY 49 b artiklan 2 kohdan vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(2)

Hiihdonopettajan ammatti tai hiihdonopettajan pätevyyteen johtava koulutus on säänneltyä yli kolmasosassa jäsenvaltioita, minkä vuoksi direktiivin 2005/36/EY 49 b artiklan 2 kohdan vaatimukset täyttyvät.

| (3) | Vuoden 2012 yhteisymmärryspöytäkirjalla perustettiin pilottihanke hiihdonopettajille myönnettävästä ammattikortista unionissa, ja sen allekirjoitti yhdeksän jäsenvaltiota (Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Ranska, Romania, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta). Slovenia ja Tšekki allekirjoittivat pöytäkirjan vuonna 2014. Yhteisymmärryspöytäkirjassa tunnustetaan niiden hiihdonopettajien saavutetut oikeudet, jotka olivat allekirjoittajajäsenvaltioiden kansalaisia pöytäkirjan allekirjoituspäivänä. Yhteisymmärryspöytäkirjassa todetaan myös, että Eurotest- ja Eurosecurity-testin läpäiseminen on edellytyksenä hiihdonopettajan pätevyyden automaattiseen tunnustamiseen näissä jäsenvaltioissa yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoituspäivästä lähtien. Oikeusvarmuuden takaamiseksi on asianmukaista ja kohtuullista käyttää näitä kahta testiä yhteisen koulutustestin sisällön perustana ja ottaa yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitut säännökset tämän asetuksen yhteiseksi perustaksi. |
| --- | --- |

(3)

Vuoden 2012 yhteisymmärryspöytäkirjalla perustettiin pilottihanke hiihdonopettajille myönnettävästä ammattikortista unionissa, ja sen allekirjoitti yhdeksän jäsenvaltiota (Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Ranska, Romania, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta). Slovenia ja Tšekki allekirjoittivat pöytäkirjan vuonna 2014. Yhteisymmärryspöytäkirjassa tunnustetaan niiden hiihdonopettajien saavutetut oikeudet, jotka olivat allekirjoittajajäsenvaltioiden kansalaisia pöytäkirjan allekirjoituspäivänä. Yhteisymmärryspöytäkirjassa todetaan myös, että Eurotest- ja Eurosecurity-testin läpäiseminen on edellytyksenä hiihdonopettajan pätevyyden automaattiseen tunnustamiseen näissä jäsenvaltioissa yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoituspäivästä lähtien. Oikeusvarmuuden takaamiseksi on asianmukaista ja kohtuullista käyttää näitä kahta testiä yhteisen koulutustestin sisällön perustana ja ottaa yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitut säännökset tämän asetuksen yhteiseksi perustaksi.

| (4) | Kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien hiihdonopettajien olisi pystyttävä varmistamaan, että hiihtotunnit pidetään turvallisesti ja täysin itsenäisesti lumisessa vuoristoympäristössä, pois luettuna alueet, joilla vaaditaan vuorikiipeilytekniikkaa. Hiihdonopetuksen korkean laadun varmistamiseksi on sen vuoksi aiheellista, että pätevyysvaatimuksiin, joiden perusteella ehdokkaat voivat osallistua yhteiseen koulutustestiin, olisi sisällyttävä myös tiettyjä opetustaitoja. |
| --- | --- |

(4)

Kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien hiihdonopettajien olisi pystyttävä varmistamaan, että hiihtotunnit pidetään turvallisesti ja täysin itsenäisesti lumisessa vuoristoympäristössä, pois luettuna alueet, joilla vaaditaan vuorikiipeilytekniikkaa. Hiihdonopetuksen korkean laadun varmistamiseksi on sen vuoksi aiheellista, että pätevyysvaatimuksiin, joiden perusteella ehdokkaat voivat osallistua yhteiseen koulutustestiin, olisi sisällyttävä myös tiettyjä opetustaitoja.

| (5) | Fédération Internationale du Ski -järjestön, jäljempänä ’FIS’, järjestämiin kilpailuihin osallistuminen ja näiden kilpailujen osana myönnetyt FIS-pisteet olisi otettava tapauksen mukaan huomioon käsiteltäessä pyyntöä yhteisen koulutustestin I osaan liittyvästä vapautuksesta teknisten taitojen todistamisen osalta. |
| --- | --- |

(5)

Fédération Internationale du Ski -järjestön, jäljempänä ’FIS’, järjestämiin kilpailuihin osallistuminen ja näiden kilpailujen osana myönnetyt FIS-pisteet olisi otettava tapauksen mukaan huomioon käsiteltäessä pyyntöä yhteisen koulutustestin I osaan liittyvästä vapautuksesta teknisten taitojen todistamisen osalta.

| (6) | Oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen tunnustaa saavutetut oikeudet sekä sellaisten hiihdonopettajien osalta, joilla on yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla myönnetty ammattikortti, että sellaisten hiihdonopettajien osalta, jotka ovat hankkineet liitteessä I esitetyn ammattipätevyyden muussa kuin yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittajana olevassa jäsenvaltiossa, jos he voivat osoittaa vaaditun kokemuksen hiihdonopettajana tietyissä olosuhteissa, |
| --- | --- |

(6)

Oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen tunnustaa saavutetut oikeudet sekä sellaisten hiihdonopettajien osalta, joilla on yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla myönnetty ammattikortti, että sellaisten hiihdonopettajien osalta, jotka ovat hankkineet liitteessä I esitetyn ammattipätevyyden muussa kuin yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittajana olevassa jäsenvaltiossa, jos he voivat osoittaa vaaditun kokemuksen hiihdonopettajana tietyissä olosuhteissa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin unionin kansalaisiin, jotka haluavat harjoittaa hiihdonopettajan ammattia muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he ovat hankkineet liitteessä I esitetyn pätevyyden.

2 artikla

Kohde

1.   Tällä asetuksella vahvistetaan yhteisen koulutustestin sisältö sekä testiin osallistumista ja sen läpäisemistä koskevat edellytykset.

2.   Yhteiseen koulutustestiin sisältyy testi, jolla todistetaan hiihdonopettajan tekniset taidot, ja testi, jolla todistetaan hiihdonopettajan turvallisuusnäkökohtiin liittyvä pätevyys, liitteessä II olevassa I ja II osassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

3 artikla

Toimivaltaiset tahot

Tässä asetuksessa ’toimivaltaisella taholla’ tarkoitetaan liitteessä I olevaan luetteloon sisältyvää tahoa, joka myöntää pätevyyden, jonka perusteella on oikeus osallistua yhteiseen koulutustestiin 5 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Automaattisen tunnustamisen periaate

1.   Jäsenvaltioiden on tunnustettava 8 artiklan mukaisesti myönnetyt todistukset, jotka osoittavat yhteisen koulutustestin läpäisemisen. Kaikilla unionin kansalaisilla, joilla on jossakin jäsenvaltiossa myönnetty tällainen todistus, on oltava oikeus harjoittaa hiihdonopettajan ammattia muissa jäsenvaltioissa samoilla edellytyksillä kuin hiihdonopettajilla, jotka ovat hankkineet ammattipätevyytensä kyseisissä jäsenvaltioissa.

2.   Jäsenvaltioiden on tunnustettava 8 artiklan mukaisesti myönnetyt todistukset hiihdonopettajille, joihin sovelletaan saavutettuja oikeuksia 7 artiklan mukaisesti. Kaikilla unionin kansalaisilla, joilla on jossakin jäsenvaltiossa myönnetty tällainen todistus, on oltava oikeus harjoittaa hiihdonopettajan ammattia muissa jäsenvaltioissa samoilla edellytyksillä kuin hiihdonopettajilla, jotka ovat hankkineet ammattipätevyytensä kyseisissä jäsenvaltioissa.

5 artikla

Osallistuminen yhteiseen koulutustestiin

Kaikilla unionin kansalaisilla, joilla on jokin liitteessä I (2) lueteltu pätevyys tai jotka ovat koulutuksessa tällaisen pätevyyden saamiseksi, on oltava oikeus osallistua yhteiseen koulutustestiin.

2

6 artikla

Vapautukset

1.   Rajoittamatta sitä, mitä 5 artiklassa säädetään, hiihdonopettajat on vapautettava liitteessä II olevassa I osassa tarkoitetun teknisiä taitoja koskevan testin läpäisyvaatimuksesta, jos heillä on jokin liitteessä I lueteltu pätevyys tai he ovat koulutuksessa tällaisen pätevyyden saamiseksi, ja he joko

| a) | voivat toimittaa näyttöä siitä, että heille on myönnetty vähintään 100 Fédération Internationale du Ski alpinen hiihtopistettä miesten osalta ja vähintään 85 naisten osalta yhdellä pujottelun tai suurpujottelun teknisellä osa-alueella viiden vuoden aikana; tai |
| --- | --- |

a)

voivat toimittaa näyttöä siitä, että heille on myönnetty vähintään 100 Fédération Internationale du Ski alpinen hiihtopistettä miesten osalta ja vähintään 85 naisten osalta yhdellä pujottelun tai suurpujottelun teknisellä osa-alueella viiden vuoden aikana; tai

| b) | ovat läpäisseet Eurotest-testin. |
| --- | --- |

b)

ovat läpäisseet Eurotest-testin.

2.   Rajoittamatta sitä, mitä 5 artiklassa säädetään, hiihdonopettajat, jotka ovat läpäisseet Eurosecurity-testin, on vapautettava liitteessä II olevassa II osassa tarkoitetun turvallisuusnäkökohtiin liittyvää pätevyyttä koskevan testin läpäisyvaatimuksesta, jos heillä on jokin liitteessä I lueteltu pätevyys tai he ovat koulutuksessa tällaisen pätevyyden saamiseksi.

3.   Niitä hiihdonopettajia, jotka ovat läpäisseet osana yhteistä koulutustestiä joko liitteessä II olevassa I osassa tarkoitetun teknisiä taitoja koskevan testin tai liitteessä II olevassa II osassa tarkoitetun turvallisuusnäkökohtiin liittyvää pätevyyttä koskevan testin, ei pidä vaatia toistamaan sitä osaa yhteisestä koulutustestistä, jonka he ovat jo läpäisseet.

7 artikla

Saavutetut oikeudet

1.   Hiihdonopettajiin, joilla on ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää ollut yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla myönnetty ammattikortti, on sovellettava 4 artiklan 2 kohdassa säädettyä automaattisen tunnustamisen periaatetta.

2.   Hiihdonopettajiin, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan ja jotka ovat läpäisseet sekä Eurotest- että Eurosecurity-testin, on sovellettava 4 artiklan 2 kohdassa säädettyä automaattisen tunnustamisen periaatetta, jos heillä on myös jokin liitteessä I lueteltu pätevyys.

3.   Hiihdonopettajiin, jotka olivat tämän asetuksen voimaantuloon mennessä hankkineet jonkin liitteessä I luetellun pätevyyden muussa kuin yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittajana olevassa jäsenvaltiossa ja jotka kykenevät osoittamaan vähintään 200 päivän mittaisen ammatillisen kokemuksen tämän asetuksen voimaantuloa välittömästi edeltäneiden viiden vuoden aikana, on sovellettava 4 artiklan 2 kohdassa säädettyä automaattisen tunnustamisen periaatetta.

4.   Hiihdonopettajilla, joihin sovelletaan saavutettuja oikeuksia 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti, on oltava oikeus hakea pätevyystodistusta 8 artiklan nojalla.

8 artikla

Pätevyystodistus

1.   Hiihdonopettajille, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan ja jotka ovat joko läpäisseet yhteisen koulutustestin tai joihin sovelletaan saavutettuja oikeuksia 7 artiklan nojalla, on myönnettävä pätevyystodistus. Todistuksen myöntää se jäsenvaltio tai jäsenvaltion toimivaltainen taho, joka on myöntänyt ammattipätevyyden, joka antaa oikeuden osallistua yhteiseen koulutustestiin 5 artiklan nojalla.

2.   Pätevyystodistuksessa on esitettävä vähintään seuraavat:

| a) | hiihdonopettajan nimi; |
| --- | --- |

a)

hiihdonopettajan nimi;

| b) | tapauksen mukaan yhteisessä koulutustestissä saatu tulos ja yhteisen koulutustestin läpäisypäivä; |
| --- | --- |

b)

tapauksen mukaan yhteisessä koulutustestissä saatu tulos ja yhteisen koulutustestin läpäisypäivä;

| c) | tapauksen mukaan erityinen saavutettu oikeus, jota hiihdonopettajaan sovelletaan 7 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

c)

tapauksen mukaan erityinen saavutettu oikeus, jota hiihdonopettajaan sovelletaan 7 artiklan nojalla;

| d) | myöntävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho; |
| --- | --- |

d)

myöntävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho;

| e) | hiihdonopettajan pätevyys, joka on lueteltu liitteessä I. |
| --- | --- |

e)

hiihdonopettajan pätevyys, joka on lueteltu liitteessä I.

3.   Pätevyystodistukseen liitetään tarra, joka liimataan hiihdonopettajan kansalliseen korttiin. Tarra osoittaa, että hiihdonopettajalle on myönnetty pätevyystodistus, ja siinä on esitettävä vähintään seuraavat:

| a) | hiihdonopettajan nimi; |
| --- | --- |

a)

hiihdonopettajan nimi;

| b) | pätevyystodistuksen myöntämisvuosi; |
| --- | --- |

b)

pätevyystodistuksen myöntämisvuosi;

| c) | myöntävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho. |
| --- | --- |

c)

myöntävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho.

4.   Pätevyystodistuksesta on toimitettava kaksoiskappale hiihdonopettajan pyynnöstä.

9 artikla

Ilmoitusmenettely

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille mahdollisista muutoksista liitteessä I lueteltuihin pätevyyksiin samoin kuin mahdollisista uusista pätevyyksistä, jotka ovat verrattavissa taitojen ja osaamisen suhteen liitteessä I lueteltuihin pätevyyksiin. Tällaiset ilmoitukset on toimitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2012 (3) perustetun sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän kautta.

3

10 artikla

Pitkäkestoinen koulutus ja kokemus

Hiihdonopettajat, joilla on jokin liitteessä I lueteltu pätevyys ja jotka kykenevät osoittamaan vähintään 95 päivän mittaisen hiihdonopettajan teoreettisen ja käytännön koulutuksen ja 95 päivän mittaisen työkokemuksen hiihdonopettajana, tunnustetaan Itävallassa ”Diplomschilehrer”-tasolla.

11 artikla

Loppusäännökset

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

1

(2)  Itävallassa tällä tarkoitetaan ”Diplomschilehrer”-pätevyyttä, joka tunnettiin aiemmin nimellä ”staatlich geprüfter Schilehrer”.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä ja komission päätöksen 2008/49/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 1).

3

---

LIITE I

Pätevyys

Tässä liitteessä esitetty ammattipätevyysluettelo on laadittava niin, että teoreettiset tiedot ja käytännön harjoittelu ovat tasapainossa, mukaan luettuna hiihto rinteissä (on-piste) ja rinteiden ulkopuolella (off-piste), ja siihen on sisällytettävä erityisesti seuraavat tiedot ja taidot:

| a) | opetus-, ohjaus- ja koulutusmenetelmien ymmärtäminen ja kyky soveltaa niitä hiihdonopetukseen on-piste- ja off-piste-alppihiihdossa; |
| --- | --- |

a)

opetus-, ohjaus- ja koulutusmenetelmien ymmärtäminen ja kyky soveltaa niitä hiihdonopetukseen on-piste- ja off-piste-alppihiihdossa;

| b) | kyky mukauttaa oppituntia muuttuvien sääolosuhteiden mukaan; |
| --- | --- |

b)

kyky mukauttaa oppituntia muuttuvien sääolosuhteiden mukaan;

| c) | kyky laatia, toteuttaa ja arvioida itsenäisesti opetusvaatimuksia, jotka soveltuvat kaikille tunneille alppihiihdonopetuksen kaikilla tasoilla aloittelijasta kokeneisiin hiihtäjiin; |
| --- | --- |

c)

kyky laatia, toteuttaa ja arvioida itsenäisesti opetusvaatimuksia, jotka soveltuvat kaikille tunneille alppihiihdonopetuksen kaikilla tasoilla aloittelijasta kokeneisiin hiihtäjiin;

| d) | kyky laatia alppihiihdon opetusohjelma käyttämällä asianmukaista opetustekniikkaa; |
| --- | --- |

d)

kyky laatia alppihiihdon opetusohjelma käyttämällä asianmukaista opetustekniikkaa;

| e) | kyky luoda opetustilanne; |
| --- | --- |

e)

kyky luoda opetustilanne;

| f) | kyky valmistella opetus-, ohjaus- ja koulutusmateriaalia, jota voidaan käyttää kaikentyyppisessä alppihiihdon opetuksessa; |
| --- | --- |

f)

kyky valmistella opetus-, ohjaus- ja koulutusmateriaalia, jota voidaan käyttää kaikentyyppisessä alppihiihdon opetuksessa;

| g) | kyky toteuttaa tekninen demonstrointi ja selittää sen eri osatekijät kaikilla tunneilla alppihiihdon opetuksen kaikilla tasolla; |
| --- | --- |

g)

kyky toteuttaa tekninen demonstrointi ja selittää sen eri osatekijät kaikilla tunneilla alppihiihdon opetuksen kaikilla tasolla;

| h) | kyky arvioida alppihiihdon oppituntia tai -jaksoa; |
| --- | --- |

h)

kyky arvioida alppihiihdon oppituntia tai -jaksoa;

| i) | tiedot ja kyky soveltaa ensiavun periaatteita talviurheilutapaturman tapauksessa ja aloittaa pelastustoimet. |
| --- | --- |

i)

tiedot ja kyky soveltaa ensiavun periaatteita talviurheilutapaturman tapauksessa ja aloittaa pelastustoimet.

| Jäsenvaltio | Pätevyys | Pätevyyden myöntävät tahot |
| --- | --- | --- |
| Itävalta | Diplomschilehrer tai Landesschilehrer/Schilehrer in Vorarlberg | — | Bundessportakademie Innsbruck |

Jäsenvaltio

Pätevyys

Pätevyyden myöntävät tahot

Itävalta

Diplomschilehrer tai Landesschilehrer/Schilehrer in Vorarlberg

—

Bundessportakademie Innsbruck

| — | Landesschilehrerverbände |
| --- | --- |

—

Landesschilehrerverbände

Belgia

| — | ranskankieliset alueet: Moniteur sportif entraineur |
| --- | --- |

—

ranskankieliset alueet: Moniteur sportif entraineur

| — | hollanninkieliset alueet: Trainer A Alpijns Skiën/Skileraar |
| --- | --- |

—

hollanninkieliset alueet: Trainer A Alpijns Skiën/Skileraar

| — | Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (ADEPS) |
| --- | --- |

—

Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (ADEPS)

| — | Sport Vlaanderen |
| --- | --- |

—

Sport Vlaanderen

Bulgaria

Ски учител клас C

Българско ски училище

Kroatia

Učitelj skijanja

| — | Skijaško Učilište |
| --- | --- |

—

Skijaško Učilište

| — | Hrvatski zbor učitelja i trenera sportova na snijegu (HZUTS) |
| --- | --- |

—

Hrvatski zbor učitelja i trenera sportova na snijegu (HZUTS)

Tšekki

Instruktor lyžování APUL A

Asociace profesionálních učitelů lyžování a lyžařských škol, o.s. (APUL)

Tanska

Euro Ski Pro

Den Danske Skiskole

Suomi

Taso 3 – hiihdonopettaja

| — | Suomen hiihdonopettajat ry (SHO ry) |
| --- | --- |

—

Suomen hiihdonopettajat ry (SHO ry)

| — | Vuokatin urheiluopisto |
| --- | --- |

—

Vuokatin urheiluopisto

Ranska

| — | Diplôme d'Etat de ski |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de ski

| — | moniteur national de ski alpin |
| --- | --- |

—

moniteur national de ski alpin

Ecole Nationale des Sports de Montagne (ENSM)

Saksa

Staatlich geprüfter Skilehrer

| — | Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV – Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden |
| --- | --- |

—

Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV – Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden

Kreikka

Hiihdonopettaja, laskettelu A

Γενική Γραμματεία Αθλητισμού – Υπουργείο Πολιτισμού και Αθλητισμού

Unkari

Síoktató ****

Síktatók Magyarországi Szövetsége

Irlanti

Alpine Ski Teacher – Level 4 (alppihiihdonopettaja, taso 4)

Irish Association of Snowsports instructors (IASI)

Italia

Maestro di Sci

| — | Collegio Nazionale dei Maestri di Sci |
| --- | --- |

—

Collegio Nazionale dei Maestri di Sci

| — | Federazione Italiana Sport Invernali |
| --- | --- |

—

Federazione Italiana Sport Invernali

| — | Collegi Regionali e Provinciali |
| --- | --- |

—

Collegi Regionali e Provinciali

Latvia

Profesionāls slēpošanas instruktors

Latvijas Slēpošanas un snovborda instruktoru asociācija (LSSIA)

Liettua

A kategorijos instruktorių pažymėjimai

National Russian League of Instructors (NRLI) / DruSkiSchool

Alankomaat

Ski-instructeur niveau 4

Nederlandse Ski Vereniging

Puola

Instruktor Zawodowy – PZN

Stowarzyszenie Instruktorów i Trenerów Narciarstwa Polskiego Związku Narciarskiego (SITN PZN)

Portugali

Treinadores de esqui alpino de grau 2

| — | Federação de Desportos de Inverno de Portugal (FDI-Portugal) |
| --- | --- |

—

Federação de Desportos de Inverno de Portugal (FDI-Portugal)

| — | Instituto Português do Desporto e Juventude |
| --- | --- |

—

Instituto Português do Desporto e Juventude

Romania

Monitor de schi I

Federația română de schi biatlon

Slovakia

Inštruktor lyžovnia III. kvalifikačného stupňa

| — | 1. tammikuuta 2016 lähtien myönnetty pätevyys: Bratislavan Comenius-yliopisto (liikuntatieteiden tiedekunta); Prešovin yliopisto (liikuntatieteiden tiedekunta); Matej Bel -yliopisto, Banská Bystrica (filosofian tiedekunta); Constantine The Philosopher University, Nitra (Faculty of Education) sekä Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) |
| --- | --- |

—

1. tammikuuta 2016 lähtien myönnetty pätevyys: Bratislavan Comenius-yliopisto (liikuntatieteiden tiedekunta); Prešovin yliopisto (liikuntatieteiden tiedekunta); Matej Bel -yliopisto, Banská Bystrica (filosofian tiedekunta); Constantine The Philosopher University, Nitra (Faculty of Education) sekä Slovenská lyžiarska asociácia (SLA)

| — | ennen 31. joulukuuta 2015 myönnetty pätevyys: Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) osana ”Tatranská, akciová spoločnosť” tai Slovenská asociácia učiteľov lyžovania a snowboardingu (SAPUL) |
| --- | --- |

—

ennen 31. joulukuuta 2015 myönnetty pätevyys: Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) osana ”Tatranská, akciová spoločnosť” tai Slovenská asociácia učiteľov lyžovania a snowboardingu (SAPUL)

Slovenia

Strokovni delavec 2 – športno treniranje – smučanje – alpsko

Smučarska zveza Slovenije

Espanja

Técnico deportivo de esquí alpino

Ministerio de Educación, Cultura y Deporte

Ruotsi

Svenska skidlärarexamen

Det svenska skidrådet

Yhdistynyt kuningaskunta

Alpine level 4 – International Ski Teacher Diploma (alppihiihto taso 4 – kansainvälinen hiihdonopettajadiplomi)

BASI – British Association of Snowsport Instructors

---

LIITE II

Yhteisen koulutustestin järjestäminen

1.   OSA I – TEKNISET TAIDOT OSOITTAVA TESTI (TEKNINEN TESTI)

1.1   Yleiset periaatteet

1.1.1   Sovellettavat säännöt

Tekninen testi koostuu suurpujottelusta. Se järjestetään Fédération Internationale du Skin, jäljempänä ’FSI’, laatimien teknisten sääntöjen mukaisesti mukautettuna niin, että otetaan teknisen testin tavoitteet huomioon.

1.1.2   Osallistumiskelpoiset ehdokkaat

Tekniseen testiin voivat osallistua asetuksen soveltamisalaan kuuluvat unionin kansalaiset. Osallistumiskelpoiset ehdokkaat voivat toistaa testin rajoituksetta, jos he eivät ole läpäisseet sitä aiemmilla kerroilla. Osallistumiskelpoisten ehdokkaiden on esitettävä tekniseen testiin osallistumista koskeva hakemus suoraan järjestävälle jäsenvaltiolle tai jäsenvaltion toimivaltaiselle taholle, joka järjestää testin.

1.1.3   Testin kierrokset

Teknisessä testissä on kaksi kierrosta. Ensimmäisen kierroksen lähtöjärjestys arvotaan, ja toisen kierroksen lähtöjärjestys on käänteinen ensimmäiseen kierrokseen nähden. Ehdokkaat, jotka läpäisevät teknisen testin ensimmäisellä kierroksella, eivät osallistu toiseen kierrokseen. Ehdokkaat, jotka eivät läpäise teknistä testiä ensimmäisellä kierroksella, voivat osallistua toiseen kierrokseen.

1.1.4   Testilautakunta

Testilautakunnat valvovat, että tekninen testi pannaan täytäntöön moitteettomasti. Teknisen testin testilautakunnan jäsenyys on avoin kaikkien jäsenvaltioiden päteville kansalaisille. Vain kansalaiset, jotka ovat läpäisseet joko Eurotest-testin ennen tämän asetuksen voimaantuloa tai yleisen koulutustestin, voidaan nimittää testilautakuntaan teknisen testin moduulien arvioimista varten.

Testilautakunnan nimittää järjestävä jäsenvaltio tai tapauksen mukaan toimivaltainen taho jäsenten alalla hankkiman pätevyyden ja ammatillisen kokemuksen perusteella. Järjestävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho voi delegoida nimittämisvallan kolmansille osapuolille, mutta testilautakunnan jäsenten on aina edustettava vähintään kolmea jäsenvaltiota. Muut kuin yhteisen testin järjestävät jäsenvaltiot tai toimivaltaiset tahot voivat tehdä ehdotuksia testilautakunnan kokoonpanosta. Tällöin järjestävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho voi hylätä tällaisen ehdotuksen ainoastaan asianmukaisesti perustelluista syistä.

1.1.5   Tarkastelumenettely

Ehdokkaat voivat pyytää testilautakuntaa arvioimaan uudelleen teknisen testin tulostaan, jos he katsovat, että arvioinnissa on tehty ilmeisiä virheitä. Tällaisessa tapauksessa testilautakunta arvioi pyynnön ja vastaa viipymättä esittämällä syyt kyseisen ehdokkaan teknisen testin tulosten joko säilyttämiseen tai muuttamiseen. Testilautakunta tekee päätöksen jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä.

1.1.6   Tulosten dokumentointi

Järjestävä jäsenvaltio tai tapauksen mukaan järjestävä toimivaltainen taho ilmoittaa jäsenvaltioille tai toimivaltaisille tahoille, jotka myöntävät liitteessä I luetellun pätevyyden, teknisen testin tuloksista 7 työpäivän kuluessa siitä, kun yhteinen koulutustesti on järjestetty. Jäsenvaltiot tai tapauksen mukaan toimivaltaiset tahot pitävät yllä ja julkaisevat vuosittain päivitetyn luettelon hiihdonopettajista, jotka ovat läpäisseet teknisen testin tai joihin sovelletaan joko saavutettuja oikeuksia tai vapautuksia, jos heille on myönnetty liitteessä I lueteltua pätevyyttä vastaava pätevyys.

1.2   Rata

1.2.1   Yleiset ratavaatimukset

Tekninen testi järjestetään suurpujotteluradalla, joka täyttää FIS:n asettamat kriteerit, joita on mukautettu teknisen testin tavoitteiden huomioon ottamiseksi, etenkin sen pituuden, korkeuseron ja porttien lukumäärän suhteen. Järjestävä jäsenvaltio tai tapauksen mukaan toimivaltainen taho ilmoittaa teknisen testin päivämäärät vähintään kaksi kuukautta etukäteen komissiolle ja muille jäsenvaltioille tai niiden toimivaltaisille yksiköille.

Radan korkeuseron on oltava 250–300 metriä. Porttien lukumäärän on oltava 11–15 prosenttia metrimääräisestä korkeuserosta; ihanteellinen osuus on 12–13 prosenttia, jotta voidaan arvioida hiihdonopettajan kääntymistaitoja eikä liukumistaitoja.

Tämän jakson ja 1.2.2 jakson kriteereiden perusteella esilaskijoiden korjaamattomat ajat teknisen testin alussa voivat olla 45–60 sekuntia.

Teknisen testin on mahdollistettava radan laatiminen ilman radan ulkopuolisia portteja, lukuun ottamatta ensimmäistä ja viimeistä porttia ja ohjausportteja.

1.2.2   Rinneprofiili

Suurpujotteluradan rinneprofiilin on täytettävä mahdollisuuksien mukaan seuraavat edellytykset:

| a) | kolmasosan radasta on oltava keskimääräistä rinnettä, jonka jyrkkyys on 26–43 prosenttia; |
| --- | --- |

a)

kolmasosan radasta on oltava keskimääräistä rinnettä, jonka jyrkkyys on 26–43 prosenttia;

| b) | kolmasosan radasta on oltava jyrkkää rinnettä, jonka jyrkkyys on 45–52 prosenttia; |
| --- | --- |

b)

kolmasosan radasta on oltava jyrkkää rinnettä, jonka jyrkkyys on 45–52 prosenttia;

| c) | kolmasosan radasta on oltava loivaa rinnettä, jonka jyrkkyys on 25–26 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

kolmasosan radasta on oltava loivaa rinnettä, jonka jyrkkyys on 25–26 prosenttia.

1.2.3   Radan hyväksyminen

Radan hyväksyy tekninen komitea, jonka jäsenet nimittää järjestävä jäsenvaltio tai tapauksen mukaan toimivaltainen taho jäsenten alalla hankkiman pätevyyden ja ammatillisen kokemuksen perusteella. Muut kuin yhteisen testin järjestävät jäsenvaltiot tai toimivaltaiset tahot voivat tehdä ehdotuksia teknisen komitean kokoonpanosta. Tällöin järjestävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho voi hylätä tällaisen ehdotuksen ainoastaan asianmukaisesti perustelluista syistä. Kun rata on hyväksytty, jäsenvaltio tai toimivaltainen taho ilmoittaa komissiolle ja muille jäsenvaltioille yhteisten koulutustestin toteuttamiseksi radalla järjestettävän tapahtuman käytännön yksityiskohdista vähintään kaksi kuukautta etukäteen.

1.3   Esilaskijat

1.3.1   Tekniseen testiin osallistuvia esilaskijoita koskevat vaatimukset

Tekniseen testiin osallistuvien esilaskijoiden vähimmäismäärä on kolme. Järjestävän jäsenvaltion tai toimivaltaisen tahon on valittava esilaskijat.

Esilaskijat voivat olla minkä tahansa jäsenvaltion kansalaisia. Heidän on täytynyt läpäistä Eurotest- ja Eurosecurity-testi ennen tämän asetuksen voimaantuloa tai yhteinen koulutustesti ja heidän korjauskertoimensa on oltava vähintään 0,8700 kalibrointitestissä käynnissä olevalla kaudella.

1.3.2   Esilaskijoiden kalibrointitesti

Teknisen testin esilaskijoiden on suoritettava kalibrointitesti. Kalibrointitestin tarkoituksena on osoittaa kullekin esilaskijalle korjauskerroin, jotta voidaan vahvistaa perusaika teknisen testin ehdokkaille. Kukin esilaskija voi laskea kaksi laskua kalibrointitestissä ja huomioon otetaan kunkin esilaskijan parempi tulos. Kullekin esilaskijalle osoitettua korjauskerrointa tarkastellaan uudelleen vuosittain.

Kalibrointitestin järjestää kalibrointitestikomitea. Kalibrointitestikomitean jäsenet nimittää järjestävä jäsenvaltio tai tapauksen mukaan toimivaltainen taho jäsenten pätevyyden ja ammatillisen kokemuksen perusteella. Muut kuin kalibrointitestin järjestävät jäsenvaltiot tai toimivaltaiset tahot voivat tehdä ehdotuksia kalibrointitestikomitean kokoonpanosta. Tällöin järjestävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho voi hylätä tällaisen ehdotuksen ainoastaan asianmukaisesti perustelluista syistä.

Järjestävä jäsenvaltio tai tapauksen mukaan toimivaltainen taho ilmoittaa kalibrointitestin päivämäärät vähintään kaksi kuukautta etukäteen komissiolle ja muille jäsenvaltioille tai toimivaltaisille tahoille.

Järjestävä jäsenvaltio julkaisee kalibrointitestin tulokset ennen kuin yhteinen koulutustesti järjestetään kyseisessä jäsenvaltiossa.

1.3.3   Esilaskijoiden korjauskerroin

Esilaskijoiden korjatut ajat lasketaan kertomalla esilaskijan kalibrointitestin suoritusaika esilaskijalle osoitetulla korjauskertoimella.

Kalibrointitestin perusaika on esilaskijoiden kahden parhaan korjatun ajan keskiarvo. Kalibrointitestikomitea nimeää neljä esilaskijaa edeltävän vuoden tulosluettelon perusteella.

Esilaskijoiden korjauskerroin lasketaan seuraavasti:

korjauskerroin = kalibrointitestin perusaika / esilaskijoiden suoritusaika.

1.4   Teknisen testin läpäiseminen

1.4.1   Teknisen testin perusajan laskeminen

Teknisen testin perusajan laskemista varten vähintään kolmen esilaskijan on aloitettava lasku ja vähintään kahden suoritettava lasku loppuun asti seuraavien sääntöjen mukaisesti:

| a) | lasketaan keskiarvo niiden esilaskijoiden kahdesta parhaasta korjatusta ajasta, jotka suorittivat laskun loppuun ennen kuin ensimmäinen ehdokas aloittaa laskun; |
| --- | --- |

a)

lasketaan keskiarvo niiden esilaskijoiden kahdesta parhaasta korjatusta ajasta, jotka suorittivat laskun loppuun ennen kuin ensimmäinen ehdokas aloittaa laskun;

| b) | lasketaan keskiarvo niiden esilaskijoiden kahdesta parhaasta korjatusta ajasta, jotka suorittivat laskun loppuun sen jälkeen, kun viimeinen ehdokas aloittaa laskun; |
| --- | --- |

b)

lasketaan keskiarvo niiden esilaskijoiden kahdesta parhaasta korjatusta ajasta, jotka suorittivat laskun loppuun sen jälkeen, kun viimeinen ehdokas aloittaa laskun;

| c) | teknisen testin perusaika on a ja b alakohdassa tarkoitettujen kahden keskiarvon keskiarvo. |
| --- | --- |

c)

teknisen testin perusaika on a ja b alakohdassa tarkoitettujen kahden keskiarvon keskiarvo.

Jokainen esilaskija voi lähteä uudelleen, jos hän ei kyennyt suorittamaan laskua loppuun normaalisti.

Ehdokkaille ilmoitetaan esilaskijoiden korjauskertoimet ennen teknisen testin alkua.

1.4.2   Testin läpäisyn enimmäisaika

Seuraavien ehdokkaiden katsotaan läpäisseen teknisen testin:

| a) | miespuoliset ehdokkaat, joiden loppuaika on enintään teknisen testin perusaika plus 19 prosenttia |
| --- | --- |

a)

miespuoliset ehdokkaat, joiden loppuaika on enintään teknisen testin perusaika plus 19 prosenttia

| b) | naispuoliset ehdokkaat, joiden loppuaika on enintään teknisen testin perusaika plus 25 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

naispuoliset ehdokkaat, joiden loppuaika on enintään teknisen testin perusaika plus 25 prosenttia.

Testin läpäisyn enimmäisaika lasketaan siis seuraavasti:

| a) | miesten läpäisyn enimmäisaika = teknisen testin perusaika × 1,19 |
| --- | --- |

a)

miesten läpäisyn enimmäisaika = teknisen testin perusaika × 1,19

| b) | naisten läpäisyn enimmäisaika = teknisen testin perusaika × 1,25. |
| --- | --- |

b)

naisten läpäisyn enimmäisaika = teknisen testin perusaika × 1,25.

2.   OSA II – TURVALLISUUSNÄKÖKOHTIIN LIITTYVÄÄ PÄTEVYYTTÄ KOSKEVA TESTI (TURVALLISUUSTESTI)

2.1   Yleiset periaatteet

2.1.1   Turvallisuustestin tavoite

Turvallisuustestin tavoitteena on arvioida, miten ehdokkaat täyttävät turvallisuusnäkökohtiin liittyvät vähimmäisvaatimukset, jotka ovat olennaisia tietyissä ympäristöissä toimiville hiihdonopettajille.

2.1.2   Osallistumiskelpoiset ehdokkaat

Turvallisuustestiin voivat osallistua unionin kansalaiset, jotka ovat läpäisseet teknisen testin. Osallistumiskelpoiset ehdokkaat voivat toistaa testin rajoituksetta, jos he eivät ole läpäisseet sitä aiemmilla kerroilla. Osallistumiskelpoisten ehdokkaiden on esitettävä turvallisuustestiin osallistumista koskeva hakemus suoraan järjestävälle jäsenvaltiolle tai jäsenvaltion toimivaltaiselle taholle, joka järjestää testin.

2.1.3   Vastuuviranomainen

Turvallisuustestin järjestää se toimivaltainen taho, joka vastaa hiihdonopettajien koulutuksesta sen jäsenvaltion alueella, jossa turvallisuustesti suoritetaan, kun tätä varten perustettu tekninen komitea on hyväksynyt sen. Tekninen komitea koostuu minkä tahansa jäsenvaltion pätevistä kansalaisista, jotka edustavat vähintään kolmea jäsenvaltiota. Komitean nimittää järjestävä jäsenvaltio tai tapauksen mukaan toimivaltainen taho jäsenten alalla hankkiman pätevyyden ja ammatillisen kokemuksen perusteella. Järjestävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho ilmoittaa turvallisuustestin päivämäärät vähintään kaksi kuukautta etukäteen komissiolle ja muille jäsenvaltioille tai toimivaltaisille tahoille.

2.1.4   Testilautakunnat

Testilautakunnat valvovat, että turvallisuustesti pannaan täytäntöön moitteettomasti. Turvallisuustestin testilautakunnan jäsenyys on avoin kaikkien jäsenvaltioiden päteville kansalaisille. Vain kansalaiset, jotka ovat läpäisseet joko Eurosecurity-testin ennen tämän asetuksen voimaantuloa tai yleisen koulutustestin, voidaan nimittää testilautakuntaan turvallisuustestin moduulien arvioimista varten.

Testilautakunnan nimittää järjestävä jäsenvaltio tai tapauksen mukaan toimivaltainen taho jäsenten alalla hankkiman pätevyyden ja ammatillisen kokemuksen perusteella. Järjestävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho voi delegoida nimittämisvallan kolmansille osapuolille, mutta testilautakunnan jäsenten on aina edustettava vähintään kolmea jäsenvaltiota. Muut kuin yhteisen testin järjestävät jäsenvaltiot tai toimivaltaiset tahot voivat tehdä ehdotuksia testilautakunnan kokoonpanosta. Tällöin järjestävä jäsenvaltio tai toimivaltainen taho voi hylätä tällaisen ehdotuksen ainoastaan asianmukaisesti perustelluista syistä.

2.1.5   Tarkastelumenettely

Ehdokkaat voivat pyytää testilautakuntaa arvioimaan uudelleen turvallisuustestin tulostaan, jos he katsovat, että arvioinnissa on tehty ilmeisiä virheitä. Tällaisessa tapauksessa testilautakunta arvioi pyynnön ja vastaa viipymättä esittämällä syyt kyseisen ehdokkaan turvallisuustestin tulosten joko säilyttämiseen tai muuttamiseen. Testilautakunta tekee päätöksen jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä.

2.1.6   Tulosten dokumentointi

Järjestävä jäsenvaltio tai tapauksen mukaan järjestävä toimivaltainen taho ilmoittaa jäsenvaltioille tai toimivaltaisille tahoille, jotka myöntävät liitteessä I luetellun pätevyyden, turvallisuustestin tuloksista 7 työpäivän kuluessa siitä, kun yhteinen koulutustesti on järjestetty. Jäsenvaltiot tai tapauksen mukaan toimivaltaiset tahot laativat ja julkaisevat vuosittain päivitetyn luettelon hiihdonopettajista, jotka ovat läpäisseet turvallisuustestin tai joihin sovelletaan joko saavutettuja oikeuksia tai vapautuksia, jos heille on myönnetty liitteessä I lueteltua pätevyyttä vastaava pätevyys.

2.2   Testin rakenne

Turvallisuustesti muodostuu kahdesta osasta, joihin sisältyy viisi pakollista moduulia, jotka kaikki arvioidaan erikseen. Turvallisuustestissä arvioidaan ehdokkaiden turvallisuuteen liittyviä tietoja ja taitoja teoreettisella ja käytännön kokeella.

Jos ehdokas epäonnistuu yhdessä tai useammassa moduulissa tai jos turvallisuustesti ei sisällä kaikkia moduuleja, ehdokkaiden on suoritettava koko testi uudelleen.

Eri moduulien sisältö esitetään jäljempänä.

2.2.1   Teoreettinen koe

Moduuli: ”Soita hätäpuhelu isäntämaan kielellä paikalliseen pelastuspalveluun lumivyöryonnettomuuden jälkeen.”

Teoreettinen koe on läpäisty, kun hätäpuhelu pelastuspalveluun on suoritettu selvästi ja ymmärrettävästi ja siinä on annettu tarkat tiedot, joiden perusteella pelastuspalvelu voi suorittaa tehtävänsä.

2.2.2   Käytännön koe

Käytännön koe off-piste-hiihtoa varten sisältää kolme opetusmoduulia, joissa keskitytään ryhmän johtamiseen, sekä moduulin, jossa etsitään ja pelastetaan kaksi lumivyöryn alle jäänyttä henkilöä. Käytännön koe on suoritettava jollakin sen jäsenvaltion virallisella kielellä, jossa testi järjestetään.

Ryhmän johtamiseen liittyvien kolmen moduulin on kunkin kestettävä 15 minuuttia. Tämän lisäksi valmistautumiseen on varattu 15 minuuttia. Opetusmoduulit läpäistään, jos vähintään 75 prosenttia harjoituksista on suoritettu tyydyttävästi.

2.2.2.1   Ryhmän johtamiseen liittyvät moduulit

Moduuli 1: ”Tulkitse lumivyöryennustetta yhdessä ryhmäsi kanssa. Vertaa ennusteen tietoja omiin paikan päällä tehtyihin havaintoihin ja arvioi tilanne.”

Moduuli 2: ”Vie ryhmäsi off-piste-laskuun ja ehdota reittiä ottamalla huomioon esimerkiksi lumitilanne, kokoontumispisteet ja ryhmän organisointitavat. Arvioi yhdessä ryhmäsi kanssa laskun riskit.”

Moduuli 3: Yksi lisäarviointi valitaan satunnaisesti seuraavista vaihtoehdoista:

| a) | Sääennusteen tulkinta ja ymmärtäminen







  1. | Vuoriston sääennusteessa on Nordstau-tilanne eli voimakasta lumisadetta pohjoisesta (korkeapaine lännessä ja matalapaine idässä). Milloin tällainen tilanne syntyy? Suunnilleen mille seudulle lumisadetta voidaan odottaa ja minkälaisia määriä? Miten tilanne vaikuttaa lumivyöryihin? |
| --- | --- | --- |

a)

Sääennusteen tulkinta ja ymmärtäminen

1.

Vuoriston sääennusteessa on Nordstau-tilanne eli voimakasta lumisadetta pohjoisesta (korkeapaine lännessä ja matalapaine idässä). Milloin tällainen tilanne syntyy? Suunnilleen mille seudulle lumisadetta voidaan odottaa ja minkälaisia määriä? Miten tilanne vaikuttaa lumivyöryihin?

| 2. | Sääennusteen mukaan korkeiden vuorten pohjoisrinteille osuu todennäköisesti voimakkaita föhn-tuulia. Millainen sää on vuoristoylängön pohjois- ja eteläosissa ja miten tämä todennäköisesti vaikuttaa lumivyörytilanteeseen? |
| --- | --- |

2.

Sääennusteen mukaan korkeiden vuorten pohjoisrinteille osuu todennäköisesti voimakkaita föhn-tuulia. Millainen sää on vuoristoylängön pohjois- ja eteläosissa ja miten tämä todennäköisesti vaikuttaa lumivyörytilanteeseen?

| 3. | Arvioi säätilaa paikan päällä. Mitkä tekijät vaikuttavat sään muutoksiin ja miten ajattelet sään muuttuvan tulevina päivänä? |
| --- | --- |

3.

Arvioi säätilaa paikan päällä. Mitkä tekijät vaikuttavat sään muutoksiin ja miten ajattelet sään muuttuvan tulevina päivänä?

| b) | Vaarojen ymmärtäminen korkeilla vuoristoalueilla







  1. | Mitkä tekijät voivat johtaa hypotermiaan ja mitä varotoimia on toteutettava? Mitkä ovat selvät hypotermian merkit ja miten reagoit? Mitkä oireet osoittavat, että on tarpeen ottaa yhteys lääkäriin? |
| --- | --- | --- |

b)

Vaarojen ymmärtäminen korkeilla vuoristoalueilla

1.

Mitkä tekijät voivat johtaa hypotermiaan ja mitä varotoimia on toteutettava? Mitkä ovat selvät hypotermian merkit ja miten reagoit? Mitkä oireet osoittavat, että on tarpeen ottaa yhteys lääkäriin?

| 2. | Mitkä tekijät voivat johtaa paleltumiin ja mitä varotoimia on toteutettava? Mitkä ovat selvät paleltumien merkit ja miten reagoit paikalliseen paleltumaan? Mitkä tekijät pahentavat paleltumaa? Mitkä oireet osoittavat, että on tarpeen ottaa yhteys lääkäriin? |
| --- | --- |

2.

Mitkä tekijät voivat johtaa paleltumiin ja mitä varotoimia on toteutettava? Mitkä ovat selvät paleltumien merkit ja miten reagoit paikalliseen paleltumaan? Mitkä tekijät pahentavat paleltumaa? Mitkä oireet osoittavat, että on tarpeen ottaa yhteys lääkäriin?

| 3. | Olette keskellä pitkää laskua. Näkyvyys heikkenee vähitellen sumun vuoksi. Miten tiedät sijaintinne ilman GPS:n käyttöä ja minkälaista taktiikkaa käytät ryhmän johtamiseen? |
| --- | --- |

3.

Olette keskellä pitkää laskua. Näkyvyys heikkenee vähitellen sumun vuoksi. Miten tiedät sijaintinne ilman GPS:n käyttöä ja minkälaista taktiikkaa käytät ryhmän johtamiseen?

| c) | Kyky arvioida ja ymmärtää lumipeitettä







  1. | Analysoi tämänhetkisen lumipeitteen vakautta. |
| --- | --- | --- |

c)

Kyky arvioida ja ymmärtää lumipeitettä

1.

Analysoi tämänhetkisen lumipeitteen vakautta.

| 2. | Kuvaa mahdollista lumipeitettä sellaisena talvena, jona lunta on satanut vähän. Selitä sääilmiöitä, joiden vuoksi lumipeite voi muuttua epävakaaksi. |
| --- | --- |

2.

Kuvaa mahdollista lumipeitettä sellaisena talvena, jona lunta on satanut vähän. Selitä sääilmiöitä, joiden vuoksi lumipeite voi muuttua epävakaaksi.

| 3. | Kuvaa mahdollista lumipeitettä sellaisena talvena, jona lunta on satanut paljon. Selitä sääilmiöitä, joiden vuoksi lumipeite voi muuttua epävakaaksi. |
| --- | --- |

3.

Kuvaa mahdollista lumipeitettä sellaisena talvena, jona lunta on satanut paljon. Selitä sääilmiöitä, joiden vuoksi lumipeite voi muuttua epävakaaksi.

2.2.2.2   Moduuli lumivyöryn alle jääneiden ihmisten etsintä- ja pelastustoimia varten

Moduulin tavoitteena on löytää kaksi AVD-laitetta (Avalanche Victim Detectors – lumivyöryn uhrien paikannuslaite) ja tuoda takaisin vähintään toinen laitteista. Kukin paikannuslaite sijoitetaan noin 60 cm:n levyiseen eristettyyn pussiin, joka haudataan noin 1 metrin syvyyteen (ilman päällekkäisiä signaaleja). Testissä voidaan käyttää koulutukseen tarkoitettua paikannuslaitetta. Etsintäalue saa olla enintään 50 metriä × 50 metriä. Enimmäisaika kahden paikannuslaitteen löytämiseen ja toisen niistä takaisin tuomiseen on 8 minuuttia. Etsintämoduuliin osallistumista varten ehdokkailla on oltava digitaalinen paikannuslaite, jossa on vähintään kolme antennia. Ehdokkaat, joilla on analoginen paikannuslaite, eivät voi osallistua tähän testimoduuliin. Moduuli läpäistään, jos kaksi haudatuista paikannuslaitteista löydetään ja yksi niistä tuodaan takaisin annetussa ajassa.

---

PÄÄTÖKSET

| 4.6.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 145/19

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2019/908,

annettu 29 päivänä toukokuuta 2019,

Kosovossa (*1) toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX KOSOVO) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EULEX KOSOVO/1/2019)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO, 4 päivänä helmikuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP 12 artiklan 2 kohdan nojalla poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on valtuutettu perussopimuksen 38 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti tekemään Kosovossa toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX KOSOVO) poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP 12 artiklan 2 kohdan nojalla poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on valtuutettu perussopimuksen 38 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti tekemään Kosovossa toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX KOSOVO) poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat asiaankuuluvat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 8 päivänä kesäkuuta 2018 päätöksen (YUTP) 2018/856 (2), jolla muutettiin yhteistä toimintaa 2008/124/YUTP ja jatkettiin EULEX KOSOVOn kestoa 14 päivään kesäkuuta 2020 saakka. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 8 päivänä kesäkuuta 2018 päätöksen (YUTP) 2018/856 (2), jolla muutettiin yhteistä toimintaa 2008/124/YUTP ja jatkettiin EULEX KOSOVOn kestoa 14 päivään kesäkuuta 2020 saakka.

| (3) | PTK hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/1207 (3), jolla Alexandra PAPADOPOULOU nimitettiin EULEX KOSOVOn operaation johtajaksi 1 päivästä syyskuuta 201614 päivään kesäkuuta 2017 asti. |
| --- | --- |

(3)

PTK hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/1207 (3), jolla Alexandra PAPADOPOULOU nimitettiin EULEX KOSOVOn operaation johtajaksi 1 päivästä syyskuuta 201614 päivään kesäkuuta 2017 asti.

| (4) | PTK hyväksyi 13 päivänä kesäkuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/1012 (4), jolla Alexandra PAPADOPOULOUn toimeksiantoa EULEX KOSOVOn operaation johtajana jatkettiin 15 päivänä kesäkuuta 2017 alkavaksi ja 14 päivänä kesäkuuta 2018 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(4)

PTK hyväksyi 13 päivänä kesäkuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/1012 (4), jolla Alexandra PAPADOPOULOUn toimeksiantoa EULEX KOSOVOn operaation johtajana jatkettiin 15 päivänä kesäkuuta 2017 alkavaksi ja 14 päivänä kesäkuuta 2018 päättyväksi kaudeksi.

| (5) | PTK hyväksyi 5 päivänä kesäkuuta 2018 päätöksen (YUTP) 2018/869 (5), jolla Alexandra PAPADOPOULOUn toimeksiantoa EULEX KOSOVOn operaation johtajana jatkettiin 15 päivänä kesäkuuta 2018 alkavaksi ja 14 päivänä kesäkuuta 2019 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(5)

PTK hyväksyi 5 päivänä kesäkuuta 2018 päätöksen (YUTP) 2018/869 (5), jolla Alexandra PAPADOPOULOUn toimeksiantoa EULEX KOSOVOn operaation johtajana jatkettiin 15 päivänä kesäkuuta 2018 alkavaksi ja 14 päivänä kesäkuuta 2019 päättyväksi kaudeksi.

| (6) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ehdotti 10 päivänä toukokuuta 2019, että Alexandra PAPADOPOULOUn toimeksiantoa EULEX KOSOVOn operaation johtajana jatketaan 15 päivänä kesäkuuta 2019 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2019 päättyväksi kaudeksi, |
| --- | --- |

(6)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ehdotti 10 päivänä toukokuuta 2019, että Alexandra PAPADOPOULOUn toimeksiantoa EULEX KOSOVOn operaation johtajana jatketaan 15 päivänä kesäkuuta 2019 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2019 päättyväksi kaudeksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jatketaan Alexandra PAPADOPOULOUn toimeksiantoa Kosovossa toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX KOSOVO) operaation johtajana 15 päivänä kesäkuuta 2019 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2019 päättyväksi kaudeksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2019.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

(1)  
  EUVL L 42, 16.2.2008, s. 92.

1

(2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2018/856, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2018, Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta (EULEX KOSOVO) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP muuttamisesta (EUVL L 146, 11.6.2018, s. 5).

2

(3)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2016/1207, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2016, Kosovossa toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation, EULEX KOSOVO, operaation johtajan nimittämisestä (EULEX KOSOVO/1/2016) (EUVL L 198, 23.7.2016, s. 49).

3

(4)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2017/1012, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2017, Kosovossa toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation, EULEX KOSOVO, operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EULEX KOSOVO/1/2017) (EUVL L 153, 16.6.2017, s. 27).

4

(5)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2018/869, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2018, Kosovossa toteutettavan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX KOSOVO) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EULEX KOSOVO/1/2018) (EUVL L 149, 14.6.2018, s. 24).

5

---

| 4.6.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 145/21

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/909,

annettu 18 päivänä helmikuuta 2019,

pakollisten tieteellisten tutkimusten luettelosta sekä kynnysarvoista kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta ja hallintaa koskevaa unionin monivuotista ohjelmaa varten

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1004 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) 25 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on kerättävä kalastuksenhoidossa tarvittavia biologisia, ympäristöä koskevia, teknisiä ja sosioekonomisia tietoja. Unionin monivuotinen ohjelma (EU MAP) kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudeksi 2017–2019 hyväksyttiin komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/1251 (3). Ohjelman voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) 25 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on kerättävä kalastuksenhoidossa tarvittavia biologisia, ympäristöä koskevia, teknisiä ja sosioekonomisia tietoja. Unionin monivuotinen ohjelma (EU MAP) kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudeksi 2017–2019 hyväksyttiin komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/1251 (3). Ohjelman voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2019.

| (2) | Unionin monivuotista ohjelmaa tarvitaan, jotta jäsenvaltiot pystyvät täsmentämään ja suunnittelemaan tiedonkeruutoimensa kansallisissa työohjelmissaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (4) 21 artiklan mukaisesti kansalliset työohjelmat on toimitettava komissiolle viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta, jona työohjelmaa on määrä soveltaa. |
| --- | --- |

(2)

Unionin monivuotista ohjelmaa tarvitaan, jotta jäsenvaltiot pystyvät täsmentämään ja suunnittelemaan tiedonkeruutoimensa kansallisissa työohjelmissaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (4) 21 artiklan mukaisesti kansalliset työohjelmat on toimitettava komissiolle viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta, jona työohjelmaa on määrä soveltaa.

| (3) | Unionin monivuotista ohjelmaa on tarkoitus arvioida uudelleen vuoden 2019 jälkeen, ja sitä varten käydään parhaillaan kuulemisia tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean, alueellisten koordinointiryhmien, jäsenvaltioiden edustajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Kuulemiset saadaan päätökseen vasta vuoden 2019 lopussa. Tämän vuoksi uutta unionin monivuotista ohjelmaa, jossa otetaan huomioon näiden kuulemisten tulokset, ei voida hyväksyä ennen vuotta 2021. |
| --- | --- |

(3)

Unionin monivuotista ohjelmaa on tarkoitus arvioida uudelleen vuoden 2019 jälkeen, ja sitä varten käydään parhaillaan kuulemisia tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean, alueellisten koordinointiryhmien, jäsenvaltioiden edustajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Kuulemiset saadaan päätökseen vasta vuoden 2019 lopussa. Tämän vuoksi uutta unionin monivuotista ohjelmaa, jossa otetaan huomioon näiden kuulemisten tulokset, ei voida hyväksyä ennen vuotta 2021.

| (4) | Kaudeksi 2020–2021 olisi sen vuoksi asetuksen (EU) 2017/1004 mukaisesti annettava säännökset, jotka koskevat pakollisten merellä tehtävien tieteellisten tutkimusten luetteloa sekä kynnysarvoja, joiden alittuessa jäsenvaltioiden ei tarvitse kerätä tietoja; luettelo ja kynnysarvot sisältyvät unionin nykyiseen monivuotiseen ohjelmaan. |
| --- | --- |

(4)

Kaudeksi 2020–2021 olisi sen vuoksi asetuksen (EU) 2017/1004 mukaisesti annettava säännökset, jotka koskevat pakollisten merellä tehtävien tieteellisten tutkimusten luetteloa sekä kynnysarvoja, joiden alittuessa jäsenvaltioiden ei tarvitse kerätä tietoja; luettelo ja kynnysarvot sisältyvät unionin nykyiseen monivuotiseen ohjelmaan.

| (5) | Sen vuoksi tässä päätöksessä vahvistetaan asetuksen (EU) 2017/1004 4 artiklan mukaisesti luettelo merellä tehtävistä pakollisista tutkimuksista sekä kynnysarvot, joiden alittuessa jäsenvaltioita ei velvoiteta keräämään kalastus- ja vesiviljelytoimintaansa perustuvia tietoja tai toteuttamaan tutkimuksia merellä mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti. Mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa jäsenvaltioissa koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä säädetään komission delegoidussa päätöksessä (EU) 2019/910 (5). |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi tässä päätöksessä vahvistetaan asetuksen (EU) 2017/1004 4 artiklan mukaisesti luettelo merellä tehtävistä pakollisista tutkimuksista sekä kynnysarvot, joiden alittuessa jäsenvaltioita ei velvoiteta keräämään kalastus- ja vesiviljelytoimintaansa perustuvia tietoja tai toteuttamaan tutkimuksia merellä mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti. Mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa jäsenvaltioissa koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä säädetään komission delegoidussa päätöksessä (EU) 2019/910 (5).

| (6) | Oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251 olisi kumottava.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan kalastusalan tietojen keruuta ja hallintaa koskevan unionin monivuotisen ohjelman soveltamiseksi kaudella 2020–2021 luettelo merellä tehtävistä pakollisista tutkimuksista sekä kynnysarvot, joiden alittuessa jäsenvaltioita ei velvoiteta keräämään kalastus- ja vesiviljelytoimintaansa perustuvia tietoja tai tekemään tieteellisiä tutkimuksia merellä; luettelo ja kynnysarvot ovat asetuksen (EU) 2017/1004 5 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja unionin monivuotisen ohjelman osioita.

2 artikla

Kumotaan täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251 1 päivästä tammikuuta 2020.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2020.

Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 157, 20.6.2017, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, unionin monivuotisesta ohjelmasta kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019 (EUVL L 207, 1.8.2016, s. 113).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).

4

(5)  Komission delegoitu päätös (EU) 2019/910, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, kalastus- ja vesiviljelyalan biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa koskevan unionin monivuotisen ohjelman perustamisesta (katso tämän virallisen lehden sivu 27).

5

---

LIITE

I LUKU

Merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset

On toteutettava vähintään tämän liitteen taulukossa (joka korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 10) luetellut tutkimukset, jollei tutkimusten tarkastelu johda päätelmään, ettei jokin tutkimus ole enää tarkoituksenmukainen tietojen saamiseksi kantojen arvioimista ja kalastuksenhoitoa varten. Samoilla tieteellisen tarkastelun perusteilla kyseiseen luetteloon voidaan lisätä uusia tutkimuksia.

Jäsenvaltioiden on esitettävä osana asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklassa tarkoitettuja työohjelmia merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset, ja ne ovat vastuussa kyseisistä tutkimuksista.

Jäsenvaltioiden, jotka osallistuvat kansainvälisiin tieteellisiin tutkimuksiin, on koordinoitava toimiaan saman merialueen sisällä.

Jäsenvaltioiden on kansallisissa työohjelmissaan varmistettava jatkuvuus suhteessa aikaisempiin tutkimussuunnitelmiin.

Tämä luku korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 IV luvun.

II LUKU

Kynnysarvot

| 1) | Tätä lukua sovelletaan unionin kalastuksiin, ja se korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 V luvun säännökset. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Biologisia tietoja ei tarvitse kerätä tietyn kalakannan tai -lajin osalta, jos






  a) | jäsenvaltion osuus suurimmasta sallitusta saaliista (TAC) on alle 10 prosenttia unionin kokonaismäärästä, tai |
| --- | --- | --- |

2)

a)

jäsenvaltion osuus suurimmasta sallitusta saaliista (TAC) on alle 10 prosenttia unionin kokonaismäärästä, tai

| b) | siinä tapauksessa, että TACia ei ole vahvistettu, jäsenvaltion purettu kokonaismäärä on kannan tai lajin osalta alle 10 prosenttia kolmena edeltävänä vuonna puretusta EU:n kokonaissaaliista, tai |
| --- | --- |

b)

siinä tapauksessa, että TACia ei ole vahvistettu, jäsenvaltion purettu kokonaismäärä on kannan tai lajin osalta alle 10 prosenttia kolmena edeltävänä vuonna puretusta EU:n kokonaissaaliista, tai

| c) | jäsenvaltion vuotuinen purettu kokonaismäärä on lajin osalta alle 200 tonnia. Lajeille, joihin liittyy erityinen hoitotarve, voidaan määritellä alempi kynnysarvo merialuetasolla. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltion vuotuinen purettu kokonaismäärä on lajin osalta alle 200 tonnia. Lajeille, joihin liittyy erityinen hoitotarve, voidaan määritellä alempi kynnysarvo merialuetasolla.

Jos tietyn kannan osalta usean sellaisen jäsenvaltion, jonka osuus TACista on alle 10 prosenttia, kiintiöt muodostavat yhdessä yli 25 prosenttia kyseisestä TACista, a alakohdassa tarkoitettua 10 prosentin kynnysarvoa ei sovelleta, ja jäsenvaltioiden on huolehdittava tehtävien jaosta alueellisella tasolla sen varmistamiseksi, että kannasta poimitaan otokset loppukäyttäjien tarpeiden mukaisesti.

Suuriin pelagisiin lajeihin ja anadromisiin ja katadromisiin lajeihin ei sovelleta kynnysarvoja.

| 3) | Tietystä kansainvälisesti hyödynnettävästä kalakannasta, joka ei ole suuren pelagisen lajin tai laajasti vaeltavan lajin kanta, ei tarvitse kerätä biologisia tietoja, jos unionin osuus siitä on alle 10 prosenttia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansainvälisiin velvoitteisiin alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen puitteissa liittyvien yksityiskohtaisempien määräysten soveltamista. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Jäsenvaltioiden on tuotettava saalisarviot virkistyskalastusta koskevien olemassa olevien tutkimusten, myös tiedonkeruupuitteiden nojalla tehtyjen, tai uuden pilottitutkimuksen perusteella kahden vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta. Näiden tutkimusten avulla on voitava arvioida virkistyskalastukseen perustuvien saaliiden osuus suhteessa kaupallisen kalastuksen saaliisiin kaikista lajeista merialueella, jonka osalta tässä unionin monivuotisesta ohjelmassa edellytetään virkistyskalastuksen saalisarvioita. Virkistyskalastusta koskevien kansallisten tutkimusten tulevaa suunnittelua ja laajuutta, tiedonkeruun mahdolliset kynnysarvot mukaan luettuina, on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden perusteella. |
| --- | --- |

4)

Virkistyskalastuksessa saatuihin saaliisiin ei sovelleta kynnysarvoja, jos asianomaisten kalakantojen osalta on olemassa elvytyssuunnitelmat tai monivuotiset hoitosuunnitelmat, jollaisia sovelletaan esimerkiksi suuriin pelagisiin lajeihin ja laajasti vaeltaviin lajeihin.

| 5) | Vesiviljelystä ei tarvitse kerätä sosiaalisia tai taloudellisia tietoja, jos jäsenvaltion kokonaistuotannon osuus on alle 1 prosentti unionin tuotannon kokonaismäärästä ja -arvosta. Vesiviljelytietoja ei tarvitse kerätä sellaisista lajeista, joiden osuus jäsenvaltion vesiviljelytuotannon määrästä ja arvosta on alle 10 prosenttia. Lisäksi jäsenvaltiot, joiden kokonaistuotannon osuus unionin vesiviljelytuotannon kokonaismäärästä ja -arvosta on alle 2,5 prosenttia, voivat määritellä yksinkertaistettuja menetelmiä, kuten pilottitutkimuksia, ekstrapoloidakseen niiden lajien osalta vaaditut tiedot, joiden osuus jäsenvaltioiden vesiviljelytuotannon määrästä ja arvosta on yli 10 prosenttia. |
| --- | --- |

5)

Viitetietoina ovat jäsenvaltioiden viimeisimmät asetuksen (EY) N:o 762/2008 (1) mukaisesti toimittamat tiedot sekä vastaavat Eurostatin julkaisemat tiedot.

| 6) | Vesiviljelystä ei tarvitse kerätä ympäristötietoja, jos jäsenvaltion vesiviljelyn kokonaistuotannon osuus on alle 2,5 prosenttia unionin vesiviljelytuotannon kokonaismäärästä ja -arvosta. |
| --- | --- |

6)

Viitetietoina ovat jäsenvaltioiden viimeisimmät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 mukaisesti toimittamat tiedot sekä vastaavat Eurostatin julkaisemat tiedot.

| 7) | Jäsenvaltion osallistuminen (fyysisesti tai rahoituksen kautta) tässä liitteessä lueteltuihin merellä tehtäviin tieteellisiin tutkimuksiin ei ole pakollista, jos sen osuus tutkimuksen kohdelajia koskevasta unionin TACista on 3 prosentin kynnysarvoa pienempi. Jos TACia ei ole asetettu, jäsenvaltion osallistuminen (fyysisesti tai rahoituksen kautta) merellä tehtäviin tieteellisiin tutkimuksiin ei ole pakollista, jos sen osuus unionissa kolmen edeltävän vuoden aikana puretuista kannan tai lajin saaliista on 3 prosentin kynnysarvoa pienempi. Kynnysarvot monilajikalastusta ja ekosysteemiä koskevia tutkimuksia varten voidaan määritellä merialuetasolla. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Sen estämättä, mitä 2–7 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat sopia vaihtoehtoisista kynnysarvoista saman merialueen sisällä.

  Merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset
   (2)










  Tutkimuksen nimi | Lyhytnimi | Alue | Ajanjakso | Tärkeimmät kohdelajit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itämeri |
| Baltic International Trawl Survey | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb-d | 1. ja 4. vuosineljännes | Turska ja muut pohjakalalajit |
| Baltic International Acoustic Survey (syksy) | BIAS | IIIa ja IIIb–d | Syyskuu–lokakuu | Silakka ja kilohaili |
| Gulf of Riga Acoustic Herring Survey | GRAHS | IIId | 3. vuosineljännes | Silakka |
| Sprat Acoustic Survey | SPRAS | IIId | Toukokuu | Kilohaili ja silakka |
| Rügen Herring Larvae Survey | RHLS | IIId | Maaliskuu–kesäkuu | Silakka |
| Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II) |
| International Bottom Trawl Survey | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | 1. ja 3. vuosineljännes | Kolja, turska, seiti, silli, kilohaili, valkoturska, makrilli, harmaaturska |
| North Sea Beam Trawl Survey | BTS | IVb, IVc, VIId | 3. vuosineljännes | Punakampela, meriantura |
| Demersal Young Fish Survey | DYFS | Pohjanmeren rannikot | 3. ja 4. vuosineljännes | Punakampela, meriantura, hietakatkarapu |
| Sole Net Survey | SNS | IVb, IVc | 3. vuosineljännes | Meriantura, punakampela |
| North Sea Sandeels Survey | NSSS | IVa, IVb | 4. vuosineljännes | Tuulenkalat |
| International Ecosystem Survey in the Nordic Seas | ASH | IIa | Toukokuu | Silli, mustakitaturska |
| Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters | REDNOR | II | Elokuu–syyskuu | Punasimput |
| Mackerel egg Survey
  (joka kolmas vuosi) | NSMEGS | IV | Toukokuu–heinäkuu | Makrillin mädintuotanto |
| Herring Larvae survey | IHLS | IV, VIId | 1. ja 3. vuosineljännes | Sillin ja kilohailin poikaset |
| NS Herring Acoustic Survey | NHAS | IIIa, IV,VIa | Kesäkuu, heinäkuu | Silli, kilohaili |
| Nephrops TV survey (FU 3&4) | NTV3&4 | IIIA | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Nephrops TVsurvey (FU 6) | NTV6 | IVb | Syyskuu | Keisarihummeri |
| Nephrops TVsurvey (FU 7) | NTV7 | IVa | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Nephrops TVsurvey (FU 8) | NTV8 | IVb | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Nephrops TVsurvey (FU 9) | NTV9 | IVa | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Pohjois-Atlantti (ICES-suuralueet V–XIV ja NAFO-alueet) |
| International Redfish Trawl and Acoustic Survey (joka toinen vuosi) | REDTAS | Va, XII, XIV; NAFO SA 1–3 | Kesäkuu/heinäkuu | Punasimput |
| Flemish Cap Groundfish survey | FCGS | 3M | Heinäkuu | Pohjakalalajit |
| Greenland Groundfish survey | GGS | XIV, NAFO SA1 | Lokakuu–marraskuu | Turska, punasimput ja muut pohjakalalajit |
| 3LNO Groundfish survey | PLATUXA | NAFO 3LNO | 2. ja 3. vuosineljännes | Pohjakalalajit |
| Western IBTS 4th quarter
  (tähän sisältyy Porcupine survey) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | 4. vuosineljännes | Pohjakalalajit |
| Scottish Western IBTS | IBTS Q1 | VIa, VIIa | Maaliskuu | Turskat, silli, makrilli |
| ISBCBTS September | ISBCBTS | VII a, f, g | Syyskuu | Meriantura, punakampela |
| WCBTS | VIIe BTS | VIIe | Lokakuu | Meriantura, punakampela, merikrotti, pikkupääkampela |
| Blue whiting survey | | VI, VII | 1. ja 2. vuosineljännes | Mustakitaturska |
| International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey
  (joka kolmas vuosi) | MEGS | VIa, VII,VIII, IXa | Tammikuu–heinäkuu | Makrillin, piikkimakrillin mädintuotanto |
| Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey | | VIII, IX | Maaliskuu–huhtikuu–toukokuu | Sardiinin, sardellin, makrillin ja piikkimakrillin runsausindeksit |
| Sardine DEPM
  (joka kolmas vuosi) | | VIIIc, IXa | 2. ja 4. vuosineljännes | Sardiinin kutevan kannan biomassa ja CUFESin käyttö |
| Spawning/Pre spawning Herring/Boarfish acoustic survey | | VIa, VIIa–g | Heinä-, syys-, marras-, tammi- ja maaliskuu | Silli, kilohaili |
| Biomass of Anchovy | BIOMAN | VIII | Toukokuu | Sardellin kutevan kannan biomassa (DEP) |
| Nephrops UWTV survey (offshore) | UWTV
  (FU 11–13) | VIa | 2. tai 3. vuosineljännes | Keisarihummeri |
| Nephrops UWTV
  Irlanninmeri | UWTV
  (FU 15) | VIIa | Elokuu | Keisarihummeri |
| Nephrops UWTV survey
  Aranmatalikko | UWTV
  (FU 17) | VIIb | Kesäkuu | Keisarihummeri |
| Nephrops UWTV survey
  Kelttienmeri | UWTV
  (FU 20–22) | VII g, h, j | Heinäkuu | Keisarihummeri |
| Nephrops Survey
  Offshore Portugal NepS | UWTV
  (FU 28–29) | IXa | Kesäkuu | Keisarihummeri |
| Välimeri ja Mustameri |
| Pan-Mediterranean Acoustic Survey () | MEDIAS | GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22 | Kevät–kesä (2. ja 3. vuosineljännes) | Pienet pelagiset lajit |
| Bottom trawl survey in Black Sea | BTSBS | GSA 29 | Kevät–syksy (2., 3. ja 4. vuosineljännes) | Piikkikampela |
| Pelagic trawl survey in Black Sea | PTSBS | GSA 29 | Kevät–syksy (2., 3. ja 4. vuosineljännes) | Kilohaili ja valkoturska |
| International bottom trawl survey in the Mediterranean () | MEDITS | GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25 | Kevät–kesä (2. ja 3. vuosineljännes) | Pohjakalalajit |

8)

Merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset
   (2)

Tutkimuksen nimi

Lyhytnimi

Alue

Ajanjakso

Tärkeimmät kohdelajit

Itämeri

Baltic International Trawl Survey

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb-d

1. ja 4. vuosineljännes

Turska ja muut pohjakalalajit

Baltic International Acoustic Survey (syksy)

BIAS

IIIa ja IIIb–d

Syyskuu–lokakuu

Silakka ja kilohaili

Gulf of Riga Acoustic Herring Survey

GRAHS

IIId

3. vuosineljännes

Silakka

Sprat Acoustic Survey

SPRAS

IIId

Toukokuu

Kilohaili ja silakka

Rügen Herring Larvae Survey

RHLS

IIId

Maaliskuu–kesäkuu

Silakka

Pohjanmeri ja Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II)

International Bottom Trawl Survey

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

1. ja 3. vuosineljännes

Kolja, turska, seiti, silli, kilohaili, valkoturska, makrilli, harmaaturska

North Sea Beam Trawl Survey

BTS

IVb, IVc, VIId

3. vuosineljännes

Punakampela, meriantura

Demersal Young Fish Survey

DYFS

Pohjanmeren rannikot

3. ja 4. vuosineljännes

Punakampela, meriantura, hietakatkarapu

Sole Net Survey

SNS

IVb, IVc

3. vuosineljännes

Meriantura, punakampela

North Sea Sandeels Survey

NSSS

IVa, IVb

4. vuosineljännes

Tuulenkalat

International Ecosystem Survey in the Nordic Seas

ASH

IIa

Toukokuu

Silli, mustakitaturska

Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters

REDNOR

II

Elokuu–syyskuu

Punasimput

Mackerel egg Survey

(joka kolmas vuosi)

NSMEGS

IV

Toukokuu–heinäkuu

Makrillin mädintuotanto

Herring Larvae survey

IHLS

IV, VIId

1. ja 3. vuosineljännes

Sillin ja kilohailin poikaset

NS Herring Acoustic Survey

NHAS

IIIa, IV,VIa

Kesäkuu, heinäkuu

Silli, kilohaili

Nephrops TV survey (FU 3&4)

NTV3&4

IIIA

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Nephrops TVsurvey (FU 6)

NTV6

IVb

Syyskuu

Keisarihummeri

Nephrops TVsurvey (FU 7)

NTV7

IVa

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Nephrops TVsurvey (FU 8)

NTV8

IVb

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Nephrops TVsurvey (FU 9)

NTV9

IVa

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Pohjois-Atlantti (ICES-suuralueet V–XIV ja NAFO-alueet)

International Redfish Trawl and Acoustic Survey (joka toinen vuosi)

REDTAS

Va, XII, XIV; NAFO SA 1–3

Kesäkuu/heinäkuu

Punasimput

Flemish Cap Groundfish survey

FCGS

3M

Heinäkuu

Pohjakalalajit

Greenland Groundfish survey

GGS

XIV, NAFO SA1

Lokakuu–marraskuu

Turska, punasimput ja muut pohjakalalajit

3LNO Groundfish survey

PLATUXA

NAFO 3LNO

2. ja 3. vuosineljännes

Pohjakalalajit

Western IBTS 4th quarter

(tähän sisältyy Porcupine survey)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

4. vuosineljännes

Pohjakalalajit

Scottish Western IBTS

IBTS Q1

VIa, VIIa

Maaliskuu

Turskat, silli, makrilli

ISBCBTS September

ISBCBTS

VII a, f, g

Syyskuu

Meriantura, punakampela

WCBTS

VIIe BTS

VIIe

Lokakuu

Meriantura, punakampela, merikrotti, pikkupääkampela

Blue whiting survey

VI, VII

1. ja 2. vuosineljännes

Mustakitaturska

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

(joka kolmas vuosi)

MEGS

VIa, VII,VIII, IXa

Tammikuu–heinäkuu

Makrillin, piikkimakrillin mädintuotanto

Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey

VIII, IX

Maaliskuu–huhtikuu–toukokuu

Sardiinin, sardellin, makrillin ja piikkimakrillin runsausindeksit

Sardine DEPM

(joka kolmas vuosi)

VIIIc, IXa

2. ja 4. vuosineljännes

Sardiinin kutevan kannan biomassa ja CUFESin käyttö

Spawning/Pre spawning Herring/Boarfish acoustic survey

VIa, VIIa–g

Heinä-, syys-, marras-, tammi- ja maaliskuu

Silli, kilohaili

Biomass of Anchovy

BIOMAN

VIII

Toukokuu

Sardellin kutevan kannan biomassa (DEP)

Nephrops UWTV survey (offshore)

UWTV

(FU 11–13)

VIa

2. tai 3. vuosineljännes

Keisarihummeri

Nephrops UWTV

Irlanninmeri

UWTV

(FU 15)

VIIa

Elokuu

Keisarihummeri

Nephrops UWTV survey

Aranmatalikko

UWTV

(FU 17)

VIIb

Kesäkuu

Keisarihummeri

Nephrops UWTV survey

Kelttienmeri

UWTV

(FU 20–22)

VII g, h, j

Heinäkuu

Keisarihummeri

Nephrops Survey

Offshore Portugal NepS

UWTV

(FU 28–29)

IXa

Kesäkuu

Keisarihummeri

Välimeri ja Mustameri

Pan-Mediterranean Acoustic Survey ()

MEDIAS

GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22

Kevät–kesä (2. ja 3. vuosineljännes)

Pienet pelagiset lajit

Bottom trawl survey in Black Sea

BTSBS

GSA 29

Kevät–syksy (2., 3. ja 4. vuosineljännes)

Piikkikampela

Pelagic trawl survey in Black Sea

PTSBS

GSA 29

Kevät–syksy (2., 3. ja 4. vuosineljännes)

Kilohaili ja valkoturska

International bottom trawl survey in the Mediterranean ()

MEDITS

GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25

Kevät–kesä (2. ja 3. vuosineljännes)

Pohjakalalajit

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 762/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 788/96 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 1).

(2)  Merellä tehtävien tieteellisten tutkimusten luettelo korvaa komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 10.

---

| 4.6.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 145/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 145/27

---

KOMISSION DELEGOITU PÄÄTÖS (EU) 2019/910,

annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019,

kalastus- ja vesiviljelyalan biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa koskevan unionin monivuotisen ohjelman perustamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1004 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) 25 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on kerättävä kalastuksenhoidossa tarvittavia biologisia, ympäristöä koskevia, teknisiä ja sosioekonomisia tietoja. Unionin monivuotinen ohjelma kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten (3) kaudella 2017–2019 annettiin komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/1251 (4), ja se päättyy 31 päivänä joulukuuta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) 25 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on kerättävä kalastuksenhoidossa tarvittavia biologisia, ympäristöä koskevia, teknisiä ja sosioekonomisia tietoja. Unionin monivuotinen ohjelma kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten (3) kaudella 2017–2019 annettiin komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/1251 (4), ja se päättyy 31 päivänä joulukuuta 2019.

| (2) | Unionin monivuotinen ohjelma on tarpeen, jotta jäsenvaltiot pystyvät täsmentämään ja suunnittelemaan tietojenkeruutoimensa kansallisissa työsuunnitelmissaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (5) 21 artiklan mukaisesti tällaiset työsuunnitelmat on toimitettava komissiolle viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta, jona työsuunnitelmaa on määrä soveltaa. |
| --- | --- |

(2)

Unionin monivuotinen ohjelma on tarpeen, jotta jäsenvaltiot pystyvät täsmentämään ja suunnittelemaan tietojenkeruutoimensa kansallisissa työsuunnitelmissaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (5) 21 artiklan mukaisesti tällaiset työsuunnitelmat on toimitettava komissiolle viimeistään sitä vuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta, jona työsuunnitelmaa on määrä soveltaa.

| (3) | Jotta voidaan valmistella voimassa olevan unionin monivuotisen ohjelman uudelleentarkastelua vuoden 2019 jälkeistä aikaa varten, keskusteluja käydään paraikaa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean asiantuntijoiden, alueellisten koordinointiryhmien edustajien, jäsenvaltioiden edustajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, ja keskustelujen odotetaan päättyvän vasta vuoden 2019 lopulla. Tämän tuloksena uutta unionin monivuotista ohjelmaa, jossa otetaan huomioon näiden neuvottelujen tulokset, ei voida hyväksyä ennen vuotta 2021. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan valmistella voimassa olevan unionin monivuotisen ohjelman uudelleentarkastelua vuoden 2019 jälkeistä aikaa varten, keskusteluja käydään paraikaa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean asiantuntijoiden, alueellisten koordinointiryhmien edustajien, jäsenvaltioiden edustajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, ja keskustelujen odotetaan päättyvän vasta vuoden 2019 lopulla. Tämän tuloksena uutta unionin monivuotista ohjelmaa, jossa otetaan huomioon näiden neuvottelujen tulokset, ei voida hyväksyä ennen vuotta 2021.

| (4) | Kaudelle 2020–2021 on siksi tarpeen antaa asetuksen (EU) 2017/1004 perusteella ne biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa koskevat säännökset, jotka jo sisältyvät voimassa olevaan unionin monivuotiseen ohjelmaan. |
| --- | --- |

(4)

Kaudelle 2020–2021 on siksi tarpeen antaa asetuksen (EU) 2017/1004 perusteella ne biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa koskevat säännökset, jotka jo sisältyvät voimassa olevaan unionin monivuotiseen ohjelmaan.

| (5) | Sen vuoksi tässä päätöksessä vahvistetaan asetuksen (EU) 2017/1004 4 artiklan mukaisesti mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa jäsenvaltioissa. Mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta luettelosta, joka koskee pakollisia merellä tehtäviä tieteellisiä tutkimuksia, ja mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista kynnyksistä, joiden alittuessa jäsenvaltiot eivät ole velvollisia keräämään tietoja kalastus- ja vesiviljelytoiminnastaan eivätkä tekemään tieteellisiä tutkimuksia merellä, säädetään komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/909 (6). |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi tässä päätöksessä vahvistetaan asetuksen (EU) 2017/1004 4 artiklan mukaisesti mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat biologisten, ympäristöä koskevien, teknisten ja sosioekonomisten tietojen keruuta ja hallintaa jäsenvaltioissa. Mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta luettelosta, joka koskee pakollisia merellä tehtäviä tieteellisiä tutkimuksia, ja mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista kynnyksistä, joiden alittuessa jäsenvaltiot eivät ole velvollisia keräämään tietoja kalastus- ja vesiviljelytoiminnastaan eivätkä tekemään tieteellisiä tutkimuksia merellä, säädetään komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/909 (6).

| (6) | Oikeusvarmuuden syistä täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/909, joka koskee pakollisten merellä tehtävien tieteellisten tutkimusten luetteloa ja kynnyksiä kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta ja hallintaa koskevaa unionin monivuotista ohjelmaa varten, kumotaan täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen, |
| --- | --- |

(6)

Oikeusvarmuuden syistä täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/909, joka koskee pakollisten merellä tehtävien tieteellisten tutkimusten luetteloa ja kynnyksiä kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta ja hallintaa koskevaa unionin monivuotista ohjelmaa varten, kumotaan täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä kaudella 2020–2021 koskeva unionin monivuotinen ohjelma, joka kattaa asetuksen (EU) 2017/1004 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun yksityiskohtaisen luettelon tietovaatimuksista.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2020.

Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 157, 20.6.2017, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  
  EUVL L 207, 1.8.2016, s. 113.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1251, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, unionin monivuotisesta ohjelmasta kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten kaudella 2017–2019 (EUVL L 207, 1.8.2016, s. 113).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/909, annettu 18 päivänä helmikuuta 2019, pakollisten tieteellisten tutkimusten luettelosta sekä kynnysarvoista kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta ja hallintaa koskevaa unionin monivuotista ohjelmaa varten (ks. tämän virallisen lehden s. 21).

6

---

LIITE

I LUKU
   (1)

Määritelmät

Tässä liitteessä sovelletaan asetuksessa (EU) 2017/1004, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (2), komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 404/2011 (3) ja asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 olevia määritelmiä. Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

(1)   
  aktiiviset alukset
  : alukset, jotka ovat kalenterivuoden aikana osallistuneet (vähintään yhden päivän kestävään) kalastustoimeen. Aluksen, joka ei ole osallistunut kalastustoimiin vuoden aikana, katsotaan olevan ”poissa käytöstä”.

(2)   
  anadromiset lajit
  : elollisia vesiluonnonvaroja, jotka elinkiertonsa aikana kuoriutuvat makeassa vedessä, vaeltavat suolaiseen veteen, palaavat takaisin makeaan veteen ja lopulta kutevat siellä.

(3)   
  katadromiset lajit
  : elollisia vesiluonnonvaroja, jotka elinkiertonsa aikana kuoriutuvat suolaisessa vedessä, vaeltavat makeaan veteen, palaavat takaisin suolaiseen veteen ja lopulta kutevat siellä.

(4)   
  saalisosa
  : osa kokonaissaaliista, kuten säilyttämisen vähimmäisviitekokoa suurempana purettu osa saaliista, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempänä purettu osa saaliista, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempänä poisheitetty osa saaliista, poisheitetyt de minimis -määrät ja poisheitetyt määrät.

(5)   
  merelläolopäivät
  : jokainen yhtäjaksoinen 24 tunnin ajanjakso (tai sen osa), jonka aikana alus on alueella ja poissa satamasta.

(6)   
  kalastuspäivät
  : kaikki kalenteripäivät merellä, joina toteutetaan kalastustoimia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja jäsenvaltioiden kansainvälisten velvoitteiden noudattamista. Yksi kalastusmatka voi vaikuttaa kalastuspäivien kokonaismäärään kyseisellä matkalla sekä passiivisten pyydysten että aktiivisten pyydysten osalta.

(7)   
  kalastusalue
  : Maantieteelliset yksiköt (tai ryhmä maantieteellisiä yksiköitä), joilla kalastus tapahtuu. Yksiköistä sovitaan merialuetasolla olemassa olevien, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai tieteellisten elinten määrittelemien alueiden pohjalta.

(8)   
  laivastonosa
  : ryhmä aluksia, jotka kuuluvat samaan pituusluokkaan (suurin pituus) ja joilla käytetään vuoden aikana vallitsevasti samaa pyydystä.

(9)   
  kalastusmuoto
  : ryhmä kalastustoimia, jotka kohdistuvat samankaltaisiin lajeihin (tai lajiryhmiin), joissa käytetään samankaltaisia pyydyksiä (4), jotka tapahtuvat samaan aikaan vuodesta ja/tai samalla alueella ja joille on ominaista samankaltainen hyödyntämismalli.

(10)   
  merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset
  : matkat tutkimusaluksella tai kantojen ja ekosysteemien seurantaan liittyvään tieteelliseen tutkimukseen tarkoitetulla aluksella, jonka on tehtävään nimennyt asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklan mukaisesti laaditun kansallisen työsuunnitelman täytäntöönpanosta vastaava elin.

II LUKU
   (5)

Tietojenkeruumenetelmät

Tietojenkeruumenetelmien ja tietojen laadun on sovelluttava aiottuihin tarkoituksiin, jotka määritellään asetuksen (EU) N:o 1380/2013 25 artiklassa, ja niiden on vastattava asianomaisten tieteellisten elinten suosittamia parhaita käytänteitä ja asiaankuuluvia menetelmiä. Tätä varten riippumattomien tieteellisten elinten on tarkasteltava menetelmiä ja niitä soveltamalla saatuja tuloksia säännöllisin väliajoin sen todentamiseksi, että ne ovat tarkoituksenmukaisia yhteisen kalastuspolitiikan hallinnoinnin näkökulmasta.

III LUKU
   (6)

Tietovaatimukset

1.   Tietokokonaisuudet

| 1.1 | Jäsenvaltioiden on osana asetuksen (EU) N:o 508/2014 21 artiklan mukaisesti laadittuja työsuunnitelmia vahvistettava, mitä tietoja kerätään seuraavista tietokokonaisuuksista, jotka täsmennetään jäljempänä 2–7 kohdassa:






  a) | biologiset tiedot saalisosan mukaan eriteltynä unionin kaupallisessa kalastuksessa unionin vesillä ja unionin ulkopuolisilla vesillä sekä virkistyskalastuksessa unionin vesillä pyydetyistä kannoista; |
| --- | --- | --- |

1.1

a)

biologiset tiedot saalisosan mukaan eriteltynä unionin kaupallisessa kalastuksessa unionin vesillä ja unionin ulkopuolisilla vesillä sekä virkistyskalastuksessa unionin vesillä pyydetyistä kannoista;

| b) | tiedot unionin kalastuksista meriekosysteemiin unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi; |
| --- | --- |

b)

tiedot unionin kalastuksista meriekosysteemiin unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi;

| c) | yksityiskohtaiset tiedot unionin kalastusalusten toiminnasta unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella; kirjattu asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset tiedot unionin kalastusalusten toiminnasta unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella; kirjattu asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla;

| d) | kalastuksia koskevat sosiaaliset ja taloudelliset tiedot (7); |
| --- | --- |

d)

kalastuksia koskevat sosiaaliset ja taloudelliset tiedot (7);

| e) | vesiviljelyä koskevat sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät tiedot. |
| --- | --- |

e)

vesiviljelyä koskevat sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät tiedot.

| 1.2 | Kerättävät tiedot on vahvistettava asetuksen (EU) 2017/1004 4 ja 5 artiklan mukaisesti ottaen huomioon kynnykset, jotka esitetään täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/909, joka koskee pakollisten tutkimusten luetteloa ja kynnyksiä unionin monivuotisen ohjelman soveltamiseksi kalastus- ja vesiviljelyalan tietojen keruuta ja hallintaa varten, erityisesti sen liitteessä olevassa II luvussa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | On kerättävä tietoja, joiden avulla voidaan johtaa luotettavat estimaatit kalastustyypeille, ajanjaksoille ja alueille merialuetasolla sovittujen loppukäyttäjien tarpeiden perusteella. Tietojen keruun tiheyttä on koordinoitava merialuetasolla, jollei tässä liitteessä ja vastaavissa taulukoissa toisin mainita. |
| --- | --- |

1.3

2.   Biologiset tiedot unionin kaupallisessa kalastuksessa unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella sekä virkistyskalastuksessa unionin vesillä pyydetyistä kannoista

Tällaiset tiedot koostuvat seuraavista:

| a) | Saalismäärät lajeittain ja yksittäisiä yksilöjä koskevat biologiset tiedot, joiden avulla voidaan arvioida






  i) | kaupallisten kalastusten osalta kaikkien saalisosien (myös poisheitettyjen ja tahattomien saaliiden) määrä ja pituusluokka taulukoissa 1A, 1B ja IC luetelluista kannoista taulukossa 2 annetulla aggregointitasolla 6. Aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta; |
| --- | --- | --- |

a)

Saalismäärät lajeittain ja yksittäisiä yksilöjä koskevat biologiset tiedot, joiden avulla voidaan arvioida

i)

kaupallisten kalastusten osalta kaikkien saalisosien (myös poisheitettyjen ja tahattomien saaliiden) määrä ja pituusluokka taulukoissa 1A, 1B ja IC luetelluista kannoista taulukossa 2 annetulla aggregointitasolla 6. Aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta;

| ii) | kaupallisten kalastusten osalta saaliiden keskipaino ja ikäjakauma taulukoissa 1A, 1B ja IC luetelluista kannoista. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, sekä aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta; |
| --- | --- |

ii)

kaupallisten kalastusten osalta saaliiden keskipaino ja ikäjakauma taulukoissa 1A, 1B ja IC luetelluista kannoista. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, sekä aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta;

| iii) | kaupallisten kalastusten osalta sukupuolijakaumaa, sukukypsyyttä ja lisääntyvyyttä koskevat tiedot taulukoissa 1A, 1B ja IC lueteltujen kantojen saaliista sillä taajuudella kuin tieteellistä lausuntoa varten on tarpeen. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, sekä aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta; |
| --- | --- |

iii)

kaupallisten kalastusten osalta sukupuolijakaumaa, sukukypsyyttä ja lisääntyvyyttä koskevat tiedot taulukoissa 1A, 1B ja IC lueteltujen kantojen saaliista sillä taajuudella kuin tieteellistä lausuntoa varten on tarpeen. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, sekä aikajakoa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta;

| iv) | virkistyskalastuksen osalta saaliiden ja vapautusten vuotuinen määrä (yksilömäärät ja painot tai pituudet) taulukossa 3 luetelluista lajeista ja/tai merialuetasolla kalastuksenhoidon tarpeiden mukaisesti yksilöidyistä lajeista. Ikä- ja muita i–iii kohdassa täsmennettyjen biologisia tietoja koskevia loppukäyttäjien tarpeita on virkistyskalastuksen yhteydessä arvioitava merialuetasolla. |
| --- | --- |

iv)

virkistyskalastuksen osalta saaliiden ja vapautusten vuotuinen määrä (yksilömäärät ja painot tai pituudet) taulukossa 3 luetelluista lajeista ja/tai merialuetasolla kalastuksenhoidon tarpeiden mukaisesti yksilöidyistä lajeista. Ikä- ja muita i–iii kohdassa täsmennettyjen biologisia tietoja koskevia loppukäyttäjien tarpeita on virkistyskalastuksen yhteydessä arvioitava merialuetasolla.

| b) | Edellä olevan a) alakohdan nojalla kerättyjen tietojen lisäksi tiedot taulukossa 1E luetelluista anadromisista ja katadromisista lajeista, jotka on pyydetty kaupallisessa kalastuksessa elinkierron makeassa vedessä tapahtuvan vaiheen aikana, kalastustavasta riippumatta seuraavasti:






  i) | kantaan liittyvät muuttujat (yksittäisistä yksilöistä ikä, pituus, paino, sukupuoli, sukukypsyys ja hedelmällisyys kussakin elinkierron vaiheessa tarkennettuna lajia ja aluetta koskevilla tiedoilla), ja |
| --- | --- | --- |

b)

Edellä olevan a) alakohdan nojalla kerättyjen tietojen lisäksi tiedot taulukossa 1E luetelluista anadromisista ja katadromisista lajeista, jotka on pyydetty kaupallisessa kalastuksessa elinkierron makeassa vedessä tapahtuvan vaiheen aikana, kalastustavasta riippumatta seuraavasti:

i)

kantaan liittyvät muuttujat (yksittäisistä yksilöistä ikä, pituus, paino, sukupuoli, sukukypsyys ja hedelmällisyys kussakin elinkierron vaiheessa tarkennettuna lajia ja aluetta koskevilla tiedoilla), ja

| ii) | vuotuiset saalismäärät ikäluokittain tai elinkierron vaiheiden mukaan. |
| --- | --- |

ii)

vuotuiset saalismäärät ikäluokittain tai elinkierron vaiheiden mukaan.

| c) | Lisäksi:
  mitä tulee ankeriaaseen, vuosittain vähintään yhdeltä jokialueelta ankeriaanhoitoyksikköä kohden on kerättävä seuraavia tietoja (esimerkiksi numerotietoja, estimaatteja, kehitystrendejä jne.):






  i) | rekryyttien runsaus, |
| --- | --- | --- |

c)

Lisäksi:

mitä tulee ankeriaaseen, vuosittain vähintään yhdeltä jokialueelta ankeriaanhoitoyksikköä kohden on kerättävä seuraavia tietoja (esimerkiksi numerotietoja, estimaatteja, kehitystrendejä jne.):

i)

rekryyttien runsaus,

| ii) | pysyvän kannan runsaus (kelta-ankerias), ja |
| --- | --- |

ii)

pysyvän kannan runsaus (kelta-ankerias), ja

| iii) | vaeltavien hopea-ankeriaiden lukumäärä tai paino ja sukupuolijakauma, |
| --- | --- |

iii)

vaeltavien hopea-ankeriaiden lukumäärä tai paino ja sukupuolijakauma,

ja luonnonvaraisen lohen osalta vuosittain kerättävät tiedot – jollei aluetasolla toisin sovita – lohenpoikasten ja vaelluspoikasten runsaudesta ja jokiin nousevien yksilöiden lukumäärästä.

Ankeriaan ja lohen osalta seurattavat joet sovitaan aluetasolla. Niiden kantojen valintaa, joiden osalta tiedot kyseisistä muuttujista on kerättävä, on koordinoitava aluetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta.

3.   Tiedot unionin kalastuksista meriekosysteemeihin unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi

Tällaiset tiedot koostuvat seuraavista:

| a) | Kaikkien kalastustyyppien osalta kaikkien unionin lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten nojalla suojeltujen lintujen, nisäkkäiden, matelijoiden ja kalojen, mukaan luettuina taulukossa 1D luetellut lajit, tahattomia sivusaaliita, myös saaliisiin sisältymättömiä, koskevat tiedot, jotka on saatu tieteellisten tarkkailijoiden kalastusaluksille tekemien käyntien aikana tai kalastajilta itseltään kalastuspäiväkirjojen kautta.
  Jos tarkkailijan käynnin aikana kerättyjen tietojen ei katsota sisältävän riittävästi tietoa loppukäyttäjien tarpeita varten, jäsenvaltioiden on käytettävä muita menetelmiä. Menetelmien valintaa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta. |
| --- | --- |

a)

Kaikkien kalastustyyppien osalta kaikkien unionin lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten nojalla suojeltujen lintujen, nisäkkäiden, matelijoiden ja kalojen, mukaan luettuina taulukossa 1D luetellut lajit, tahattomia sivusaaliita, myös saaliisiin sisältymättömiä, koskevat tiedot, jotka on saatu tieteellisten tarkkailijoiden kalastusaluksille tekemien käyntien aikana tai kalastajilta itseltään kalastuspäiväkirjojen kautta.

Jos tarkkailijan käynnin aikana kerättyjen tietojen ei katsota sisältävän riittävästi tietoa loppukäyttäjien tarpeita varten, jäsenvaltioiden on käytettävä muita menetelmiä. Menetelmien valintaa on koordinoitava merialuetasolla loppukäyttäjien tarpeiden pohjalta.

| b) | Tiedot unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella harjoitetusta kalastuksesta meriluontotyyppeihin kohdistuvien vaikutusten arvioimista varten.
  Meriluontotyyppeihin kohdistuvien kalastuksen vaikutusten arvioimiseen on käytettävä muuttujina vastaavia asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjattuja tietoja. Tiedot on eriteltävä kalastustoiminnan tasolla 3 (8), jollei alempi aggregointitaso ole tarpeen aluetasolla, erityisesti suojeltujen merialueiden tapauksessa.
  Jos asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut tiedot eivät vastaa oikeaa tarkkuutta tai jos ne eivät ole riittävän laadukkaita tai kattavia aiottuun tieteelliseen tarkoitukseen nähden, tiedot on kerättävä vaihtoehtoisella tavalla tarkoituksenmukaista otantamenetelmää käyttäen. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut tiedot on saatettava työsuunnitelmia toteuttavien kansallisten elinten käyttöön soveltuvalla aggregointitasolla. |
| --- | --- |

b)

Tiedot unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella harjoitetusta kalastuksesta meriluontotyyppeihin kohdistuvien vaikutusten arvioimista varten.

Meriluontotyyppeihin kohdistuvien kalastuksen vaikutusten arvioimiseen on käytettävä muuttujina vastaavia asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjattuja tietoja. Tiedot on eriteltävä kalastustoiminnan tasolla 3 (8), jollei alempi aggregointitaso ole tarpeen aluetasolla, erityisesti suojeltujen merialueiden tapauksessa.

Jos asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut tiedot eivät vastaa oikeaa tarkkuutta tai jos ne eivät ole riittävän laadukkaita tai kattavia aiottuun tieteelliseen tarkoitukseen nähden, tiedot on kerättävä vaihtoehtoisella tavalla tarkoituksenmukaista otantamenetelmää käyttäen. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut tiedot on saatettava työsuunnitelmia toteuttavien kansallisten elinten käyttöön soveltuvalla aggregointitasolla.

| c) | Tiedot, joiden avulla voidaan arvioida kalastuksen tasoa sekä kalastustoiminnan vaikutuksia meren elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin, kuten vaikutuksia muihin kuin kaupallisiin lajeihin, saalistaja–saalissuhteisiin ja kalalajien luontaiseen kuolevuuteen kullakin merialueella.
  Tällaiset tiedot on ensin arvioitava pilottitutkimusten puitteissa. Pilottitutkimusten tulosten perusteella jäsenvaltioiden on päätettävä kunkin merialueen osalta tulevasta, merialuetasolla koordinoitavasta ja loppukäyttäjien tarpeisiin perustuvasta tiedonkeruusta. |
| --- | --- |

c)

Tiedot, joiden avulla voidaan arvioida kalastuksen tasoa sekä kalastustoiminnan vaikutuksia meren elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin, kuten vaikutuksia muihin kuin kaupallisiin lajeihin, saalistaja–saalissuhteisiin ja kalalajien luontaiseen kuolevuuteen kullakin merialueella.

Tällaiset tiedot on ensin arvioitava pilottitutkimusten puitteissa. Pilottitutkimusten tulosten perusteella jäsenvaltioiden on päätettävä kunkin merialueen osalta tulevasta, merialuetasolla koordinoitavasta ja loppukäyttäjien tarpeisiin perustuvasta tiedonkeruusta.

4.   Yksityiskohtaiset tiedot unionin kalastusalusten (9)
  toiminnasta unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella; kirjattu asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla

Unionin kalastusalusten unionin vesillä ja unionin vesien ulkopuolella harjoittaman kalastustoiminnan arvioimiseksi tarvittaviin tietoihin kuuluvat taulukossa 4 esitetyt muuttujat. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kirjatut, ilmoitetut ja toimitetut tiedot on saatettava työsuunnitelmia toteuttavien kansallisten elinten käyttöön perustietojen muodossa. Jos kyseessä olevia tietoja ei tarvitse kerätä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla tai jos asetuksen (EY) N:o 1224/2009 nojalla kerätyt tiedot eivät vastaa oikeaa tarkkuutta tai jos ne eivät ole riittävän laadukkaita tai kattavia aiottuun tieteelliseen tarkoitukseen nähden, ne on kerättävä vaihtoehtoisella tavalla tarkoituksenmukaisia otantamenetelmiä käyttäen. Menetelmien on oltava sellaisia, että ne mahdollistavat taulukossa 4 lueteltujen muuttujien estimoinnin alimmalla soveltuvalla maantieteellisellä tasolla laivastonosittain (taulukko 5A) ja kalastusmuodon 6 tasolla (taulukko 2).

5.   Kalastusta koskevat sosiaaliset ja taloudelliset tiedot, jotka mahdollistavat unionin kalastusalan sosiaalisen ja taloudellisen suorituskyvyn arvioimisen

Tällaiset tiedot koostuvat seuraavista:

| a) | Taulukossa 5A ilmoitetut taloudelliset muuttujat taulukossa 5B esitetyn sektorijaottelun mukaan ja taulukossa 5C määriteltyjen supra-alueiden mukaan.
  Perusjoukon muodostavat kaikki aktiiviset ja poissa käytöstä olevat alukset, jotka ovat rekisteröitynä komission asetuksessa (EY) N:o 26/2004 (10) määriteltyyn unionin kalastuslaivastorekisteriin raportointivuoden 31 päivänä joulukuuta, sekä alukset, jotka eivät ole rekisterissä mainittuna päivänä mutta ovat kalastaneet vähintään yhden päivän raportointivuoden aikana.
  Käytöstä poissa olevien alusten osalta on kerättävä ainoastaan pääoma-arvoa ja pääomakustannuksia koskevat tiedot.
  Tapauksissa, joihin liittyy luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden tunnistamisen riski, voidaan taloudellisten muuttujien ilmoittamisen yhteydessä käyttää ryhmittelyä tilastollisen luotettavuuden varmistamiseksi. Tilastollisesti luotettavan otantasuunnitelman laatimiseksi voidaan tarvittaessa käyttää myös ryhmittelyä. Ryhmittelytavan on pysyttävä johdonmukaisena ajan kuluessa.
  Taloudelliset tiedot on kerättävä vuosittain. |
| --- | --- |

a)

Taulukossa 5A ilmoitetut taloudelliset muuttujat taulukossa 5B esitetyn sektorijaottelun mukaan ja taulukossa 5C määriteltyjen supra-alueiden mukaan.

Perusjoukon muodostavat kaikki aktiiviset ja poissa käytöstä olevat alukset, jotka ovat rekisteröitynä komission asetuksessa (EY) N:o 26/2004 (10) määriteltyyn unionin kalastuslaivastorekisteriin raportointivuoden 31 päivänä joulukuuta, sekä alukset, jotka eivät ole rekisterissä mainittuna päivänä mutta ovat kalastaneet vähintään yhden päivän raportointivuoden aikana.

Käytöstä poissa olevien alusten osalta on kerättävä ainoastaan pääoma-arvoa ja pääomakustannuksia koskevat tiedot.

Tapauksissa, joihin liittyy luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden tunnistamisen riski, voidaan taloudellisten muuttujien ilmoittamisen yhteydessä käyttää ryhmittelyä tilastollisen luotettavuuden varmistamiseksi. Tilastollisesti luotettavan otantasuunnitelman laatimiseksi voidaan tarvittaessa käyttää myös ryhmittelyä. Ryhmittelytavan on pysyttävä johdonmukaisena ajan kuluessa.

Taloudelliset tiedot on kerättävä vuosittain.

| b) | Sosiaaliset muuttujat, jotka ilmoitetaan taulukossa 6.
  Sosiaaliset tiedot on kerättävä joka kolmas vuosi vuodesta 2018 alkaen.
  Tiedot työllisyydestä koulutustasoittain ja kansallisuuksittain voidaan kerätä pilottitutkimusten perusteella. |
| --- | --- |

b)

Sosiaaliset muuttujat, jotka ilmoitetaan taulukossa 6.

Sosiaaliset tiedot on kerättävä joka kolmas vuosi vuodesta 2018 alkaen.

Tiedot työllisyydestä koulutustasoittain ja kansallisuuksittain voidaan kerätä pilottitutkimusten perusteella.

6.   Merialueilla tapahtuvaa vesiviljelyä ja valinnaisesti sisävesialueilla tapahtuvaa vesiviljelyä koskevat sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät tiedot, joiden avulla voidaan arvioida unionin vesiviljelyalan sosiaalinen ja taloudellinen suorituskyky sekä sen ympäristönsuojelun taso

Tällaiset tiedot koostuvat seuraavista:

| a) | Taulukossa 7 ilmoitetut taloudelliset muuttujat taulukossa 9 esitetyn sektorijaottelun mukaan.
  Perusjoukon muodostavat kaikki yritykset, joiden pääasiallinen toiminta määritellään Euroopan unionin tilastollisen toimialaluokituksen (NACE) (11) koodien 03.21 ja 03.22 mukaisesti ja joiden toiminnan tarkoituksena on tuottaa voittoa.
  Taloudelliset tiedot on kerättävä vuosittain. |
| --- | --- |

a)

Taulukossa 7 ilmoitetut taloudelliset muuttujat taulukossa 9 esitetyn sektorijaottelun mukaan.

Perusjoukon muodostavat kaikki yritykset, joiden pääasiallinen toiminta määritellään Euroopan unionin tilastollisen toimialaluokituksen (NACE) (11) koodien 03.21 ja 03.22 mukaisesti ja joiden toiminnan tarkoituksena on tuottaa voittoa.

Taloudelliset tiedot on kerättävä vuosittain.

| b) | Sosiaaliset muuttujat, jotka ilmoitetaan taulukossa 6.
  Sosiaaliset tiedot on kerättävä joka kolmas vuosi vuodesta 2018 alkaen.
  Tiedot työllisyydestä koulutustasoittain ja kansallisuuksittain voidaan kerätä pilottitutkimusten perusteella. |
| --- | --- |

b)

Sosiaaliset muuttujat, jotka ilmoitetaan taulukossa 6.

Sosiaaliset tiedot on kerättävä joka kolmas vuosi vuodesta 2018 alkaen.

Tiedot työllisyydestä koulutustasoittain ja kansallisuuksittain voidaan kerätä pilottitutkimusten perusteella.

| c) | Vesiviljelyä koskevat ympäristötiedot taulukossa 8 ilmoitetun mukaisesti alan ympäristönsuojelun tasoon liittyvien seikkojen arvioimista varten.
  Ympäristötiedot voidaan kerätä pilottitutkimusten pohjalta ja ekstrapoloida siten, että ne ilmaisevat yhteistulokset jäsenvaltiossa tuotetun kalan kokonaismäärän osalta.
  Ympäristötiedot on kerättävä joka toinen vuosi. |
| --- | --- |

c)

Vesiviljelyä koskevat ympäristötiedot taulukossa 8 ilmoitetun mukaisesti alan ympäristönsuojelun tasoon liittyvien seikkojen arvioimista varten.

Ympäristötiedot voidaan kerätä pilottitutkimusten pohjalta ja ekstrapoloida siten, että ne ilmaisevat yhteistulokset jäsenvaltiossa tuotetun kalan kokonaismäärän osalta.

Ympäristötiedot on kerättävä joka toinen vuosi.

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1A
   (12)

Kannat unionin vesillä

| Laji (yleisnimi) | Laji (tieteellinen nimi) | Alue (ICES:n (13), IBSFC:n (14) tai FAO:n (15) aluekoodi), jolla kanta esiintyy, tai kannan koodi |
| --- | --- | --- |
| Pohjoisen jäämeren itäosa, Norjanmeri ja Barentsinmeri |
| Ankerias | Anguilla anguilla | I, II |
| Keila | Brosme brosme | I, II |
| Atlantin-Skandinavian silli | Clupea harengus | I, II |
| Turska | Gadus morhua | I, II |
| Villakuore | Mallotus villosus | I, II |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | I, II |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | I–II |
| Pohjankatkarapu | Pandalus borealis | I, II |
| Seiti | Pollachius virens | I, II |
| Grönlanninpallas | Reinhardtius hippoglossoides | I, II |
| Lohi | Salmo salar | I, II |
| Makrilli | Scomber scombrus | II |
| Punasimppu | Sebastes marinus | I, II |
| Pohjolanpunasimppu | Sebastes mentella | I, II |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | IIa |
| Skagerrak ja Kattegat |
| Tuulenkalat | Ammodytidae | IIIa |
| Ankerias | Anguilla anguilla | IIIa |
| Silli | Clupea harengus | IIIa/22–24, IIIa |
| Lestikala | Coryphaenoides rupestris | IIIa |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | IIIa |
| Punakurnusimppu | Aspitrigla cuculus | IIIa |
| Turska | Gadus morhua | IIIaN |
| Turska | Gadus morhua | IIIaS |
| Mustaeväkampela | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa |
| Hietakampela | Limanda limanda | IIIa |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | IIIa |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | IIIa |
| Kummeliturska | Merluccius merluccius | IIIa |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | IIIa |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | Toiminnallinen yksikkö |
| Pohjankatkarapu | Pandalus borealis | IIIa |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | IIIa |
| Seiti | Pollachius virens | IIIa |
| Lohi | Salmo salar | IIIa |
| Piikkikampela | Psetta maxima | IIIa |
| Makrilli | Scomber scombrus | IIIa |
| Silokampela | Scophthalmus rhombus | IIIa |
| Meriantura | Solea solea | IIIa |
| Kilohaili | Sprattus sprattus | IIIa |
| Harmaaturska | Trisopterus esmarki | IIIa |
| Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (16) | Selachii, Rajidae | IIIa |
| Itämeri |
| Ankerias | Anguilla anguilla | 22–32 |
| Silakka | Clupea harengus | 22–24/25–29, 32/30/31/Riianlahti |
| Siika/järvisiika | Coregonus lavaretus | IIId |
| Muikku | Coregonus albula | 22–32 |
| Turska | Gadus morhua | 22–24/25–32 |
| Hietakampela | Limanda limanda | 22–32 |
| Ahven | Perca fluviatilis | IIId |
| Kampela | Platichtys flesus | 22–32 |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | 22–32 |
| Piikkikampela | Psetta maxima | 22–32 |
| Lohi | Salmo salar | 22–31/32 |
| Meritaimen | Salmo trutta | 22–32 |
| Kuha | Sander lucioperca | IIId |
| Silokampela | Scophthalmus rhombus | 22–32 |
| Meriantura | Solea solea | 22 |
| Kilohaili | Sprattus sprattus | 22–32 |
| Pohjanmeri ja Englannin kanaalin itäosa |
| Tuulenkalat | Ammodytidae | IV |
| Merikissat | Anarhichas spp. | IV |
| Ankerias | Anguilla anguilla | IV, VIId |
| Hopeakuoreet | Argentina spp. | IV |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | IV |
| Keila | Brosme brosme | IV |
| Silli | Clupea harengus | IV, VIId |
| Hietakatkarapu | Crangon crangon | IV, VIId |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | IV, VIId |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | IV |
| Turska | Gadus morhua | IV, VIId |
| Mustaeväkampela | Glyptocephalus cynoglossus | IV |
| Sinisuusimppu | Helicolenus dactylopterus | IV |
| Nelitäplälasikampela | Lepidorhombus boscii | IV, VIId |
| Lasikampela | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId |
| Hietakampela | Limanda limanda | IV, VIId |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | IV, VIId |
| Merikrotti | Lophius piscatorius | IV |
| Jäälestikala | Macrourus berglax | IV |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | IV |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | IV, VIId |
| Kummeliturska | Merluccius merluccius | IV, VII |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | IV, VIId |
| Pikkupääkampela | Microstomus kitt | IV, VIId |
| Tylppäpyrstömolva | Molva dypterygia | IV |
| Molva | Molva molva | IV |
| Rusotäplämullo | Mullus barbatus | IV, VIId |
| Keltajuovamullo | Mullus surmuletus | IV, VIId |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | kaikki toiminnalliset yksiköt |
| Pohjankatkarapu | Pandalus borealis | IVa itä/IVa/IV |
| Isokampasimpukka | Pecten maximus | VIId |
| Suomuturska | Phycis blennoides | IV |
| Luikeroturska | Phycis phycis | IV |
| Kampela | Platichthys flesus | IV |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | IV |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | VIId |
| Seiti | Pollachius virens | IV |
| Piikkikampela | Psetta maxima | IV, VIId |
| Grönlanninpallas | Reinhardtius hippoglossoides | IV |
| Lohi | Salmo salar | IV, VIId |
| Makrilli | Scomber scombrus | IV, VIId |
| Silokampela | Scophthalmus rhombus | IV, VIId |
| Pohjolanpunasimppu | Sebastes mentella | IV |
| Meriantura | Solea solea | IV |
| Meriantura | Solea solea | VIId |
| Kilohaili | Sprattus sprattus | IV/VIId |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus. | IV, VIId |
| Isokurnusimppu | Trigla lucerna | IV |
| Harmaaturska | Trisopterus esmarki | IV |
| Pietarinkala | Zeus faber | IV, VIId |
| Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Koillis-Atlantti ja Englannin kanaalin länsiosa |
| Atlantinsilokuore | Alepocephalus bairdii | VI, XII |
| Tuulenkalat | Ammodytidae | VIa |
| Karjukala | Capros aper | V, VI, VII |
| Kampasimpukka | Pecten maximus | IV, VI, VII |
| Kuningatarkampasimpukka | Aequipecten opercularis | VII |
| Hämähäkkirapu | Maja squinado | V, VI, VII |
| Ankerias | Anguilla anguilla | kaikki alueet |
| Huotrakala | Aphanopus spp. | kaikki alueet |
| Hopeakuoreet | Argentina spp. | kaikki alueet |
| Kotkakala | Argyrosomus regius | kaikki alueet |
| Punakurnusimppu | Aspitrigla cuculus | kaikki alueet |
| Limapäät | Beryx spp. | kaikki alueet, paitsi X ja IXa |
| Limapäät | Beryx spp. | IXa ja X |
| Isotaskurapu | Cancer pagurus | kaikki alueet |
| Silli | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj |
| Meriankerias | Conger conger | kaikki alueet, paitsi X |
| Meriankerias | Conger conger | X |
| Lestikala | Coryphaenoides rupestris | kaikki alueet |
| Leijahai | Dalatias licha | kaikki alueet |
| Keihäsrausku | Dasyatis pastinaca | VII, VIII |
| Lattahai | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | kaikki alueet, paitsi IX |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | IX |
| Kiila-antura | Dicologlossa cuneata | VIIIc, IX |
| Sardelli | Engraulis encrasicolus | IXa (vain Cádiz) |
| Sardelli | Engraulis encrasicolus | VIII |
| Samettivalohai | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | VIId,e |
| Turska | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k |
| Mustaeväkampela | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII |
| Sinisuusimppu | Helicolenus dactylopterus | kaikki alueet |
| Hummeri | Homarus gammarus | kaikki alueet |
| Keltaroussi | Hoplostethus atlanticus | kaikki alueet |
| Hopeahuotrakala | Lepidopus caudatus | IXa |
| Nelitäplälasikampela | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa |
| Lasikampela | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Hietakampela | Limanda limanda | VIIe/VIIa, f-h |
| Kalmari | Loligo vulgaris | kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa |
| Kalmari | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | IV, VI/ VIIb–k, VIIIabd |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | VIIIc, IXa |
| Merikrotti | Lophius piscatorious | IV, VI/ VIIb–k, VIIIabd |
| Merikrotti | Lophius piscatorious | VIIIc, IXa |
| Villakuore | Mallotus villosus | XIV |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb–k |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | VIII/IX, X |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | Vb/Via/VIb/VIIa/VIIe–k |
| Kummeliturska | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa |
| Paksuselkäantura | Microchirus variegatus | kaikki alueet |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV |
| Pikkupääkampela | Microstomus kitt | kaikki alueet |
| Tylppäpyrstömolva | Molva dypterygia | kaikki alueet, paitsi X |
| Luikeromolva | Molva macrophthalma | X |
| Molva | Molva molva | kaikki alueet |
| Keltajuovamullo | Mullus surmuletus | kaikki alueet |
| Tähtikoirahai | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX |
| Silokoirahai | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX |
| Pilkkukoirahai | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | VI toiminnallinen yksikkö |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | VII toiminnallinen yksikkö |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | VIII, IX toiminnallinen yksikkö |
| Meritursas | Octopus vulgaris | kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa |
| Meritursas | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa |
| Pilkkupagelli | Pagellus bogaraveo | IXa, X |
| Pandalus-katkaravut | Pandalus spp. | kaikki alueet |
| Syvänmerenkatkarapu | Parapenaeus longirostris | IXa |
| Suomuturska | Phycis blennoides | kaikki alueet |
| Luikeroturska | Phycis phycis | kaikki alueet |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg |
| Punakampela | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X |
| Lyyraturska | Pollachius pollachius | kaikki alueet, paitsi IX, X |
| Lyyraturska | Pollachius pollachius | IX, X |
| Seiti | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI |
| Seiti | Pollachius virens | VII, VIII |
| Hylkyahven | Polyprion americanus | X |
| Piikkikampela | Psetta maxima | kaikki alueet |
| Grönlanninpallas | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI |
| Ruijanpallas | Hippoglossus hippoglossus | V, XIV |
| Lohi | Salmo salar | kaikki alueet |
| Sardiini | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Espanjanmakrilli | Scomber colias | VIII, IX, X |
| Makrilli | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX |
| Silokampela | Scophthalmus rhombus | kaikki alueet |
| Punasimppu | Sebastes marinus | ICES-suuralueet V, VI, XII, XIV & NAFO SA 2 + (alueet 1F + 3K) |
| Pohjolanpunasimppu | Sebastes mentella | ICES-suuralueet V, VI, XII, XIV & NAFO SA 2 + (alueet 1F + 3K) |
| Seepia | Sepia officinalis | kaikki alueet |
| Meriantura | Solea solea | VIIa/VIIfg |
| Meriantura | Solea solea | VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc |
| Meriantura | Solea solea | VIIe |
| Meriantura | Solea solea | VIIIab |
| Hammasahvenet | Sparidae | kaikki alueet |
| Hevosmakrilli | Trachurus mediterraneus | VIII, IX |
| Sinipiikkimakrilli | Trachurus picturatus | VIII, IX, X |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/X |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa |
| Partaturska | Trisopterus spp. | kaikki alueet |
| Pietarinkala | Zeus faber | kaikki alueet |
| Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Välimeri ja Mustameri |
| Ankerias | Anguilla anguilla | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Katkaravut | Aristeomorpha foliacea | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Katkaravut | Aristeus antennatus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Boga | Boops boops | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 |
| Pikkudolfiini | Coryphaena equiselis | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Dolfiini | Coryphaena hippurus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Pikkumyskitursas | Eledone cirrhosa | 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Myskitursas | Eledone moschata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Sardelli | Engraulis encrasicolus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Sardelli | Engraulis encrasicolus | Mustameri GSA 29 |
| Kyhmykurnusimppu | Eutrigla gurnardus | 2.2, 3.1 |
| Kalmarit | Illex spp., Todarodes spp. | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Purjekalat | Istiophoridae | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Kalmari | Loligo vulgaris | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| Merikrotti | Lophius piscatorius | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | Mustameri GSA 29 |
| Kummeliturska | Merluccius merluccius | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Mustakitaturska | Micromesistius poutassou | 1.1, 3.1 |
| Keltit | Mugilidae | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| Rusotäplämullo | Mullus barbatus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Rusotäplämullo | Mullus barbatus | Mustameri GSA 29 |
| Keltajuovamullo | Mullus surmuletus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Meritursas | Octopus vulgaris | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Keisarihummeri | Nephrops norvegicus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Pagellit | Pagellus erythrinus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Syvänmerenkatkarapu | Parapenaeus longirostris | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Katkaravut | Penaeus kerathurus | 3.1 |
| Piikkikampela | Psetta maxima | Mustameri GSA 29 |
| Sardiini | Sardina pilchardus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Makrilli | Scomber spp. | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Seepia | Sepia officinalis | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Meriantura | Solea vulgaris | 1.2, 2.1, 3.1 |
| Kultaotsasargi | Sparus aurata | 1.2, 3.1 |
| Pikkupikarelli | Spicara smaris | 2.1, 3.1, 3.2 |
| Kilohaili | Sprattus sprattus | Mustameri GSA 29 |
| Sirkkaäyriäinen | Squilla mantis | 1.3, 2.1, 2.2 |
| Hevosmakrilli | Trachurus mediterraneus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Hevosmakrilli | Trachurus mediterraneus | Mustameri GSA 29 |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | kaikki Välimereen kuuluvat alueet |
| Piikkimakrilli | Trachurus trachurus | Mustameri GSA 29 |
| Isokurnusimppu | Trigla lucerna | 1.3, 2.2, 3.1 |
| Venussimpukat | Veneridae | 2.1, 2.2 |
| Kuultotokko | Aphia minuta | GSA 9, 10, 16 ja 19 |
| Hopeakyljet | Atherina spp. | GSA 9, 10, 16 ja 19 |
| Pikkuturska | Trisopterus minutus | kaikki alueet |
| Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (16) | Selachii, Rajidae | kaikki alueet |

Laji (yleisnimi)

Laji (tieteellinen nimi)

Alue (ICES:n (13), IBSFC:n (14) tai FAO:n (15) aluekoodi), jolla kanta esiintyy, tai kannan koodi

Pohjoisen jäämeren itäosa, Norjanmeri ja Barentsinmeri

Ankerias

Anguilla anguilla

I, II

Keila

Brosme brosme

I, II

Atlantin-Skandinavian silli

Clupea harengus

I, II

Turska

Gadus morhua

I, II

Villakuore

Mallotus villosus

I, II

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

I, II

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

I–II

Pohjankatkarapu

Pandalus borealis

I, II

Seiti

Pollachius virens

I, II

Grönlanninpallas

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

Lohi

Salmo salar

I, II

Makrilli

Scomber scombrus

II

Punasimppu

Sebastes marinus

I, II

Pohjolanpunasimppu

Sebastes mentella

I, II

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

IIa

Skagerrak ja Kattegat

Tuulenkalat

Ammodytidae

IIIa

Ankerias

Anguilla anguilla

IIIa

Silli

Clupea harengus

IIIa/22–24, IIIa

Lestikala

Coryphaenoides rupestris

IIIa

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

IIIa

Punakurnusimppu

Aspitrigla cuculus

IIIa

Turska

Gadus morhua

IIIaN

Turska

Gadus morhua

IIIaS

Mustaeväkampela

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

Hietakampela

Limanda limanda

IIIa

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

IIIa

Valkoturska

Merlangius merlangus

IIIa

Kummeliturska

Merluccius merluccius

IIIa

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

IIIa

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

Toiminnallinen yksikkö

Pohjankatkarapu

Pandalus borealis

IIIa

Punakampela

Pleuronectes platessa

IIIa

Seiti

Pollachius virens

IIIa

Lohi

Salmo salar

IIIa

Piikkikampela

Psetta maxima

IIIa

Makrilli

Scomber scombrus

IIIa

Silokampela

Scophthalmus rhombus

IIIa

Meriantura

Solea solea

IIIa

Kilohaili

Sprattus sprattus

IIIa

Harmaaturska

Trisopterus esmarki

IIIa

Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (16)

Selachii, Rajidae

IIIa

Itämeri

Ankerias

Anguilla anguilla

22–32

Silakka

Clupea harengus

22–24/25–29, 32/30/31/Riianlahti

Siika/järvisiika

Coregonus lavaretus

IIId

Muikku

Coregonus albula

22–32

Turska

Gadus morhua

22–24/25–32

Hietakampela

Limanda limanda

22–32

Ahven

Perca fluviatilis

IIId

Kampela

Platichtys flesus

22–32

Punakampela

Pleuronectes platessa

22–32

Piikkikampela

Psetta maxima

22–32

Lohi

Salmo salar

22–31/32

Meritaimen

Salmo trutta

22–32

Kuha

Sander lucioperca

IIId

Silokampela

Scophthalmus rhombus

22–32

Meriantura

Solea solea

22

Kilohaili

Sprattus sprattus

22–32

Pohjanmeri ja Englannin kanaalin itäosa

Tuulenkalat

Ammodytidae

IV

Merikissat

Anarhichas spp.

IV

Ankerias

Anguilla anguilla

IV, VIId

Hopeakuoreet

Argentina spp.

IV

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

IV

Keila

Brosme brosme

IV

Silli

Clupea harengus

IV, VIId

Hietakatkarapu

Crangon crangon

IV, VIId

Meribassi

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

IV

Turska

Gadus morhua

IV, VIId

Mustaeväkampela

Glyptocephalus cynoglossus

IV

Sinisuusimppu

Helicolenus dactylopterus

IV

Nelitäplälasikampela

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

Lasikampela

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

Hietakampela

Limanda limanda

IV, VIId

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

IV, VIId

Merikrotti

Lophius piscatorius

IV

Jäälestikala

Macrourus berglax

IV

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

IV

Valkoturska

Merlangius merlangus

IV, VIId

Kummeliturska

Merluccius merluccius

IV, VII

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

IV, VIId

Pikkupääkampela

Microstomus kitt

IV, VIId

Tylppäpyrstömolva

Molva dypterygia

IV

Molva

Molva molva

IV

Rusotäplämullo

Mullus barbatus

IV, VIId

Keltajuovamullo

Mullus surmuletus

IV, VIId

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

kaikki toiminnalliset yksiköt

Pohjankatkarapu

Pandalus borealis

IVa itä/IVa/IV

Isokampasimpukka

Pecten maximus

VIId

Suomuturska

Phycis blennoides

IV

Luikeroturska

Phycis phycis

IV

Kampela

Platichthys flesus

IV

Punakampela

Pleuronectes platessa

IV

Punakampela

Pleuronectes platessa

VIId

Seiti

Pollachius virens

IV

Piikkikampela

Psetta maxima

IV, VIId

Grönlanninpallas

Reinhardtius hippoglossoides

IV

Lohi

Salmo salar

IV, VIId

Makrilli

Scomber scombrus

IV, VIId

Silokampela

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

Pohjolanpunasimppu

Sebastes mentella

IV

Meriantura

Solea solea

IV

Meriantura

Solea solea

VIId

Kilohaili

Sprattus sprattus

IV/VIId

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus.

IV, VIId

Isokurnusimppu

Trigla lucerna

IV

Harmaaturska

Trisopterus esmarki

IV

Pietarinkala

Zeus faber

IV, VIId

Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Koillis-Atlantti ja Englannin kanaalin länsiosa

Atlantinsilokuore

Alepocephalus bairdii

VI, XII

Tuulenkalat

Ammodytidae

VIa

Karjukala

Capros aper

V, VI, VII

Kampasimpukka

Pecten maximus

IV, VI, VII

Kuningatarkampasimpukka

Aequipecten opercularis

VII

Hämähäkkirapu

Maja squinado

V, VI, VII

Ankerias

Anguilla anguilla

kaikki alueet

Huotrakala

Aphanopus spp.

kaikki alueet

Hopeakuoreet

Argentina spp.

kaikki alueet

Kotkakala

Argyrosomus regius

kaikki alueet

Punakurnusimppu

Aspitrigla cuculus

kaikki alueet

Limapäät

Beryx spp.

kaikki alueet, paitsi X ja IXa

Limapäät

Beryx spp.

IXa ja X

Isotaskurapu

Cancer pagurus

kaikki alueet

Silli

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

Meriankerias

Conger conger

kaikki alueet, paitsi X

Meriankerias

Conger conger

X

Lestikala

Coryphaenoides rupestris

kaikki alueet

Leijahai

Dalatias licha

kaikki alueet

Keihäsrausku

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

Lattahai

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

Meribassi

Dicentrarchus labrax

kaikki alueet, paitsi IX

Meribassi

Dicentrarchus labrax

IX

Kiila-antura

Dicologlossa cuneata

VIIIc, IX

Sardelli

Engraulis encrasicolus

IXa (vain Cádiz)

Sardelli

Engraulis encrasicolus

VIII

Samettivalohai

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

VIId,e

Turska

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k

Mustaeväkampela

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

Sinisuusimppu

Helicolenus dactylopterus

kaikki alueet

Hummeri

Homarus gammarus

kaikki alueet

Keltaroussi

Hoplostethus atlanticus

kaikki alueet

Hopeahuotrakala

Lepidopus caudatus

IXa

Nelitäplälasikampela

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

Lasikampela

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

Hietakampela

Limanda limanda

VIIe/VIIa, f-h

Kalmari

Loligo vulgaris

kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa

Kalmari

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

IV, VI/ VIIb–k, VIIIabd

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

Merikrotti

Lophius piscatorious

IV, VI/ VIIb–k, VIIIabd

Merikrotti

Lophius piscatorious

VIIIc, IXa

Villakuore

Mallotus villosus

XIV

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb–k

Valkoturska

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

Valkoturska

Merlangius merlangus

Vb/Via/VIb/VIIa/VIIe–k

Kummeliturska

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa

Paksuselkäantura

Microchirus variegatus

kaikki alueet

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

Pikkupääkampela

Microstomus kitt

kaikki alueet

Tylppäpyrstömolva

Molva dypterygia

kaikki alueet, paitsi X

Luikeromolva

Molva macrophthalma

X

Molva

Molva molva

kaikki alueet

Keltajuovamullo

Mullus surmuletus

kaikki alueet

Tähtikoirahai

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

Silokoirahai

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

Pilkkukoirahai

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

VI toiminnallinen yksikkö

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

VII toiminnallinen yksikkö

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

VIII, IX toiminnallinen yksikkö

Meritursas

Octopus vulgaris

kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa

Meritursas

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

Pilkkupagelli

Pagellus bogaraveo

IXa, X

Pandalus-katkaravut

Pandalus spp.

kaikki alueet

Syvänmerenkatkarapu

Parapenaeus longirostris

IXa

Suomuturska

Phycis blennoides

kaikki alueet

Luikeroturska

Phycis phycis

kaikki alueet

Punakampela

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

Punakampela

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X

Lyyraturska

Pollachius pollachius

kaikki alueet, paitsi IX, X

Lyyraturska

Pollachius pollachius

IX, X

Seiti

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

Seiti

Pollachius virens

VII, VIII

Hylkyahven

Polyprion americanus

X

Piikkikampela

Psetta maxima

kaikki alueet

Grönlanninpallas

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

Ruijanpallas

Hippoglossus hippoglossus

V, XIV

Lohi

Salmo salar

kaikki alueet

Sardiini

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

Espanjanmakrilli

Scomber colias

VIII, IX, X

Makrilli

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Silokampela

Scophthalmus rhombus

kaikki alueet

Punasimppu

Sebastes marinus

ICES-suuralueet V, VI, XII, XIV & NAFO SA 2 + (alueet 1F + 3K)

Pohjolanpunasimppu

Sebastes mentella

ICES-suuralueet V, VI, XII, XIV & NAFO SA 2 + (alueet 1F + 3K)

Seepia

Sepia officinalis

kaikki alueet

Meriantura

Solea solea

VIIa/VIIfg

Meriantura

Solea solea

VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc

Meriantura

Solea solea

VIIe

Meriantura

Solea solea

VIIIab

Hammasahvenet

Sparidae

kaikki alueet

Hevosmakrilli

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

Sinipiikkimakrilli

Trachurus picturatus

VIII, IX, X

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/X

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

Partaturska

Trisopterus spp.

kaikki alueet

Pietarinkala

Zeus faber

kaikki alueet

Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Välimeri ja Mustameri

Ankerias

Anguilla anguilla

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Katkaravut

Aristeomorpha foliacea

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Katkaravut

Aristeus antennatus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Boga

Boops boops

1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2

Pikkudolfiini

Coryphaena equiselis

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Dolfiini

Coryphaena hippurus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Meribassi

Dicentrarchus labrax

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Pikkumyskitursas

Eledone cirrhosa

1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Myskitursas

Eledone moschata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Sardelli

Engraulis encrasicolus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Sardelli

Engraulis encrasicolus

Mustameri GSA 29

Kyhmykurnusimppu

Eutrigla gurnardus

2.2, 3.1

Kalmarit

Illex spp., Todarodes spp.

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Purjekalat

Istiophoridae

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Kalmari

Loligo vulgaris

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

Merikrotti

Lophius piscatorius

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

Valkoturska

Merlangius merlangus

Mustameri GSA 29

Kummeliturska

Merluccius merluccius

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Mustakitaturska

Micromesistius poutassou

1.1, 3.1

Keltit

Mugilidae

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

Rusotäplämullo

Mullus barbatus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Rusotäplämullo

Mullus barbatus

Mustameri GSA 29

Keltajuovamullo

Mullus surmuletus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Meritursas

Octopus vulgaris

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Keisarihummeri

Nephrops norvegicus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Pagellit

Pagellus erythrinus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Syvänmerenkatkarapu

Parapenaeus longirostris

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Katkaravut

Penaeus kerathurus

3.1

Piikkikampela

Psetta maxima

Mustameri GSA 29

Sardiini

Sardina pilchardus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Makrilli

Scomber spp.

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Seepia

Sepia officinalis

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Meriantura

Solea vulgaris

1.2, 2.1, 3.1

Kultaotsasargi

Sparus aurata

1.2, 3.1

Pikkupikarelli

Spicara smaris

2.1, 3.1, 3.2

Kilohaili

Sprattus sprattus

Mustameri GSA 29

Sirkkaäyriäinen

Squilla mantis

1.3, 2.1, 2.2

Hevosmakrilli

Trachurus mediterraneus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Hevosmakrilli

Trachurus mediterraneus

Mustameri GSA 29

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Piikkimakrilli

Trachurus trachurus

Mustameri GSA 29

Isokurnusimppu

Trigla lucerna

1.3, 2.2, 3.1

Venussimpukat

Veneridae

2.1, 2.2

Kuultotokko

Aphia minuta

GSA 9, 10, 16 ja 19

Hopeakyljet

Atherina spp.

GSA 9, 10, 16 ja 19

Pikkuturska

Trisopterus minutus

kaikki alueet

Kaikki kaupalliset hait ja rauskut (16)

Selachii, Rajidae

kaikki alueet

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1B
   (17)

Unionin syrjäisimpien alueiden kannat

| Laji (yleisnimi) | Laji (tieteellinen nimi) |
| --- | --- |
| Ranskan Guayana |
| Purppuranapsija | Lutjanus purpureus |
| Katkaravut | Farfantepenaeus subtilis |
| Velttolaji (Acoupa weakfish) | Cynoscion acoupa |
| Pikkuhammasveltto | Cynoscion steindachneri |
| Velttolaji (Green weakfish) | Cynoscion virescens |
| Merimonnit | Ariidae |
| Kolmipyrstö | Lobotes surinamensis |
| Murisijalaji (Torroto grunt) | Genyatremus luteus |
| Robalot | Centropomus spp. |
| Meriahvenet | Serranidae |
| Keltit | Mugil spp. |
| Guadeloupe ja Martinique |
| Napsijat | Lutjanidae |
| Murisijat | Haemulidae |
| Meriahvenet | Serranidae |
| Siipisimppu | Pterois volitans |
| Makrillit | Scombridae |
| Sinimarliini | Makaira nigricans |
| Dolfiini | Coryphaena hippurus |
| Reunionin saari ja Mayotte |
| Napsijat | Lutjanidae |
| Meriahvenet | Serranidae |
| Makrillit | Scombridae |
| Miekkakala | Xiphias gladius |
| Purjekalat | Istiophoridae |
| Dolfiini | Coryphaena hippurus |
| Isosilmäpiikkimakrilli | Selar crumenophthalmus |
| Azorit, Madeira ja Kanariansaaret |
| Espanjanmakrilli | Scomber colias |
| Pilkkapyrstösardiini | Sardinella maderensis |
| Piikkimakrillit | Trachurus spp. |
| Sardiini | Sardina pilchardus |
| Papukaijakala | Sparisoma cretense |
| Maljakotilot | Patellidae |

Laji (yleisnimi)

Laji (tieteellinen nimi)

Ranskan Guayana

Purppuranapsija

Lutjanus purpureus

Katkaravut

Farfantepenaeus subtilis

Velttolaji (Acoupa weakfish)

Cynoscion acoupa

Pikkuhammasveltto

Cynoscion steindachneri

Velttolaji (Green weakfish)

Cynoscion virescens

Merimonnit

Ariidae

Kolmipyrstö

Lobotes surinamensis

Murisijalaji (Torroto grunt)

Genyatremus luteus

Robalot

Centropomus spp.

Meriahvenet

Serranidae

Keltit

Mugil spp.

Guadeloupe ja Martinique

Napsijat

Lutjanidae

Murisijat

Haemulidae

Meriahvenet

Serranidae

Siipisimppu

Pterois volitans

Makrillit

Scombridae

Sinimarliini

Makaira nigricans

Dolfiini

Coryphaena hippurus

Reunionin saari ja Mayotte

Napsijat

Lutjanidae

Meriahvenet

Serranidae

Makrillit

Scombridae

Miekkakala

Xiphias gladius

Purjekalat

Istiophoridae

Dolfiini

Coryphaena hippurus

Isosilmäpiikkimakrilli

Selar crumenophthalmus

Azorit, Madeira ja Kanariansaaret

Espanjanmakrilli

Scomber colias

Pilkkapyrstösardiini

Sardinella maderensis

Piikkimakrillit

Trachurus spp.

Sardiini

Sardina pilchardus

Papukaijakala

Sparisoma cretense

Maljakotilot

Patellidae

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1C (1)

Kannat merialueilla alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen ja kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten puitteissa

IATTC (Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio)

| LAJI
  Laadittaessa otantasuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Prioriteetti | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Thunnus albacares | Keltaevätonnikala | Itäinen Tyynimeri | korkea |
| Thunnus obesus | Isosilmätonnikala | Itäinen Tyynimeri | korkea |
| Katsuwonus pelamis | Boniitti | Itäinen Tyynimeri | korkea |
| Thunnus alalunga | Valkotonnikala | Itäinen Tyynimeri | korkea |
| Thunnus orientalis | Idäntonnikala | Itäinen Tyynimeri | korkea |
| Xiphias gladius | Miekkakala | Itäinen Tyynimeri | korkea |
| Makaira nigricans (tai mazara) | Sinimarliini | Itäinen Tyynimeri | korkea |
| Makaira indica | Mustamarliini | Itäinen Tyynimeri | korkea |
| Tetrapturus audax | Raitamarliini | Itäinen Tyynimeri | korkea |

LAJI

Laadittaessa otantasuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Prioriteetti

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Thunnus albacares

Keltaevätonnikala

Itäinen Tyynimeri

korkea

Thunnus obesus

Isosilmätonnikala

Itäinen Tyynimeri

korkea

Katsuwonus pelamis

Boniitti

Itäinen Tyynimeri

korkea

Thunnus alalunga

Valkotonnikala

Itäinen Tyynimeri

korkea

Thunnus orientalis

Idäntonnikala

Itäinen Tyynimeri

korkea

Xiphias gladius

Miekkakala

Itäinen Tyynimeri

korkea

Makaira nigricans (tai mazara)

Sinimarliini

Itäinen Tyynimeri

korkea

Makaira indica

Mustamarliini

Itäinen Tyynimeri

korkea

Tetrapturus audax

Raitamarliini

Itäinen Tyynimeri

korkea

ICCAT (Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio)

| LAJI
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Prioriteetti | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Thunnus albacares | Keltaevätonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Thunnus obesus | Isosilmätonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Katsuwonus pelamis | Boniitti | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Thunnus alalunga | Valkotonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Thunnus thynnus | Tonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Xiphias gladius | Miekkakala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Makaira nigricans (tai mazara) | Sinimarliini | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Istiophorus albicans | Atlantinpurjekala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Tetrapturus albidus | Valkomarliini | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Prionace glauca | Sinihai | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Auxis rochei | Kuulamakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Sarda sarda | Sarda | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | korkea |
| Euthynnus alleteratus | Pikkuboniitti | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Thunnus atlanticus | Mustaevätonnikala | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Orcynopsis unicolor | Silosarda | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Scomberomorus brasiliensis | Täplämakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Scomberomorus regalis | Keromakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Auxis thazard | Fregattimakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Scomberomorus cavalla | Kuningasmakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Scomberomorus tritor | Afrikanmakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Scomberomorus maculatus | Pilkkumakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Acanthocybium solandri | Raitamakrilli | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |
| Coryphaena hippurus | Dolfiini | Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret | keskitasoinen |

LAJI

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Prioriteetti

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Thunnus albacares

Keltaevätonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Thunnus obesus

Isosilmätonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Katsuwonus pelamis

Boniitti

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Thunnus alalunga

Valkotonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Thunnus thynnus

Tonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Xiphias gladius

Miekkakala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Makaira nigricans (tai mazara)

Sinimarliini

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Istiophorus albicans

Atlantinpurjekala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Tetrapturus albidus

Valkomarliini

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Prionace glauca

Sinihai

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Auxis rochei

Kuulamakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Sarda sarda

Sarda

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

korkea

Euthynnus alleteratus

Pikkuboniitti

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Thunnus atlanticus

Mustaevätonnikala

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Orcynopsis unicolor

Silosarda

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Scomberomorus brasiliensis

Täplämakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Scomberomorus regalis

Keromakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Auxis thazard

Fregattimakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Scomberomorus cavalla

Kuningasmakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Scomberomorus tritor

Afrikanmakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Scomberomorus maculatus

Pilkkumakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Acanthocybium solandri

Raitamakrilli

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

Coryphaena hippurus

Dolfiini

Atlantin valtameri ja sitä ympäröivät meret

keskitasoinen

NAFO (Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö)

| LAJI
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Alueellisen kalastuksenhoitojärjestön määrittelemä kanta | Prioriteetti | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Gadus morhua | Turska | NAFO 2J 3KL | matala |
| Gadus morhua | Turska | NAFO 3M | korkea |
| Gadus morhua | Turska | NAFO 3NO | korkea |
| Gadus morhua | Turska | NAFO 3Ps | korkea |
| Gadus morhua | Turska | NAFO SA1 | korkea |
| Glyptocephalus cynoglossus | Mustaeväkampela | NAFO 3NO | korkea |
| Glyptocephalus cynoglossus | Mustaeväkampela | NAFO 2J3KL | matala |
| Hippoglossoides platessoides | Liejukampela | NAFO 3LNO | korkea |
| Hippoglossoides platessoides | Liejukampela | NAFO 3M | korkea |
| Limanda ferruginea | Ruostekampela | NAFO 3LNO | keskitasoinen |
| Coryphaenoides rupestris | Lestikala | NAFO SA0 + 1 | matala |
| Macrourus berglax | Jäälestikala | NAFO SA2 + 3 | korkea |
| Pandalus borealis | Pohjankatkarapu | NAFO 3LNO | korkea |
| Pandalus borealis | Pohjankatkarapu | NAFO 3M | korkea |
| Amblyraja radiata | Kynsirausku | NAFO 3LNOPs | korkea |
| Reinhardtius hippoglossoides | Grönlanninpallas | NAFO 3KLMNO | korkea |
| Reinhardtius hippoglossoides | Grönlanninpallas | NAFO SA1 | korkea |
| Hippoglossus hippoglossus | Ruijanpallas | NAFO SA1 | matala |
| Sebastes mentella | Pohjolanpunasimppu | NAFO SA1 | korkea |
| Sebastes spp. | Punasimput | NAFO 3LN | korkea |
| Sebastes spp. | Punasimput | NAFO 3M | korkea |
| Sebastes spp. | Punasimput | NAFO 3O | korkea |
| Urophycis tenuis | Oliiviturska | NAFO 3NO | korkea |
| Mallotus villosus | Villakuore | NAFO 3NO | korkea |
| Beryx spp. | Limapäät | NAFO 6G | korkea |
| Illex illecebrosus | Pohjankalmari | NAFOn suuralueet 3 + 4 | matala |
| Salmo salar | Lohi | NAFO S1+ ICES-suuralue XIV,
  NEAF, NASCO | korkea | |

LAJI

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Alueellisen kalastuksenhoitojärjestön määrittelemä kanta

Prioriteetti

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Gadus morhua

Turska

NAFO 2J 3KL

matala

Gadus morhua

Turska

NAFO 3M

korkea

Gadus morhua

Turska

NAFO 3NO

korkea

Gadus morhua

Turska

NAFO 3Ps

korkea

Gadus morhua

Turska

NAFO SA1

korkea

Glyptocephalus cynoglossus

Mustaeväkampela

NAFO 3NO

korkea

Glyptocephalus cynoglossus

Mustaeväkampela

NAFO 2J3KL

matala

Hippoglossoides platessoides

Liejukampela

NAFO 3LNO

korkea

Hippoglossoides platessoides

Liejukampela

NAFO 3M

korkea

Limanda ferruginea

Ruostekampela

NAFO 3LNO

keskitasoinen

Coryphaenoides rupestris

Lestikala

NAFO SA0 + 1

matala

Macrourus berglax

Jäälestikala

NAFO SA2 + 3

korkea

Pandalus borealis

Pohjankatkarapu

NAFO 3LNO

korkea

Pandalus borealis

Pohjankatkarapu

NAFO 3M

korkea

Amblyraja radiata

Kynsirausku

NAFO 3LNOPs

korkea

Reinhardtius hippoglossoides

Grönlanninpallas

NAFO 3KLMNO

korkea

Reinhardtius hippoglossoides

Grönlanninpallas

NAFO SA1

korkea

Hippoglossus hippoglossus

Ruijanpallas

NAFO SA1

matala

Sebastes mentella

Pohjolanpunasimppu

NAFO SA1

korkea

Sebastes spp.

Punasimput

NAFO 3LN

korkea

Sebastes spp.

Punasimput

NAFO 3M

korkea

Sebastes spp.

Punasimput

NAFO 3O

korkea

Urophycis tenuis

Oliiviturska

NAFO 3NO

korkea

Mallotus villosus

Villakuore

NAFO 3NO

korkea

Beryx spp.

Limapäät

NAFO 6G

korkea

Illex illecebrosus

Pohjankalmari

NAFOn suuralueet 3 + 4

matala

Salmo salar

Lohi

NAFO S1+ ICES-suuralue XIV,

NEAF, NASCO

korkea

FAO:n merialue 34 – CECAF (Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitea)

| LAJI
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Prioriteetti | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Brachydeuterus spp. | Murisijat | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Caranx spp. | Piikkimakrillit | 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Cynoglossus spp. | Kielikampelat | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Decapterus spp. | Piikkimakrillit | 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Dentex canariensis | Kanarianhammasahven | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | keskitasoinen |
| Dentex congoensis | Kongonhammasahven | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | keskitasoinen |
| Dentex macrophthalmus | Isosilmähammasahven | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Dentex maroccanus | Marokonhammasahven | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | keskitasoinen |
| Dentex spp. | Hammasahvenet | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6. | korkea |
| Engraulis encrasicolus | Sardelli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Epinephelus aeneus | Valkomeriahven | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Ethmalosa fimbriata | Afrikansilli | 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Farfantepenaeus notialis | Katkaravut | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Galeoides decadactylus | Siimaevälaji (Lesser African threadfin) | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Loligo vulgaris | Kalmari | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Merluccius polli | Tummakummeli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Merluccius senegalensis | Senegalinkummeli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Merluccius spp. | Muut kummelit | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | keskitasoinen |
| Octopus vulgaris | Meritursas | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Pagellus acarne | Täpläpagelli | 34.1.1 | korkea |
| Pagellus bellottii | Pistepagelli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Pagellus bogaraveo | Pilkkupagelli | 34.1.1 | keskitasoinen |
| Pagellus spp. | Pagellit | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Pagrus caeruleostictus | Sinipilkkupargo | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Parapenaeus longirostris | Syvänmerenkatkarapu | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Pomadasys incisus | Keltaevämurisija | 34.1.1 | keskitasoinen |
| Pomadasys spp. | Murisijat | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Pseudotolithus spp. | Rummuttajat | 34.1.1 | korkea |
| Sardina pilchardus | Sardiini | 34.1.1, 34.1.3 | korkea |
| Sardinella aurita | Kultasardiini | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Sardinella maderensis | Pilkkapyrstösardiini | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Scomber japonicus | Japaninmakrilli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Scomber spp. | Muut makrillit | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Sepia hierredda | Seepia | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Sepia officinalis | Seepia | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Sepia spp. | Seepiat | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | keskitasoinen |
| Sparidae | Hammasahvenet | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Sparus spp. | Hammasahvenet | 34.1.1 | korkea |
| Trachurus trachurus | Piikkimakrilli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Trachurus trecae | Kiilapiikkimakrilli | 34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 | korkea |
| Umbrina canariensis | Rummuttajalaji (Canary drum) | 34.3.3–6 | keskitasoinen |

LAJI

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Prioriteetti

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Brachydeuterus spp.

Murisijat

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Caranx spp.

Piikkimakrillit

34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Cynoglossus spp.

Kielikampelat

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Decapterus spp.

Piikkimakrillit

34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Dentex canariensis

Kanarianhammasahven

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

keskitasoinen

Dentex congoensis

Kongonhammasahven

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

keskitasoinen

Dentex macrophthalmus

Isosilmähammasahven

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Dentex maroccanus

Marokonhammasahven

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

keskitasoinen

Dentex spp.

Hammasahvenet

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6.

korkea

Engraulis encrasicolus

Sardelli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Epinephelus aeneus

Valkomeriahven

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Ethmalosa fimbriata

Afrikansilli

34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Farfantepenaeus notialis

Katkaravut

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Galeoides decadactylus

Siimaevälaji (Lesser African threadfin)

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Loligo vulgaris

Kalmari

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Merluccius polli

Tummakummeli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Merluccius senegalensis

Senegalinkummeli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Merluccius spp.

Muut kummelit

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

keskitasoinen

Octopus vulgaris

Meritursas

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Pagellus acarne

Täpläpagelli

34.1.1

korkea

Pagellus bellottii

Pistepagelli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Pagellus bogaraveo

Pilkkupagelli

34.1.1

keskitasoinen

Pagellus spp.

Pagellit

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Pagrus caeruleostictus

Sinipilkkupargo

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Parapenaeus longirostris

Syvänmerenkatkarapu

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Pomadasys incisus

Keltaevämurisija

34.1.1

keskitasoinen

Pomadasys spp.

Murisijat

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Pseudotolithus spp.

Rummuttajat

34.1.1

korkea

Sardina pilchardus

Sardiini

34.1.1, 34.1.3

korkea

Sardinella aurita

Kultasardiini

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Sardinella maderensis

Pilkkapyrstösardiini

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Scomber japonicus

Japaninmakrilli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Scomber spp.

Muut makrillit

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Sepia hierredda

Seepia

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Sepia officinalis

Seepia

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Sepia spp.

Seepiat

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

keskitasoinen

Sparidae

Hammasahvenet

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Sparus spp.

Hammasahvenet

34.1.1

korkea

Trachurus trachurus

Piikkimakrilli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Trachurus trecae

Kiilapiikkimakrilli

34.1.1, 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

korkea

Umbrina canariensis

Rummuttajalaji (Canary drum)

34.3.3–6

keskitasoinen

SEAFO (Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestö)

| LAJI
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Prioriteetti | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Dissostichus eleginoides | Hammaskala | Kaakkois-Atlantti | korkea |
| Beryx spp. | Limapäät | Kaakkois-Atlantti | korkea |
| Chaceon spp. | Taskuravut | Kaakkois-Atlantti | korkea |
| Pseudopentaceros richardsoni | Haarniskapää | Kaakkois-Atlantti | korkea |
| Helicolenus spp. | Simput | Kaakkois-Atlantti | korkea |
| Hoplostethus atlanticus | Keltaroussi | Kaakkois-Atlantti | korkea |
| Trachurus spp. | Piikkimakrillit | Kaakkois-Atlantti | korkea |
| Scomber spp. | Makrilli | Kaakkois-Atlantti | korkea |
| Polyprion americanus | Hylkyahven | Kaakkois-Atlantti | keskitasoinen |
| Jasus tristani | Tristaninlangusti | Kaakkois-Atlantti | keskitasoinen |
| Lepidotus caudatus | Hopeahuotrakala | Kaakkois-Atlantti | keskitasoinen |
| Schedophilus ovalis | Meduusakalalaji (Imperial Blackfish) | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Schedophilus velaini | Meduusakalalaji (Violet warehou) | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Allocyttus verucossus | Pietarinkalalaji (Oreo dories) | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Neocyttus romboidales | | Kaakkois-Atlantti | |
| Allocyttus guineensis | | Kaakkois-Atlantti | |
| Pseudocyttus maculatus | | Kaakkois-Atlantti | |
| Emmelichthys nitidus | Rusovaeltaja | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Ruvettus pretiosus | Öljykala | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Promethichthys prometheus | Käärmemakrillilaji (Roudi escolar) | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Macrourus spp. | Lestikalat | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Antimora rostrata | Sinimora | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Epigonus spp. | Syvänneahvenet | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Merluccius spp. | Kummeliturska | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Notopogon fernandezianus | Katkarapukalalaji (Orange bellowfish) | Kaakkois-Atlantti | matala |
| Octopodidae ja Loliginidae | Myskitursaat ja varsinaiset kalmarit | Kaakkois-Atlantti | matala | |

LAJI

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Prioriteetti

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Dissostichus eleginoides

Hammaskala

Kaakkois-Atlantti

korkea

Beryx spp.

Limapäät

Kaakkois-Atlantti

korkea

Chaceon spp.

Taskuravut

Kaakkois-Atlantti

korkea

Pseudopentaceros richardsoni

Haarniskapää

Kaakkois-Atlantti

korkea

Helicolenus spp.

Simput

Kaakkois-Atlantti

korkea

Hoplostethus atlanticus

Keltaroussi

Kaakkois-Atlantti

korkea

Trachurus spp.

Piikkimakrillit

Kaakkois-Atlantti

korkea

Scomber spp.

Makrilli

Kaakkois-Atlantti

korkea

Polyprion americanus

Hylkyahven

Kaakkois-Atlantti

keskitasoinen

Jasus tristani

Tristaninlangusti

Kaakkois-Atlantti

keskitasoinen

Lepidotus caudatus

Hopeahuotrakala

Kaakkois-Atlantti

keskitasoinen

Schedophilus ovalis

Meduusakalalaji (Imperial Blackfish)

Kaakkois-Atlantti

matala

Schedophilus velaini

Meduusakalalaji (Violet warehou)

Kaakkois-Atlantti

matala

Allocyttus verucossus

Pietarinkalalaji (Oreo dories)

Kaakkois-Atlantti

matala

Neocyttus romboidales

Kaakkois-Atlantti

Allocyttus guineensis

Kaakkois-Atlantti

Pseudocyttus maculatus

Kaakkois-Atlantti

Emmelichthys nitidus

Rusovaeltaja

Kaakkois-Atlantti

matala

Ruvettus pretiosus

Öljykala

Kaakkois-Atlantti

matala

Promethichthys prometheus

Käärmemakrillilaji (Roudi escolar)

Kaakkois-Atlantti

matala

Macrourus spp.

Lestikalat

Kaakkois-Atlantti

matala

Antimora rostrata

Sinimora

Kaakkois-Atlantti

matala

Epigonus spp.

Syvänneahvenet

Kaakkois-Atlantti

matala

Merluccius spp.

Kummeliturska

Kaakkois-Atlantti

matala

Notopogon fernandezianus

Katkarapukalalaji (Orange bellowfish)

Kaakkois-Atlantti

matala

Octopodidae ja Loliginidae

Myskitursaat ja varsinaiset kalmarit

Kaakkois-Atlantti

matala

WCPFC (Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio)

| LAJI
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Prioriteetti | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Thunnus albacares | Keltaevätonnikala | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Thunnus obesus | Isosilmätonnikala | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Katsuwonus pelamis | Boniitti | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Thunnus alalunga | Valkotonnikala | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Thunnus orientalis | Idäntonnikala | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Xiphias gladius | Miekkakala | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Makaira nigricans (tai mazara) | Sinimarliini | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Makaira indica | Mustamarliini | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Tetrapturus audax | Raitamarliini | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Acanthocybium solandri | Raitamakrilli | Läntinen Keski-Tyynimeri | keskitasoinen |
| Coryphaena hippurus | Dolfiini | Läntinen Keski-Tyynimeri | keskitasoinen |
| Elagatis bipinnulata | Sateenkaariharppoja | Läntinen Keski-Tyynimeri | keskitasoinen |
| Lepidocybium flavobrunneum | Escolar | Läntinen Keski-Tyynimeri | keskitasoinen |
| Lampris regius | Kiiltolahna | Läntinen Keski-Tyynimeri | keskitasoinen |
| Mola mola | Möhkäkala | Läntinen Keski-Tyynimeri | keskitasoinen |
| Istiophorus platypterus | Purjekala | Läntinen Keski-Tyynimeri | keskitasoinen |
| Tetrapturus angustirostris | Lyhytnokkamarliini | Läntinen Keski-Tyynimeri | keskitasoinen |
| Ruvettus pretiosus | Öljykala | Läntinen Keski-Tyynimeri | keskitasoinen |
| Prionace glauca | Sinihai | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea | |
| Carcharhinus longimanus | Valkopilkkahai | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Carcharhinus falciformis | Haukkahai | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Alopias superciliosus | Isosilmäkettuhai | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Alopias vulpinus | Kettuhai | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Alopias pelagicus | Ulappakettuhai | Läntinen Keski-Tyynimeri | korkea |
| Huom. WCPF:n osalta on lisättävä seuraavat pitkäsiima-aluksia koskevat raportointivaatimukset:







  (1) | Tapsisiimojen lukumäärä kohojen välillä. Kohojen välisten tapsien määrä on ilmoitettava kultakin nostokerralta. |

LAJI

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Prioriteetti

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Thunnus albacares

Keltaevätonnikala

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Thunnus obesus

Isosilmätonnikala

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Katsuwonus pelamis

Boniitti

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Thunnus alalunga

Valkotonnikala

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Thunnus orientalis

Idäntonnikala

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Xiphias gladius

Miekkakala

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Makaira nigricans (tai mazara)

Sinimarliini

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Makaira indica

Mustamarliini

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Tetrapturus audax

Raitamarliini

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Acanthocybium solandri

Raitamakrilli

Läntinen Keski-Tyynimeri

keskitasoinen

Coryphaena hippurus

Dolfiini

Läntinen Keski-Tyynimeri

keskitasoinen

Elagatis bipinnulata

Sateenkaariharppoja

Läntinen Keski-Tyynimeri

keskitasoinen

Lepidocybium flavobrunneum

Escolar

Läntinen Keski-Tyynimeri

keskitasoinen

Lampris regius

Kiiltolahna

Läntinen Keski-Tyynimeri

keskitasoinen

Mola mola

Möhkäkala

Läntinen Keski-Tyynimeri

keskitasoinen

Istiophorus platypterus

Purjekala

Läntinen Keski-Tyynimeri

keskitasoinen

Tetrapturus angustirostris

Lyhytnokkamarliini

Läntinen Keski-Tyynimeri

keskitasoinen

Ruvettus pretiosus

Öljykala

Läntinen Keski-Tyynimeri

keskitasoinen

Prionace glauca

Sinihai

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Carcharhinus longimanus

Valkopilkkahai

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Carcharhinus falciformis

Haukkahai

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Alopias superciliosus

Isosilmäkettuhai

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Alopias vulpinus

Kettuhai

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Alopias pelagicus

Ulappakettuhai

Läntinen Keski-Tyynimeri

korkea

Huom. WCPF:n osalta on lisättävä seuraavat pitkäsiima-aluksia koskevat raportointivaatimukset:

(1)

Tapsisiimojen lukumäärä kohojen välillä. Kohojen välisten tapsien määrä on ilmoitettava kultakin nostokerralta.

| (2) | Pyydettyjen kalojen lukumäärä kultakin nostokerralta seuraavista lajeista: valkotonnikala (Thunnus alalunga), isosilmätonnikala (Thunnus obesus), boniitti (Katsuwonus pelamis), keltaevätonnikala (Thunnus albacares), raitamarliini (Tetrapturus audax), idänmarliini (Makaira mazara), mustamarliini (Makaira indica) ja miekkakala (Xiphias gladius), sinihai, haukkahai, valkopilkkahai, makrillihai ja makohai, kettuhait, sillihai (leveyspiirin 20° S eteläpuolella, kunnes biologiset tiedot osoittavat, että tämä tai jokin muu maantieteellinen raja on tarkoituksenmukainen), vasarahait (siipipäähai, kampavasarahai, isovasarahai ja vasarahai), valashai sekä muut WCPF-komission määrittelemät lajit. |
| --- | --- |

(2)

Pyydettyjen kalojen lukumäärä kultakin nostokerralta seuraavista lajeista: valkotonnikala (Thunnus alalunga), isosilmätonnikala (Thunnus obesus), boniitti (Katsuwonus pelamis), keltaevätonnikala (Thunnus albacares), raitamarliini (Tetrapturus audax), idänmarliini (Makaira mazara), mustamarliini (Makaira indica) ja miekkakala (Xiphias gladius), sinihai, haukkahai, valkopilkkahai, makrillihai ja makohai, kettuhait, sillihai (leveyspiirin 20° S eteläpuolella, kunnes biologiset tiedot osoittavat, että tämä tai jokin muu maantieteellinen raja on tarkoituksenmukainen), vasarahait (siipipäähai, kampavasarahai, isovasarahai ja vasarahai), valashai sekä muut WCPF-komission määrittelemät lajit.

Jos nostokertaa kohden pyydettyjen kalojen kokonaispaino tai keskipaino on kirjattu ylös, on ilmoitettava myös nostokertaa kohden pyydettyjen kalojen kokonaispaino tai keskipaino lajeittain. Jos nostokertaa kohden pyydettyjen kalojen kokonaispainoa tai keskipainoa ei ole kirjattu ylös, on arvioitava nostokertaa kohden pyydettyjen kalojen kokonaispaino tai keskipaino lajeittain ja ilmoitettava arviot. Kokonaispainon tai keskipainon olisi viitattava kokonaisen kalan painoon eikä käsitellyn kalan painoon.

WECAFC (Läntisen Keski-Atlantin kalastuskomissio)

| LAJI
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Prioriteetti | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Panulirus argus | Karibianlangusti | Läntinen Keski-Atlantti | korkea |
| Strombus gigas | Jättiläissiipikotilo | Läntinen Keski-Atlantti | korkea |
| Selachii, Rajidae | Hait ja rauskut | Läntinen Keski-Atlantti | korkea |
| Coryphaena hippurus | Dolfiini | Läntinen Keski-Atlantti | korkea |
| Acanthocybium solandri | Raitamakrilli | Läntinen Keski-Atlantti | korkea |
| Epinephelus guttatus | Tummaevämeriahven | Läntinen Keski-Atlantti | korkea |
| Lutjanus vivanus | Silkkinapsija | Läntinen Keski-Atlantti | korkea |
| Lutjanus buccanella | Mustaevänapsija | Läntinen Keski-Atlantti | korkea |
| Lutjanus campechanus | Punanapsija | Läntinen Keski-Atlantti | korkea |
| Penaeus subtilis | Valkokatkaravut | Ranskan Guayanan talousvyöhyke | korkea |

LAJI

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Prioriteetti

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Panulirus argus

Karibianlangusti

Läntinen Keski-Atlantti

korkea

Strombus gigas

Jättiläissiipikotilo

Läntinen Keski-Atlantti

korkea

Selachii, Rajidae

Hait ja rauskut

Läntinen Keski-Atlantti

korkea

Coryphaena hippurus

Dolfiini

Läntinen Keski-Atlantti

korkea

Acanthocybium solandri

Raitamakrilli

Läntinen Keski-Atlantti

korkea

Epinephelus guttatus

Tummaevämeriahven

Läntinen Keski-Atlantti

korkea

Lutjanus vivanus

Silkkinapsija

Läntinen Keski-Atlantti

korkea

Lutjanus buccanella

Mustaevänapsija

Läntinen Keski-Atlantti

korkea

Lutjanus campechanus

Punanapsija

Läntinen Keski-Atlantti

korkea

Penaeus subtilis

Valkokatkaravut

Ranskan Guayanan talousvyöhyke

korkea

IOTC (Intian valtameren tonnikalatoimikunta)

| LAJI
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Prioriteetti | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Thunnus albacares | Keltaevätonnikala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Thunnus obesus | Isosilmätonnikala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Katsuwonus pelamis | Boniitti | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Thunnus alalunga | Valkotonnikala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Xiphias gladius | Miekkakala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Makaira nigricans (tai mazara) | Sinimarliini | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Makaira indica | Mustamarliini | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Tetrapturus audax | Raitamarliini | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Istiophorus platypterus | Purjekala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Auxis rochei | Kuulamakrilli | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | keskitasoinen |
| Auxis thazard | Fregattimakrilli | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | keskitasoinen |
| Euthynnus affinis | Kiilaboniitti | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | keskitasoinen |
| Thunnus tonggol | Pitkäpyrstötonnikala | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | keskitasoinen |
| Scomberomorus guttatus | Intiankuningasmakrilli | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | keskitasoinen |
| Scomberomorus commerson | Seepramakrilli | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | keskitasoinen |
| Prionace glauca | Sinihai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Alopias superciliosus | Isosilmäkettuhai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Carcharhinus falciformes | Haukkahai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Carcharhinus longimanus | Valkopilkkahai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Alopias pelagicus | Ulappakettuhai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |
| Sphyrna lewini | Kampavasarahai | Läntinen ja itäinen Intian valtameri | korkea |

LAJI

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Prioriteetti

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Thunnus albacares

Keltaevätonnikala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Thunnus obesus

Isosilmätonnikala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Katsuwonus pelamis

Boniitti

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Thunnus alalunga

Valkotonnikala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Xiphias gladius

Miekkakala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Makaira nigricans (tai mazara)

Sinimarliini

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Makaira indica

Mustamarliini

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Tetrapturus audax

Raitamarliini

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Istiophorus platypterus

Purjekala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Auxis rochei

Kuulamakrilli

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

keskitasoinen

Auxis thazard

Fregattimakrilli

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

keskitasoinen

Euthynnus affinis

Kiilaboniitti

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

keskitasoinen

Thunnus tonggol

Pitkäpyrstötonnikala

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

keskitasoinen

Scomberomorus guttatus

Intiankuningasmakrilli

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

keskitasoinen

Scomberomorus commerson

Seepramakrilli

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

keskitasoinen

Prionace glauca

Sinihai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Alopias superciliosus

Isosilmäkettuhai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Carcharhinus falciformes

Haukkahai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Carcharhinus longimanus

Valkopilkkahai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Alopias pelagicus

Ulappakettuhai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Sphyrna lewini

Kampavasarahai

Läntinen ja itäinen Intian valtameri

korkea

Muut alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt

| LAJI
  Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla. | Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys |
| --- | --- |
| Tieteellinen nimi | Yleisnimi | Maantieteellinen alue | Prioriteetti | Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden. |
| Trachurus murphyi | Perunpiikkimakrilli | SPRFMO-yleissopimusalue | korkea |
| Euphausia superba | Etelänkrilli | CCAMLR-yleissopimusalue | korkea |
| Dissostichus spp.

  Dissostichus eleginoidis ja Dissostichus mawsoni | Hammaskalat | CCAMLR-yleissopimusalue | korkea |
| Champsocephalus gunnari | Makrillijääkala | CCAMLR-yleissopimusalue | matala |
| Kalat, nilviäiset, äyriäiset sekä muut pohjalajit yleissopimusalueella, ei kuitenkaan i) pohjalajit, jotka kuuluvat YK:n vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen 77 artiklan 4 kohdan nojalla kalastusta koskevaan rantavaltioiden lainkäyttövaltaan, ja ii) YK:n vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen liitteessä I luetellut laajasti vaeltavat lajit. | SIOFA-yleissopimusalue | | |

LAJI

Laadittaessa pistokoesuunnitelmia biologisten tietojen keräämiseksi tässä liitteessä olevan III luvun mukaisesti on otettava huomioon toimivaltaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tai alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamat kantojen rajat ja suunniteltava otosten ottaminen kunkin kannan osalta tarkoituksenmukaisella tavalla.

Biologisia muuttujia koskeva tietojenkeruutiheys

Tieteellinen nimi

Yleisnimi

Maantieteellinen alue

Prioriteetti

Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

Trachurus murphyi

Perunpiikkimakrilli

SPRFMO-yleissopimusalue

korkea

Euphausia superba

Etelänkrilli

CCAMLR-yleissopimusalue

korkea

Dissostichus spp.

Dissostichus eleginoidis ja Dissostichus mawsoni

Hammaskalat

CCAMLR-yleissopimusalue

korkea

Champsocephalus gunnari

Makrillijääkala

CCAMLR-yleissopimusalue

matala

Kalat, nilviäiset, äyriäiset sekä muut pohjalajit yleissopimusalueella, ei kuitenkaan i) pohjalajit, jotka kuuluvat YK:n vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen 77 artiklan 4 kohdan nojalla kalastusta koskevaan rantavaltioiden lainkäyttövaltaan, ja ii) YK:n vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen liitteessä I luetellut laajasti vaeltavat lajit.

SIOFA-yleissopimusalue

| (1) | Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 1C. |
| --- | --- |

(1)

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1D
   (18)

Suojeluohjelmien puitteissa unionissa tai kansainvälisten velvoitteiden nojalla seurattavat lajit

| Yleisnimi | Tieteellinen nimi | Alue / alueellinen kalastuksenhoitojärjestö | Oikeudellinen kehys |
| --- | --- | --- | --- |
| Luukalat | Teleostei | | |
| Sammet | Acipenser spp. | Välimeri ja Mustameri; Itämeri; OSPAR II, IV | Barcelonan yleissopimuksen (19) liite II, Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV; OSPAR (20); HELCOM (21) |
| Silokuoreet | Alepocephalidae | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta (22) |
| Atlantinsilokuore | Alepocephalus Bairdii | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Silokuorelaji (Risso's smoothhead) | Alepocephalus rostratus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Mustanmerensilli | Alosa immaculata | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Pilkkusilli | Alosa alosa | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Siika/järvisiika | Coregonus lavaretus | OSPAR II | OSPAR |
| Turska | Gadus morhua | OSPAR II, III; Itämeri | OSPAR; HELCOM |
| Harjamerihevonen | Hippocampus guttulatus (synon. Hippocampus ramulosus) | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Lyhytkuonomerihevonen | Hippocampus hippocampus | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Asovansilli | Alosa tanaica | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Sinimora | Antimora rostrata | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Mustahuotrakala | Aphanopus carbo | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Huotrakala | Aphanopus intermedius | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Jokiravut | Astacus spp. | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Suomuhopeakylki | Atherina pontica | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Nokkakala | Belone belone euxini Günther | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Limapäät | Beryx spp. | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Brotula-laji | Cataetyx laticeps | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Muikku | Coregonus albula | Itämeri | Itämeren alueellisen koordinointiryhmän suositus |
| Rasvakala | Cyclopterus lumpus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Rengassargi | Diplodus annularis | Välimeri | Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006 (23) (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Nokkasargi | Diplodus puntazzo | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Isosargi | Diplodus sargus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Kaulussargi | Diplodus vulgaris | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Hammaskala | Dissostichus eleginoides | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Tummahammaskala | Dissostichus mawsoni | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Meriahvenet | Epinephelus spp. | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Hohtosyvänneahven | Epigonus telescopus | kaikki alueet | Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Tokot | Gobiidae | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Sinisuusimppu | Helicolenus dactylopterus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Ruijanpallas | Hippoglossus hippoglossus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Keltaroussi | Hoplostethus atlanticus | kaikki alueet; OSPAR I, V | Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Välimerenroussi | Hoplosthetus mediterraneus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Hopeahuotrakala | Lepidopus caudatus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Marmoripagelli | Lithognathus mormyrus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Kultakeltti | Liza aurata | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Hyppijäkeltti | Liza saliens | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Isokalpapyrstö | Lycodes esmarkii | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Lestikalat, muut kuin Coryphaenoides rupestris -lestikala ja jäälestikala | Macrouridae (muut kuin Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax) | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Jäälestikala | Macrourus berglax | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Valkoturska | Merlangius merlangus | Itämeri ja Mustameri | Itämeren alueellisen koordinointiryhmän suositus Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Ankerias | Anguilla anguilla | OSPAR I, II, III, IV, Itämeri | OSPAR; HELCOM |
| Lohi | *Salmo salar | OSPAR I, II, III, IV, Itämeri | OSPAR; HELCOM |
| Tonnikala | *Thunnus thynnus | OSPAR V | OSPAR; HELCOM |
| Tylppäpyrstömolva | Molva dypterygia | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Mora | Mora moro | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Keltit | Mugil spp. | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Käärmemakrilli | Nesiarchus nasutus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Piikkiankerias | Notocanthus chemnitzii | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Kuore | Osmerus eperlanus | Itämeri | Itämeren alueellisen koordinointiryhmän suositus, HELCOM |
| Täpläpagelli | Pagellus acarne | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Pilkkupagelli | Pagellus bogaraveo | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Pargo | Pagrus pagrus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Hylkyahven | Polyprion americanus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Hylkyahven | Polyprion americanus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Sinikala | Pomatomus saltatrix | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Pikkupunasimppu | Sebastes viviparus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Kitasampi | Huso huso | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Skorpionikalalaji | Trachyscorpia cristulata | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Pomfretti | Brama spp. | GSA 1.1, 1.2, 1.3 ja Mustanmeren GSA 29 | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 (24) liite VIII |
| Espanjanmakrilli | Scomber colias Gmelin | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Lasitokko | Crystallogobius linearis | Mustameri | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Sillikuningas | Chimaera monstrosa | Itämeri | HELCOM |
| Pilkkusilli | Alosa alosa | Itämeri | HELCOM |
| Täpläsilli | Alosa fallax | Itämeri | HELCOM |
| Syyskutuinen silakka | Clupea harengus subsp. | Itämeri | HELCOM |
| Sulkava | Abramis ballerus | Itämeri | HELCOM |
| Salakka | Alburnus alburnus | Itämeri | HELCOM |
| Toutain | Aspius aspius | Itämeri | HELCOM |
| Jokibarbi | Barbus barbus | Itämeri | HELCOM |
| Törö | Gobio gobio | Itämeri | HELCOM |
| Miekkasärki | Pelecus cultratus | Itämeri | HELCOM |
| Mutu | Phoxinus phoxinus | Itämeri | HELCOM |
| Vimpa | Vimba vimba | Itämeri | HELCOM |
| Rantaneula | Cobitis taenia | Itämeri | HELCOM |
| Taimen | Salmo trutta | Itämeri | HELCOM |
| Muikku | Coregonus albula | Itämeri | HELCOM |
| Siika | Coregonus balticus (synonyymi: Coregonus lavaretus, vaeltava) | Itämeri | HELCOM |
| Siika | Coregonus maraena (synonyymi: Coregonus lavaretus, paikallaan pysyvä) | Itämeri | HELCOM |
| Siika | Coregonus pallasii | Itämeri | HELCOM |
| Merikuore | Osmerus eperlanomarinus | Itämeri | HELCOM |
| Mustavatsakrotti | Lophius budegassa | Itämeri | HELCOM |
| Vaskikala | Spinachia spinachia | Itämeri | HELCOM |
| Merineula | Entelurus aequoreus | Itämeri | HELCOM |
| Siloneula | Nerophis ophidion | Itämeri | HELCOM |
| Käyränokkaneula | Nerophis lumbriciformis | Itämeri | HELCOM |
| Isoneula | Syngnathus acus | Itämeri | HELCOM |
| Särmäneula | Syngnathus typhle | Itämeri | HELCOM |
| Lestikala | Coryphaenoides rupestris | Itämeri | HELCOM |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | Itämeri | HELCOM |
| Lyyraturska | Pollachius pollachius | Itämeri | HELCOM |
| Molva | Molva molva | Itämeri | HELCOM |
| Elaska | Lumpenus lampretaeformis | Itämeri | HELCOM |
| Punasimppu | Sebastes marinus | Itämeri | HELCOM |
| Pikkupunasimppu | Sebastes viviparus | Itämeri | HELCOM |
| Kivisimppu | Cottus gobio | Itämeri | HELCOM |
| Kirjoeväsimppu | Cottus poecilopus | Itämeri | HELCOM |
| Isosimppu | Myoxocephalus scorpius | Itämeri | HELCOM |
| Piikkisimppu | Taurulus bubalis | Itämeri | HELCOM |
| Härkäsimppu | Triglopsis quadricornis | Itämeri | HELCOM |
| Rasvakala | Cyclopterus lumpus | Itämeri | HELCOM |
| Imukala | Liparis liparis | Itämeri | HELCOM |
| Pikkuimukala | Liparis montagui | Itämeri | HELCOM |
| Pietarinkala | Zeus faber | Itämeri | HELCOM |
| Meribassi | Dicentrarchus labrax | Itämeri | HELCOM |
| Viherhuulikala | Labrus bergylta | Itämeri | HELCOM |
| Sinihuulikala | Labrus mixtus | Itämeri | HELCOM |
| Rantahuulikala | Symphodus melops | Itämeri | HELCOM |
| Louhikala | Trachinus draco | Itämeri | HELCOM |
| Merikissa | Anarhichas lupus | Itämeri | HELCOM |
| Merituulenkala | Ammodytes marinus | Itämeri | HELCOM |
| Pikkutuulenkala | Ammodytes tobianus | Itämeri | HELCOM |
| Kivikkotokko | Pomatoschistus pictus | Itämeri | HELCOM |
| Kuulamakrilli | Auxis rochei | Itämeri | HELCOM |
| Pikkuboniitti | Euthynnus alleteratus | Itämeri | HELCOM |
| Silosarda | Orcynopsis unicolor | Itämeri | HELCOM |
| Espanjanamakrilli | Scomber scombrus | Itämeri | HELCOM |
| Ruijanpallas | Hippoglossus hippoglossus | Itämeri | HELCOM |
| Miekkakala | Xiphias gladius | Itämeri | HELCOM |
| Meduusakalat | Centrolophus niger | Itämeri | HELCOM |
| Rustokalat | Chondrichthyes | | |
| Puukkosaharausku | Anoxypristis cuspidata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Lattahai | Deania calcea | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Pehmovalohai | Etmopterus pusillus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Pikkusaharausku | Pristis clavata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Kampasaharausku | Pristis zijsron | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Mustavatsarausku | Raja (Dipturus) nidarosiensis | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Okarausku | Raja clavata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM |
| Aaltorausku | Raja undulata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Ulappakettuhai | Alopias pelagicus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Isosilmäkettuhai | Alopias superciliosus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Kettuhai | Alopias vulpinus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; HELCOM |
| Silorausku | Amblyraja radiata | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Islanninkissahai | Apristurus spp. | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Haukkahai | Carcharhinus falciformis | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Sysihai | Carcharhinus galapagensis | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Valkopilkkahai | Carcharhinus longimanus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Ruskohai | Carcharhinus plumbeus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Hietahai | Carcharias taurus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Valkohai | Carcharodon carcharias | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Nystypistinhai | Centrophorus granulosus | kaikki valtameret ja meret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III OSPAR |
| Pistinhailajit | Centrophorus spp. | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Suomupistinhai | Centrophorus squamosus | kaikki valtameret ja meret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR |
| Tummavalohai | Centroscyllium fabricii | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta |
| Ruskosusihai | Centroscymnus coelolepis | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta OSPAR |
| Kuonosamettihai | Centroscymnus crepidater | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Jättiläishai | Cetorhinus maximus | kaikki valtameret ja meret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM |
| Sillikuningas | Chimaera monstrosa | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Kaulushai | Chlamydoselachus anguineus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Leijahai | Dalatias licha | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Keihäsrausku | Dasyatis pastinaca | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV; HELCOM |
| Lattahai | Deania calcea | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta |
| Silorausku | Dipturus batis | kaikki valtameret ja meret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR; HELCOM |
| Pullonokkarausku | *Rostroraja alba | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Isovalohai | Etmopterus princeps | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Samettivalohai | Etmopterus spinax | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta HELCOM |
| Siipipäähai | Eusphyra blochii | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Harmaakoirahai | Galeorhinus galeus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; HELCOM |
| Rengaskissahai | Galeus melastomus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta |
| Pohjankissahai | Galeus murinus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta |
| Piikkiperhosrausku | Gymnura altavela | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Kapeapäähai | Heptranchias perlo | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III |
| Kidushai | Hexanchus griseus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; HELCOM |
| Large-eyed rabbitfish (sillikuningas) | Hydrolagus mirabilis | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Makrillihai | Isurus oxyrinchus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Makohai | Isurus paucus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Sillihai | Lamna nasus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM |
| Hietarausku | Leucoraja circularis | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Maltese skate | Leucoraja melitensis | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Paholaisrausku (Reef manta ray) | Manta alfredi | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Paholaisrausku | Manta birostris | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Pikkupaholaisrausku | Mobula eregoodootenkee | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Paholaisrausku (Lesser devil ray) | Mobula hypostoma | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Japanin paholaisrausku | Mobula japanica | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Lyhyteväpaholaisrausku | Mobula kuhlii | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Sarvirausku | Mobula mobular | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Kääpiöpaholaisrausku | Mobula munkiana | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Guinean pikkupaholaisrausku | Mobula rochebrunei | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Tropiikinpaholaisrausku | Mobula tarapacana | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Silopaholaisrausku | Mobula thurstoni | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Tähtikoirahai | Mustelus asterias | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III |
| Silokoirahai | Mustelus mustelus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III |
| Pilkkukoirahai | Mustelus punctulatus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III |
| Rengaskissahai | Galeus melanostomus | Itämeri | HELCOM |
| Pistepunahai | Scyliorhinus canicula | Itämeri | HELCOM |
| Kynsirausku | Amblyraja radiata | Itämeri | HELCOM |
| Käkirausku | Leucoraja fullonica | Itämeri | HELCOM |
| Marmorisähkörausku | Torpedo marmorata | Itämeri | HELCOM |
| Purjehai | Oxynotus paradoxus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta |
| Saharausku | Pristis pectinata | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Harmaasaharausku | Pristis pristis | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Krokotiilihai | Pseudocarcharias kamoharai | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Ulappakeihäsrausku | Pteroplatytrygon violacea | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Pyörörausku | Raja fyllae | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Jäärausku | Raja hyperborea | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Mustavatsarausku | Raja nidarosiensus | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Pisterausku | Raja montagui | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR; HELCOM |
| Valashai | Rhincodon typus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Kitararauskulaji | Rhinobatos cemiculus | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Kitararausku | Rhinobatos rhinobatos | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Atlantinnokkakuningas | Rhinochimaera atlantica | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Pullonokkarausku | Rostroraja alba | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Veitsihammashai | Scymnodon ringens | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta |
| Muut hait | Selachimorpha (tai Selachii), Batoidea (ilmoitetaan lajeittain purkamis-, tutkimus- tai saalistietojen mukaisesti) | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; HELCOM |
| Holkeri | Somniosus microcephalus | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta HELCOM |
| Kampavasarahai | Sphyrna lewini | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Isovasarahai | Sphyrna mokarran | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Vasarahai | Sphyrna zygaena | kaikki valtameret | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä |
| Piikkihai | Squalus acanthias | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III; OSPAR; HELCOM |
| Ruskomerienkeli | Squatina aculeata | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Täplämerienkeli | Squatina oculata | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Merienkeli | Squatina squatina | kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri | Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR; HELCOM |
| Merinahkiainen | Petromyzon marinus | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR; HELCOM |
| Nahkiainen | Lampetra fluviatilis | Itämeri | HELCOM |
| Nisäkkäät | Mammalia | | |
| Valaat ja delfiinit – kaikki lajit | Cetacea – kaikki lajit | kaikki alueet | Neuvoston direktiivi 92/43/ETY (25) |
| Lahtivalas | Balaenoptera acutorostrata | Välimeri | Suositus GFCM (26)/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Grönlanninvalas | Balaena mysticetus | OSPAR I | OSPAR |
| Sinivalas | Balaenoptera musculus | OSPAR kaikki | OSPAR |
| Mustavalas | Eubalaena glacialis | OSPAR kaikki | OSPAR |
| Seitivalas | Balaenoptera borealis | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Sillivalas | Balaenoptera physalus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Delfiini | Delphinus delphis | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Mustavalas | Eubalaena glacialis | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Eväpallopää | Globicephala melas | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Harmaadelfiini | Grampus griseus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Kääpiökaskelotti | Kogia simus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Ryhävalas | Megaptera novaeangliae | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Kyhmyhammasvalas | Mesoplodon densirostris | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Miekkavalas | Orcinus orca | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Pyöriäinen | Phocoena phocoena | Välimeri; OSPAR II, III | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; direktiivi 92/43/ETY; OSPAR |
| Kaskelotti | Physeter macrocephalus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Pikkumiekkavalas | Pseudorca crassidens | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Raitadelfiini | Stenella coeruleoalba | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Rosohammasdelfiini | Steno bredanensis | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Pullokuonodelfiini | Tursiops truncatus | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Valkopäävalas | Ziphius cavirostris | Välimeri | Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Munkkihylje | Monachus monachus | kaikki alueet | Suositus GFCM/35/2011/5 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; direktiivi 92/43/ETY |
| Saimaannorppa | Phoca hispida saimensis | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY |
| Harmaahylje | Halichoerus grypus | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY |
| Kirjohylje | Phoca vitulina | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY |
| Itämerennorppa | Phoca hispida bottnica | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY |
| Linnut | Aves | | |
| Keltanokkaliitäjä | Calonectris borealis | kaikki alueet | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY (27) |
| Merimetso | Phalacrocorax carbo | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Suula | Morus bassanus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Lunni | Fratercula arctica | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Baleaarienliitäjä | Puffinus mauretanicus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Naurulokki | Larus ridibundus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustalintu | Melanitta nigra | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Karimetso | Phalacrocorax aristotelis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isoliitäjä | Ardenna gravis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkuliitäjä | Puffinus puffinus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Myrskylintu | Fulmarus glacialis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Keltanokkaliitäjä | Calonectris diomedea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Nokiliitäjä | Ardenna grisea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Idänpikkuliitäjä | Puffinus yelkouan | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Välimerenlokki | Larus audouinii | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Amerikantelkkä | Bucephala islandica | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tyrskyliitäjä | Bulweria bulwerii | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Telkkä | Bucephala clangula | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Harmaalokki | Larus argentatus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isolokki | Larus hyperboreus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Merilokki | Larus marinus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isokihu | Catharacta skua | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Lapasotka | Aythya marila | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY; Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Punasotka | Aythya ferina | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Selkälokki | Larus fuscus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkuruokki | Alle alle | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tunturikihu | Stercorarius longicaudus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Ruokki | Alca torda | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Merikihu | Stercorarius parasiticus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kuikka | Gavia arctica | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tropiikkiliitäjä | Puffinus lherminieri | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Riskilä | Cepphus grylle | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustalintu | Melanitta americana | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustakaulauikku | Podiceps nigricollis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Aroharmaalokki | Larus cachinnans | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Haahka | Somateria mollissima | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Etelänkiisla | Uria aalge | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Amerikanjääkuikka | Gavia immer | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isokoskelo | Mergus merganser | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Silkkiuikku | Podiceps cristatus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Virta-alli | Histrionicus histrionicus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustakurkku-uikku | Podiceps auritus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Grönlanninlokki | Larus glaucoides | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kyhmyhaahka | Somateria spectabilis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Alli | Clangula hyemalis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustanmerenlokki | Larus melanocephalus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kalalokki | Larus canus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tukkakoskelo | Mergus serrator | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Härkälintu | Podiceps grisegena | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kaakkuri | Gavia stellata | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kaitanokkalokki | Larus genei | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Allihaahka | Polysticta stelleri | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Leveäpyrstökihu | Stercorarius pomarinus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pohjankiisla | Uria lomvia | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pilkkasiipi | Melanitta fusca | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Jääkuikka | Gavia adamsii | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Etelänharmaalokki | Larus michahellis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Madeiranviistäjä | Pterodroma madeira | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustapäälokki | Larus ichthyaetus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkukajava | Rissa tridactyla | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pelikaani | Pelecanus onocrotalus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Myrskykeiju | Oceanodroma leucorhoa | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Isovesipääsky | Phalaropus fulicarius | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Vesipääsky | Phalaropus lobatus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Etelänkeiju | Oceanites oceanicus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Lapintiira | Sterna paradisaea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Madeirankeiju | Hydrobates castro | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Mustatiira | Chlidonias niger | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Räyskä | Hydroprogne caspia | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Hietatiira | Gelochelidon nilotica | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Kalatiira | Sterna hirundo | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Viistäjälaji (Desertas Petrel) | Pterodroma deserta | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Jäälokki | Pagophila eburnea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkutöyhtötiira | Thalasseus bengalensis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkulokki | Hydrocoloeus minutus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Pikkutiira | Sternula albifrons | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Ulappakeijulaji (Monteiro's Storm-petrel) | Hydrobates monteiroi | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Ruusutiira | Sterna dougallii | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Ruusulokki | Rhodostethia rosea | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Tiiralokki | Xema sabini | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Riuttatiira | Thalasseus sandvicensis | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Eskimolokki | Larus thayeri | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Ulappakeiju | Pelagodroma marina | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Merikeiju | Hydrobates pelagicus | kaikki alueet | Direktiivi 2009/147/EY |
| Selkälokki | Larus fuscus fuscus | OSPAR I | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Jäälokki | Pagophila eburnea | OSPAR I | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Allihaahka | Polysticta stelleri | OSPAR I | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Kääpiöliitäjä | Puffinus assimilis baroli (auct.incert.) | OSPAR V | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Baleaarienliitäjä | Puffinus mauretanicus | OSPAR II, III, IV, V | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Pikkukajava | Rissa tridactyla | OSPAR I, II, | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Ruusutiira | Sterna dougallii | OSPAR II, III, IV, V | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Etelänkiisla | Uria aalge – Iberian populaatio (synonyymit: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus) | OSPAR IV | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Pohjankiisla | Uria lomvia | OSPAR I | OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista |
| Matelijat | Reptilia | | |
| Atlantinbastardikilpikonna | Lepidochelys kempii | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Valekarettikilpikonna | Caretta caretta | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR |
| Merinahkakilpikonna | Dermochelys coriacea | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR |
| Karettikilpikonna | Eretmochelys imbricata | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Liemikilpikonna | Chelonia mydas | kaikki alueet | Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Nile soft-shelled turtle | Trionyx triunguis | Välimeri | Suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Nilviäiset | Mollusca | | |
| Raitavenussimpukka | Chamelea gallina | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Liemisimpukkalaji (Banded wedge shell) | Donacilla cornea | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Eledone-suvun tursaat | Eledone spp. | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Välimerensinisimpukka | Mytilus galloprovincialis | kaikki Välimereen kuuluvat alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Välimerensinisimpukka | Mytilus galloprovincialis | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| | | | |
| Maljakotilot | Patella spp. | Välimeri | Barcelonan yleissopimuksen liite II |
| Rapa whelk (petokotilo) | Rapana venosa | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Tuberculate cockle (sydänsimpukkalaji) | Acanthocardia tuberculata | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Purppurakotilo | Bolinus brandaris | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Fasolarisimpukka | Callista chione | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Liemisimpukka | Donax trunculus | kaikki alueet | Kansalliset hoitosuunnitelmat |
| Islanninsimpukka | Arctica islandica | OSPAR II | OSPAR |
| Merirokkolaji (Azorean barnacle) | Megabalanus azoricus | OSPAR V kaikki, joilla lajia esiintyy | OSPAR |
| Purppurakotilo | Nucella lapillus | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Osteri | Ostrea edulis | OSPAR II | OSPAR |
| Maljakotilolaji (Azorean limpet) | Patella ulyssiponensis aspera | OSPAR kaikki, joilla lajia esiintyy | OSPAR |
| Äyriäiset | Crustacea | | |
| Hummeri | Homarus gammarus | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Syvänmerenpunataskurapu | Chaceon (Geryon) affinis | kaikki alueet | Koskee syvänmerenkalastusta |
| Hietakatkarapu | Crangon crangon | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Leväkatkarapu | Palaemon adspersus | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Rockpool prawn, katkarapulaji | Palaemon elegans | Mustameri | Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV |
| Langustit | Palinuridae | Välimeri | Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko) |
| Polttiaiseläimet | Cnidaria | | |
| Jalokoralli | Corallium rubrum | Välimeri | Suositukset GFCM/36/2012/1 ja GFCM/35/2011/2 |

Yleisnimi

Tieteellinen nimi

Alue / alueellinen kalastuksenhoitojärjestö

Oikeudellinen kehys

Luukalat

Teleostei

Sammet

Acipenser spp.

Välimeri ja Mustameri; Itämeri; OSPAR II, IV

Barcelonan yleissopimuksen (19) liite II, Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV; OSPAR (20); HELCOM (21)

Silokuoreet

Alepocephalidae

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta (22)

Atlantinsilokuore

Alepocephalus Bairdii

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Silokuorelaji (Risso's smoothhead)

Alepocephalus rostratus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Mustanmerensilli

Alosa immaculata

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Pilkkusilli

Alosa alosa

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Siika/järvisiika

Coregonus lavaretus

OSPAR II

OSPAR

Turska

Gadus morhua

OSPAR II, III; Itämeri

OSPAR; HELCOM

Harjamerihevonen

Hippocampus guttulatus (synon. Hippocampus ramulosus)

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Lyhytkuonomerihevonen

Hippocampus hippocampus

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Asovansilli

Alosa tanaica

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Sinimora

Antimora rostrata

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Mustahuotrakala

Aphanopus carbo

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Huotrakala

Aphanopus intermedius

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Jokiravut

Astacus spp.

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Suomuhopeakylki

Atherina pontica

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Nokkakala

Belone belone euxini Günther

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Limapäät

Beryx spp.

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Brotula-laji

Cataetyx laticeps

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Muikku

Coregonus albula

Itämeri

Itämeren alueellisen koordinointiryhmän suositus

Rasvakala

Cyclopterus lumpus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Rengassargi

Diplodus annularis

Välimeri

Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006 (23) (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Nokkasargi

Diplodus puntazzo

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Isosargi

Diplodus sargus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Kaulussargi

Diplodus vulgaris

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Hammaskala

Dissostichus eleginoides

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Tummahammaskala

Dissostichus mawsoni

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Meriahvenet

Epinephelus spp.

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Hohtosyvänneahven

Epigonus telescopus

kaikki alueet

Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Tokot

Gobiidae

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Sinisuusimppu

Helicolenus dactylopterus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Ruijanpallas

Hippoglossus hippoglossus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Keltaroussi

Hoplostethus atlanticus

kaikki alueet; OSPAR I, V

Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Välimerenroussi

Hoplosthetus mediterraneus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Hopeahuotrakala

Lepidopus caudatus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Marmoripagelli

Lithognathus mormyrus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Kultakeltti

Liza aurata

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Hyppijäkeltti

Liza saliens

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Isokalpapyrstö

Lycodes esmarkii

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Lestikalat, muut kuin Coryphaenoides rupestris -lestikala ja jäälestikala

Macrouridae (muut kuin Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax)

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Jäälestikala

Macrourus berglax

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Valkoturska

Merlangius merlangus

Itämeri ja Mustameri

Itämeren alueellisen koordinointiryhmän suositus Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Ankerias

Anguilla anguilla

OSPAR I, II, III, IV, Itämeri

OSPAR; HELCOM

Lohi

*Salmo salar

OSPAR I, II, III, IV, Itämeri

OSPAR; HELCOM

Tonnikala

*Thunnus thynnus

OSPAR V

OSPAR; HELCOM

Tylppäpyrstömolva

Molva dypterygia

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Mora

Mora moro

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Keltit

Mugil spp.

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Käärmemakrilli

Nesiarchus nasutus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Piikkiankerias

Notocanthus chemnitzii

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Kuore

Osmerus eperlanus

Itämeri

Itämeren alueellisen koordinointiryhmän suositus, HELCOM

Täpläpagelli

Pagellus acarne

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Pilkkupagelli

Pagellus bogaraveo

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Pargo

Pagrus pagrus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Hylkyahven

Polyprion americanus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Hylkyahven

Polyprion americanus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Sinikala

Pomatomus saltatrix

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Pikkupunasimppu

Sebastes viviparus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Kitasampi

Huso huso

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Skorpionikalalaji

Trachyscorpia cristulata

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Pomfretti

Brama spp.

GSA 1.1, 1.2, 1.3 ja Mustanmeren GSA 29

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 (24) liite VIII

Espanjanmakrilli

Scomber colias Gmelin

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Lasitokko

Crystallogobius linearis

Mustameri

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Sillikuningas

Chimaera monstrosa

Itämeri

HELCOM

Pilkkusilli

Alosa alosa

Itämeri

HELCOM

Täpläsilli

Alosa fallax

Itämeri

HELCOM

Syyskutuinen silakka

Clupea harengus subsp.

Itämeri

HELCOM

Sulkava

Abramis ballerus

Itämeri

HELCOM

Salakka

Alburnus alburnus

Itämeri

HELCOM

Toutain

Aspius aspius

Itämeri

HELCOM

Jokibarbi

Barbus barbus

Itämeri

HELCOM

Törö

Gobio gobio

Itämeri

HELCOM

Miekkasärki

Pelecus cultratus

Itämeri

HELCOM

Mutu

Phoxinus phoxinus

Itämeri

HELCOM

Vimpa

Vimba vimba

Itämeri

HELCOM

Rantaneula

Cobitis taenia

Itämeri

HELCOM

Taimen

Salmo trutta

Itämeri

HELCOM

Muikku

Coregonus albula

Itämeri

HELCOM

Siika

Coregonus balticus (synonyymi: Coregonus lavaretus, vaeltava)

Itämeri

HELCOM

Siika

Coregonus maraena (synonyymi: Coregonus lavaretus, paikallaan pysyvä)

Itämeri

HELCOM

Siika

Coregonus pallasii

Itämeri

HELCOM

Merikuore

Osmerus eperlanomarinus

Itämeri

HELCOM

Mustavatsakrotti

Lophius budegassa

Itämeri

HELCOM

Vaskikala

Spinachia spinachia

Itämeri

HELCOM

Merineula

Entelurus aequoreus

Itämeri

HELCOM

Siloneula

Nerophis ophidion

Itämeri

HELCOM

Käyränokkaneula

Nerophis lumbriciformis

Itämeri

HELCOM

Isoneula

Syngnathus acus

Itämeri

HELCOM

Särmäneula

Syngnathus typhle

Itämeri

HELCOM

Lestikala

Coryphaenoides rupestris

Itämeri

HELCOM

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

Itämeri

HELCOM

Lyyraturska

Pollachius pollachius

Itämeri

HELCOM

Molva

Molva molva

Itämeri

HELCOM

Elaska

Lumpenus lampretaeformis

Itämeri

HELCOM

Punasimppu

Sebastes marinus

Itämeri

HELCOM

Pikkupunasimppu

Sebastes viviparus

Itämeri

HELCOM

Kivisimppu

Cottus gobio

Itämeri

HELCOM

Kirjoeväsimppu

Cottus poecilopus

Itämeri

HELCOM

Isosimppu

Myoxocephalus scorpius

Itämeri

HELCOM

Piikkisimppu

Taurulus bubalis

Itämeri

HELCOM

Härkäsimppu

Triglopsis quadricornis

Itämeri

HELCOM

Rasvakala

Cyclopterus lumpus

Itämeri

HELCOM

Imukala

Liparis liparis

Itämeri

HELCOM

Pikkuimukala

Liparis montagui

Itämeri

HELCOM

Pietarinkala

Zeus faber

Itämeri

HELCOM

Meribassi

Dicentrarchus labrax

Itämeri

HELCOM

Viherhuulikala

Labrus bergylta

Itämeri

HELCOM

Sinihuulikala

Labrus mixtus

Itämeri

HELCOM

Rantahuulikala

Symphodus melops

Itämeri

HELCOM

Louhikala

Trachinus draco

Itämeri

HELCOM

Merikissa

Anarhichas lupus

Itämeri

HELCOM

Merituulenkala

Ammodytes marinus

Itämeri

HELCOM

Pikkutuulenkala

Ammodytes tobianus

Itämeri

HELCOM

Kivikkotokko

Pomatoschistus pictus

Itämeri

HELCOM

Kuulamakrilli

Auxis rochei

Itämeri

HELCOM

Pikkuboniitti

Euthynnus alleteratus

Itämeri

HELCOM

Silosarda

Orcynopsis unicolor

Itämeri

HELCOM

Espanjanamakrilli

Scomber scombrus

Itämeri

HELCOM

Ruijanpallas

Hippoglossus hippoglossus

Itämeri

HELCOM

Miekkakala

Xiphias gladius

Itämeri

HELCOM

Meduusakalat

Centrolophus niger

Itämeri

HELCOM

Rustokalat

Chondrichthyes

Puukkosaharausku

Anoxypristis cuspidata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Lattahai

Deania calcea

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Pehmovalohai

Etmopterus pusillus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Pikkusaharausku

Pristis clavata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Kampasaharausku

Pristis zijsron

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Mustavatsarausku

Raja (Dipturus) nidarosiensis

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Okarausku

Raja clavata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM

Aaltorausku

Raja undulata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Ulappakettuhai

Alopias pelagicus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Isosilmäkettuhai

Alopias superciliosus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Kettuhai

Alopias vulpinus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; HELCOM

Silorausku

Amblyraja radiata

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Islanninkissahai

Apristurus spp.

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Haukkahai

Carcharhinus falciformis

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Sysihai

Carcharhinus galapagensis

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Valkopilkkahai

Carcharhinus longimanus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Ruskohai

Carcharhinus plumbeus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Hietahai

Carcharias taurus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Valkohai

Carcharodon carcharias

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Nystypistinhai

Centrophorus granulosus

kaikki valtameret ja meret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III OSPAR

Pistinhailajit

Centrophorus spp.

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Suomupistinhai

Centrophorus squamosus

kaikki valtameret ja meret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR

Tummavalohai

Centroscyllium fabricii

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta

Ruskosusihai

Centroscymnus coelolepis

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta OSPAR

Kuonosamettihai

Centroscymnus crepidater

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Jättiläishai

Cetorhinus maximus

kaikki valtameret ja meret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM

Sillikuningas

Chimaera monstrosa

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Kaulushai

Chlamydoselachus anguineus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Leijahai

Dalatias licha

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Keihäsrausku

Dasyatis pastinaca

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV; HELCOM

Lattahai

Deania calcea

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta

Silorausku

Dipturus batis

kaikki valtameret ja meret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR; HELCOM

Pullonokkarausku

*Rostroraja alba

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Isovalohai

Etmopterus princeps

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Samettivalohai

Etmopterus spinax

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta HELCOM

Siipipäähai

Eusphyra blochii

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Harmaakoirahai

Galeorhinus galeus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; HELCOM

Rengaskissahai

Galeus melastomus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta

Pohjankissahai

Galeus murinus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta

Piikkiperhosrausku

Gymnura altavela

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Kapeapäähai

Heptranchias perlo

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III

Kidushai

Hexanchus griseus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; HELCOM

Large-eyed rabbitfish (sillikuningas)

Hydrolagus mirabilis

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Makrillihai

Isurus oxyrinchus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Makohai

Isurus paucus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Sillihai

Lamna nasus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; OSPAR; HELCOM

Hietarausku

Leucoraja circularis

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Maltese skate

Leucoraja melitensis

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Paholaisrausku (Reef manta ray)

Manta alfredi

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Paholaisrausku

Manta birostris

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Pikkupaholaisrausku

Mobula eregoodootenkee

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Paholaisrausku (Lesser devil ray)

Mobula hypostoma

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Japanin paholaisrausku

Mobula japanica

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Lyhyteväpaholaisrausku

Mobula kuhlii

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Sarvirausku

Mobula mobular

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Kääpiöpaholaisrausku

Mobula munkiana

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Guinean pikkupaholaisrausku

Mobula rochebrunei

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Tropiikinpaholaisrausku

Mobula tarapacana

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Silopaholaisrausku

Mobula thurstoni

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Tähtikoirahai

Mustelus asterias

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III

Silokoirahai

Mustelus mustelus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III

Pilkkukoirahai

Mustelus punctulatus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III

Rengaskissahai

Galeus melanostomus

Itämeri

HELCOM

Pistepunahai

Scyliorhinus canicula

Itämeri

HELCOM

Kynsirausku

Amblyraja radiata

Itämeri

HELCOM

Käkirausku

Leucoraja fullonica

Itämeri

HELCOM

Marmorisähkörausku

Torpedo marmorata

Itämeri

HELCOM

Purjehai

Oxynotus paradoxus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Vaarantunut laji. Koskee syvänmerenkalastusta

Saharausku

Pristis pectinata

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Harmaasaharausku

Pristis pristis

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Krokotiilihai

Pseudocarcharias kamoharai

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Ulappakeihäsrausku

Pteroplatytrygon violacea

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Pyörörausku

Raja fyllae

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Jäärausku

Raja hyperborea

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Mustavatsarausku

Raja nidarosiensus

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Pisterausku

Raja montagui

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR; HELCOM

Valashai

Rhincodon typus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Kitararauskulaji

Rhinobatos cemiculus

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Kitararausku

Rhinobatos rhinobatos

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Atlantinnokkakuningas

Rhinochimaera atlantica

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Pullonokkarausku

Rostroraja alba

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Veitsihammashai

Scymnodon ringens

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; koskee syvänmerenkalastusta

Muut hait

Selachimorpha (tai Selachii), Batoidea (ilmoitetaan lajeittain purkamis-, tutkimus- tai saalistietojen mukaisesti)

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; HELCOM

Holkeri

Somniosus microcephalus

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä. Koskee syvänmerenkalastusta HELCOM

Kampavasarahai

Sphyrna lewini

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Isovasarahai

Sphyrna mokarran

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Vasarahai

Sphyrna zygaena

kaikki valtameret

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä

Piikkihai

Squalus acanthias

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite III; OSPAR; HELCOM

Ruskomerienkeli

Squatina aculeata

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Täplämerienkeli

Squatina oculata

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II

Merienkeli

Squatina squatina

kaikki valtameret sekä Välimeri ja Mustameri

Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt; erittäin tärkeä; Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR; HELCOM

Merinahkiainen

Petromyzon marinus

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR; HELCOM

Nahkiainen

Lampetra fluviatilis

Itämeri

HELCOM

Nisäkkäät

Mammalia

Valaat ja delfiinit – kaikki lajit

Cetacea – kaikki lajit

kaikki alueet

Neuvoston direktiivi 92/43/ETY (25)

Lahtivalas

Balaenoptera acutorostrata

Välimeri

Suositus GFCM (26)/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Grönlanninvalas

Balaena mysticetus

OSPAR I

OSPAR

Sinivalas

Balaenoptera musculus

OSPAR kaikki

OSPAR

Mustavalas

Eubalaena glacialis

OSPAR kaikki

OSPAR

Seitivalas

Balaenoptera borealis

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Sillivalas

Balaenoptera physalus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Delfiini

Delphinus delphis

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Mustavalas

Eubalaena glacialis

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Eväpallopää

Globicephala melas

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Harmaadelfiini

Grampus griseus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Kääpiökaskelotti

Kogia simus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Ryhävalas

Megaptera novaeangliae

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Kyhmyhammasvalas

Mesoplodon densirostris

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Miekkavalas

Orcinus orca

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Pyöriäinen

Phocoena phocoena

Välimeri; OSPAR II, III

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; direktiivi 92/43/ETY; OSPAR

Kaskelotti

Physeter macrocephalus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Pikkumiekkavalas

Pseudorca crassidens

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Raitadelfiini

Stenella coeruleoalba

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Rosohammasdelfiini

Steno bredanensis

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Pullokuonodelfiini

Tursiops truncatus

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Valkopäävalas

Ziphius cavirostris

Välimeri

Suositus GFCM/36/2012/2 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Munkkihylje

Monachus monachus

kaikki alueet

Suositus GFCM/35/2011/5 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; direktiivi 92/43/ETY

Saimaannorppa

Phoca hispida saimensis

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY

Harmaahylje

Halichoerus grypus

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY

Kirjohylje

Phoca vitulina

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY

Itämerennorppa

Phoca hispida bottnica

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY

Linnut

Aves

Keltanokkaliitäjä

Calonectris borealis

kaikki alueet

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY (27)

Merimetso

Phalacrocorax carbo

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Suula

Morus bassanus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Lunni

Fratercula arctica

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Baleaarienliitäjä

Puffinus mauretanicus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Naurulokki

Larus ridibundus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustalintu

Melanitta nigra

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Karimetso

Phalacrocorax aristotelis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isoliitäjä

Ardenna gravis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkuliitäjä

Puffinus puffinus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Myrskylintu

Fulmarus glacialis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Keltanokkaliitäjä

Calonectris diomedea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Nokiliitäjä

Ardenna grisea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Idänpikkuliitäjä

Puffinus yelkouan

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Välimerenlokki

Larus audouinii

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Amerikantelkkä

Bucephala islandica

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tyrskyliitäjä

Bulweria bulwerii

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Telkkä

Bucephala clangula

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Harmaalokki

Larus argentatus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isolokki

Larus hyperboreus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Merilokki

Larus marinus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isokihu

Catharacta skua

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Lapasotka

Aythya marila

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY; Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Punasotka

Aythya ferina

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Selkälokki

Larus fuscus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkuruokki

Alle alle

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tunturikihu

Stercorarius longicaudus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Ruokki

Alca torda

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Merikihu

Stercorarius parasiticus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kuikka

Gavia arctica

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tropiikkiliitäjä

Puffinus lherminieri

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Riskilä

Cepphus grylle

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustalintu

Melanitta americana

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustakaulauikku

Podiceps nigricollis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Aroharmaalokki

Larus cachinnans

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Haahka

Somateria mollissima

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Etelänkiisla

Uria aalge

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Amerikanjääkuikka

Gavia immer

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isokoskelo

Mergus merganser

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Silkkiuikku

Podiceps cristatus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Virta-alli

Histrionicus histrionicus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustakurkku-uikku

Podiceps auritus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Grönlanninlokki

Larus glaucoides

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kyhmyhaahka

Somateria spectabilis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Alli

Clangula hyemalis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustanmerenlokki

Larus melanocephalus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kalalokki

Larus canus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tukkakoskelo

Mergus serrator

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Härkälintu

Podiceps grisegena

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kaakkuri

Gavia stellata

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kaitanokkalokki

Larus genei

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Allihaahka

Polysticta stelleri

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Leveäpyrstökihu

Stercorarius pomarinus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pohjankiisla

Uria lomvia

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pilkkasiipi

Melanitta fusca

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Jääkuikka

Gavia adamsii

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Etelänharmaalokki

Larus michahellis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Madeiranviistäjä

Pterodroma madeira

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustapäälokki

Larus ichthyaetus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkukajava

Rissa tridactyla

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pelikaani

Pelecanus onocrotalus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Myrskykeiju

Oceanodroma leucorhoa

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Isovesipääsky

Phalaropus fulicarius

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Vesipääsky

Phalaropus lobatus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Etelänkeiju

Oceanites oceanicus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Lapintiira

Sterna paradisaea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Madeirankeiju

Hydrobates castro

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Mustatiira

Chlidonias niger

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Räyskä

Hydroprogne caspia

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Hietatiira

Gelochelidon nilotica

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Kalatiira

Sterna hirundo

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Viistäjälaji (Desertas Petrel)

Pterodroma deserta

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Jäälokki

Pagophila eburnea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkutöyhtötiira

Thalasseus bengalensis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkulokki

Hydrocoloeus minutus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Pikkutiira

Sternula albifrons

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Ulappakeijulaji (Monteiro's Storm-petrel)

Hydrobates monteiroi

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Ruusutiira

Sterna dougallii

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Ruusulokki

Rhodostethia rosea

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Tiiralokki

Xema sabini

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Riuttatiira

Thalasseus sandvicensis

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Eskimolokki

Larus thayeri

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Ulappakeiju

Pelagodroma marina

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Merikeiju

Hydrobates pelagicus

kaikki alueet

Direktiivi 2009/147/EY

Selkälokki

Larus fuscus fuscus

OSPAR I

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Jäälokki

Pagophila eburnea

OSPAR I

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Allihaahka

Polysticta stelleri

OSPAR I

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Kääpiöliitäjä

Puffinus assimilis baroli (auct.incert.)

OSPAR V

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Baleaarienliitäjä

Puffinus mauretanicus

OSPAR II, III, IV, V

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Pikkukajava

Rissa tridactyla

OSPAR I, II,

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Ruusutiira

Sterna dougallii

OSPAR II, III, IV, V

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Etelänkiisla

Uria aalge – Iberian populaatio (synonyymit: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus)

OSPAR IV

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Pohjankiisla

Uria lomvia

OSPAR I

OSPARin luettelo uhanalaisista ja taantuvista lajeista

Matelijat

Reptilia

Atlantinbastardikilpikonna

Lepidochelys kempii

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Valekarettikilpikonna

Caretta caretta

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR

Merinahkakilpikonna

Dermochelys coriacea

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II; OSPAR

Karettikilpikonna

Eretmochelys imbricata

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Liemikilpikonna

Chelonia mydas

kaikki alueet

Direktiivi 92/43/ETY; suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Nile soft-shelled turtle

Trionyx triunguis

Välimeri

Suositus GFCM/35/2011/4 ja Barcelonan yleissopimuksen liite II

Nilviäiset

Mollusca

Raitavenussimpukka

Chamelea gallina

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Liemisimpukkalaji (Banded wedge shell)

Donacilla cornea

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Eledone-suvun tursaat

Eledone spp.

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Välimerensinisimpukka

Mytilus galloprovincialis

kaikki Välimereen kuuluvat alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Välimerensinisimpukka

Mytilus galloprovincialis

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Maljakotilot

Patella spp.

Välimeri

Barcelonan yleissopimuksen liite II

Rapa whelk (petokotilo)

Rapana venosa

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Tuberculate cockle (sydänsimpukkalaji)

Acanthocardia tuberculata

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Purppurakotilo

Bolinus brandaris

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Fasolarisimpukka

Callista chione

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Liemisimpukka

Donax trunculus

kaikki alueet

Kansalliset hoitosuunnitelmat

Islanninsimpukka

Arctica islandica

OSPAR II

OSPAR

Merirokkolaji (Azorean barnacle)

Megabalanus azoricus

OSPAR V kaikki, joilla lajia esiintyy

OSPAR

Purppurakotilo

Nucella lapillus

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Osteri

Ostrea edulis

OSPAR II

OSPAR

Maljakotilolaji (Azorean limpet)

Patella ulyssiponensis aspera

OSPAR kaikki, joilla lajia esiintyy

OSPAR

Äyriäiset

Crustacea

Hummeri

Homarus gammarus

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Syvänmerenpunataskurapu

Chaceon (Geryon) affinis

kaikki alueet

Koskee syvänmerenkalastusta

Hietakatkarapu

Crangon crangon

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Leväkatkarapu

Palaemon adspersus

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Rockpool prawn, katkarapulaji

Palaemon elegans

Mustameri

Mustanmeren luonnon monimuotoisuutta ja maisemansuojelua koskevan pöytäkirjan liite IV

Langustit

Palinuridae

Välimeri

Asetus (EY) N:o 1967/2006 (säilyttämisen vähimmäiskoko)

Polttiaiseläimet

Cnidaria

Jalokoralli

Corallium rubrum

Välimeri

Suositukset GFCM/36/2012/1 ja GFCM/35/2011/2

Rauhoitetuista lajeista käytetään ainoastaan kuolleena pyydetyt yksilöt. Ne on heitettävä pois mittaamisen jälkeen. Tiedot kerätään vuosittain, ja tiedot on päivitettävä/käsiteltävä ajoissa kannan arviointien aikatauluun nähden.

BIOLOGISET TIEDOT

Taulukko 1E
   (28)

Makean veden anadromiset ja katadromiset lajit

| Laji (yleisnimi) | Laji (tieteellinen nimi) | Muut kuin merialueet, joilla kantaa esiintyy / kannan koodi |
| --- | --- | --- |
| Ankerias | Anguilla anguilla | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1100/2007 (29) mukaisesti määritellyt ankeriaanhoitoyksiköt |
| Lohi | Salmo salar | kaikki luontaiset levinneisyysalueet |
| Meritaimen | Salmo trutta | kaikki Itämereen laskevat sisävedet |

Laji (yleisnimi)

Laji (tieteellinen nimi)

Muut kuin merialueet, joilla kantaa esiintyy / kannan koodi

Ankerias

Anguilla anguilla

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1100/2007 (29) mukaisesti määritellyt ankeriaanhoitoyksiköt

Lohi

Salmo salar

kaikki luontaiset levinneisyysalueet

Meritaimen

Salmo trutta

kaikki Itämereen laskevat sisävedet

Taulukko 2
   (30)

Kalastustoiminta (kalastusmuoto) alueittain

| taso 1 | taso 2 | taso 3 | taso 4 | taso 5 | taso 6 | Suurinta pituutta koskevat luokat (m) (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toiminto | Pyydysluokka | Pyydysryhmä | Pyydystyyppi | Kohdelajit (a) | Silmäkoko ja muut valikoivat laitteet | < 10 | 10-< 12 | 12-< 18 | 18-< 24 | 24-< 40 | 40 & + |
| Kalastustoiminta | Laahusreet ja harat | Laahusreet ja harat | Veneellä vedettävät laahusreet [DRB] | Anadromiset lajit (ANA)
  Katadromiset lajit (CAT)
  Pääjalkaiset (CEP)
  Äyriäiset (CRU)
  Pohjalajit (DEF)
  Syvänmeren lajit (DWS)
  Eväkalat (FIF)
  Makeanveden lajit (ei koodia)
  Muut (MIS)
  Pääjalkaiset ja pohjalajit sekaisin (MCF)
  Äyriäiset ja pohjalajit sekaisin (MCD)
  Syvänmeren lajit ja pohjalajit sekaisin (MDD)
  Pelagiset lajit ja pohjalajit sekaisin (MPD)
  Nilviäiset (MOL)
  Suuret pelagiset kalat (LPF)
  Pienet pelagiset kalat (SPF)
  Suuret pelagiset kalat (LPF) ja
  Pienet pelagiset kalat (SPF) | (b) | | | | | | |
| Koneelliset laahusreet / imuhara [HMD] | (b) | | | | | | |
| Troolit | Pohjatroolit | Pohjatrooli [OTB] | (b) | | | | | | |
| Kaksoistrooli [OTT] | (b) | | | | | | |
| Paritrooli [PTB] | (b) | | | | | | |
| Puomitrooli [TBB] | (b) | | | | | | |
| Pelagiset troolit | Pelaginen trooli [OTM] | (b) | | | | | | |
| Pelaginen paritrooli [PTM] | (b) | | | | | | |
| Koukut ja siimat | Vavat ja siimat | Käsisiimat ja vapapyydykset [LHP] [LHM] | (b) | | | | | | |
| Vedettävät uistinsiimat [LTL] | (b) | | | | | | |
| Pitkäsiimat | Ajosiimat [LLD] | (b) | | | | | | |
| Ankkuroidut pitkäsiimat [LLS] | (b) | | | | | | |
| Sulkupyydykset | Sulkupyydykset | Merrat ja sulkupyydykset [FPO] | (b) | | | | | | |
| Rysät [FYK] | (b) | | | | | | |
| Paunetit [FPN] | (b) | | | | | | |
| Kiinteät asennukset aitaverkkoja ja sälekatiskoja varten (koodi tarvitaan) | (b) | | | | | | |
| Verkot | Verkot | Riimuverkko [GTR] | (b) | | | | | | |
| Ankkuroitu verkko [GNS] | (b) | | | | | | |
| Ajoverkko [GND] | (b) | | | | | | |
| Nuotat | Saartopyydykset | Kurenuotta [PS] | (b) | | | | | | |
| Lamparaverkko [LA] | (b) | | | | | | |
| Nuotat (c) | Kierrenuotta [SSC] | (b) | | | | | | |
| Ankkuroitu kierrenuotta [SDN] | (b) | | | | | | |
| Troolinuotta [SPR] | (b) | | | | | | |
| Rannalta ja aluksesta vedettävät nuotat [SB] [SV] | (b) | | | | | | |
| Muut pyydykset | Muut pyydykset | Lasiankeriaan kalastus (ei koodia) | Lasiankerias | (b) | | | | | | |
| Muuta (tarkennettava) | Muuta (tarkennettava) | | | (b) | | | | | | |
| Muu toiminta kuin kalastus | Muu toiminta kuin kalastus | | | | | | | |
| Poissa käytöstä | Poissa käytöstä | | | | | | | |
| Alaviitteet:






  (a) | Käytössä olevien asiaankuuluvissa asetuksissa esitettyjen koodien mukaan. |

taso 1

taso 2

taso 3

taso 4

taso 5

taso 6

Suurinta pituutta koskevat luokat (m) (d)

Toiminto

Pyydysluokka

Pyydysryhmä

Pyydystyyppi

Kohdelajit (a)

Silmäkoko ja muut valikoivat laitteet

< 10

10-< 12

12-< 18

18-< 24

24-< 40

40 & +

Kalastustoiminta

Laahusreet ja harat

Laahusreet ja harat

Veneellä vedettävät laahusreet [DRB]

Anadromiset lajit (ANA)

Katadromiset lajit (CAT)

Pääjalkaiset (CEP)

Äyriäiset (CRU)

Pohjalajit (DEF)

Syvänmeren lajit (DWS)

Eväkalat (FIF)

Makeanveden lajit (ei koodia)

Muut (MIS)

Pääjalkaiset ja pohjalajit sekaisin (MCF)

Äyriäiset ja pohjalajit sekaisin (MCD)

Syvänmeren lajit ja pohjalajit sekaisin (MDD)

Pelagiset lajit ja pohjalajit sekaisin (MPD)

Nilviäiset (MOL)

Suuret pelagiset kalat (LPF)

Pienet pelagiset kalat (SPF)

Suuret pelagiset kalat (LPF) ja

Pienet pelagiset kalat (SPF)

(b)

Koneelliset laahusreet / imuhara [HMD]

(b)

Troolit

Pohjatroolit

Pohjatrooli [OTB]

(b)

Kaksoistrooli [OTT]

(b)

Paritrooli [PTB]

(b)

Puomitrooli [TBB]

(b)

Pelagiset troolit

Pelaginen trooli [OTM]

(b)

Pelaginen paritrooli [PTM]

(b)

Koukut ja siimat

Vavat ja siimat

Käsisiimat ja vapapyydykset [LHP] [LHM]

(b)

Vedettävät uistinsiimat [LTL]

(b)

Pitkäsiimat

Ajosiimat [LLD]

(b)

Ankkuroidut pitkäsiimat [LLS]

(b)

Sulkupyydykset

Sulkupyydykset

Merrat ja sulkupyydykset [FPO]

(b)

Rysät [FYK]

(b)

Paunetit [FPN]

(b)

Kiinteät asennukset aitaverkkoja ja sälekatiskoja varten (koodi tarvitaan)

(b)

Verkot

Verkot

Riimuverkko [GTR]

(b)

Ankkuroitu verkko [GNS]

(b)

Ajoverkko [GND]

(b)

Nuotat

Saartopyydykset

Kurenuotta [PS]

(b)

Lamparaverkko [LA]

(b)

Nuotat (c)

Kierrenuotta [SSC]

(b)

Ankkuroitu kierrenuotta [SDN]

(b)

Troolinuotta [SPR]

(b)

Rannalta ja aluksesta vedettävät nuotat [SB] [SV]

(b)

Muut pyydykset

Muut pyydykset

Lasiankeriaan kalastus (ei koodia)

Lasiankerias

(b)

Muuta (tarkennettava)

Muuta (tarkennettava)

(b)

Muu toiminta kuin kalastus

Muu toiminta kuin kalastus

Poissa käytöstä

Poissa käytöstä

Alaviitteet:

(a)

Käytössä olevien asiaankuuluvissa asetuksissa esitettyjen koodien mukaan.

| (b) | Käytössä olevien asiaankuuluvissa asetuksissa esitettyjen koodien mukaan. |
| --- | --- |

(b)

Käytössä olevien asiaankuuluvissa asetuksissa esitettyjen koodien mukaan.

| (c) | Kalojen yhteenkokoamiseen käytettävien välineiden kanssa / vapaissa kalaparvissa. |
| --- | --- |

(c)

Kalojen yhteenkokoamiseen käytettävien välineiden kanssa / vapaissa kalaparvissa.

| (d) | Välimerellä < 6 m ja 6–12 m. |
| --- | --- |

(d)

Välimerellä < 6 m ja 6–12 m.

Taulukko 3
   (31)

Lajit, joista kerättävä tiedot virkistyskalastuksen yhteydessä

| | Alue | Laji |
| --- | --- | --- |
| 1 | Itämeri (ICES-osa-alueet 22–32) | Lohi, ankeriaat ja meritaimen (myös sisävesistöissä) sekä turska |
| 2 | Pohjanmeri (ICES-alueet IIIa, IV ja VIId) | Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Meribassi, turska, lyyraturska sekä hait ja rauskut |
| 3 | Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II) | Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Turska, lyyraturska sekä hait ja rauskut |
| 4 | Pohjois-Atlantti (ICES-suuralueet V–XIV ja NAFO-alueet) | Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Meribassi, turska, lyyraturska, hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit |
| 5 | Välimeri | Ankeriaat (myös sisävesistöissä), hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit |
| 6 | Mustameri | Ankeriaat (myös sisävesistöissä), hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit |

Alue

Laji

1

Itämeri (ICES-osa-alueet 22–32)

Lohi, ankeriaat ja meritaimen (myös sisävesistöissä) sekä turska

2

Pohjanmeri (ICES-alueet IIIa, IV ja VIId)

Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Meribassi, turska, lyyraturska sekä hait ja rauskut

3

Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II)

Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Turska, lyyraturska sekä hait ja rauskut

4

Pohjois-Atlantti (ICES-suuralueet V–XIV ja NAFO-alueet)

Lohi ja ankeriaat (myös sisävesistöissä). Meribassi, turska, lyyraturska, hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit

5

Välimeri

Ankeriaat (myös sisävesistöissä), hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit

6

Mustameri

Ankeriaat (myös sisävesistöissä), hait ja rauskut sekä laajasti vaeltavat ICCAT-lajit

Taulukko 4
   (1)

Kalastustoimintaa kuvaavat muuttujat

| | Muuttujat (2) | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| Kapasiteetti |
| | Alusten lukumäärä | lukumäärä |
| | GT, kW, aluksen ikä | lukumäärä |
| Pyyntiponnistus |
| | Merelläolopäivät | päivä(ä) |
| | Kalastusaika tunteina (vapaavalintainen) | tuntia |
| | Kalastuspäivät | päivä(ä) |
| | kW * kalastuspäivät | lukumäärä |
| | GT * kalastuspäivät | lukumäärä |
| | Kalastusmatkojen lukumäärä | lukumäärä |
| | Kalastustoimien lukumäärä | lukumäärä |
| | Verkkojen lukumäärä/pituus (*1) | lukumäärä/metriä |
| | Koukkujen lukumäärä, siimojen lukumäärä (*1) | lukumäärä |
| | Mertojen ja sulkupyydysten lukumäärä (*1) | lukumäärä |
| Puretut saaliit |
| | Purettujen saaliiden arvo kokonaisuutena ja lajeittain eriteltynä | euroa |
| | Purettujen saaliiden elopaino kokonaisuutena ja lajeittain eriteltynä | tonnia |
| | Hinnat kaupallisten lajien mukaan eriteltynä | euroa/kg |

Muuttujat (2)

Yksikkö

Kapasiteetti

Alusten lukumäärä

lukumäärä

GT, kW, aluksen ikä

lukumäärä

Pyyntiponnistus

Merelläolopäivät

päivä(ä)

Kalastusaika tunteina (vapaavalintainen)

tuntia

Kalastuspäivät

päivä(ä)

kW * kalastuspäivät

lukumäärä

GT * kalastuspäivät

lukumäärä

Kalastusmatkojen lukumäärä

lukumäärä

Kalastustoimien lukumäärä

lukumäärä

Verkkojen lukumäärä/pituus (*1)

lukumäärä/metriä

Koukkujen lukumäärä, siimojen lukumäärä (*1)

lukumäärä

Mertojen ja sulkupyydysten lukumäärä (*1)

lukumäärä

Puretut saaliit

Purettujen saaliiden arvo kokonaisuutena ja lajeittain eriteltynä

euroa

Purettujen saaliiden elopaino kokonaisuutena ja lajeittain eriteltynä

tonnia

Hinnat kaupallisten lajien mukaan eriteltynä

euroa/kg

LAIVASTOA KOSKEVAT TALOUDELLISET TIEDOT

Taulukko 5 A
   (32)

Laivastoa koskevat taloudelliset muuttujat

| Muuttujaryhmä | Muuttuja | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| Tulot | Purettujen saaliiden bruttoarvo | euroa |
| Kiintiöiden tai muiden kalastusoikeuksien vuokraamisesta saadut tulot | euroa |
| Muut tulot | euroa |
| Työvoimakustannukset | Henkilöstökustannukset | euroa |
| Palkattoman työvoiman arvo | euroa |
| Energiakustannukset | Energiakustannukset | euroa |
| Korjaus ja kunnossapitokustannukset | Korjaus ja kunnossapitokustannukset | euroa |
| Muut toimintakustannukset | Muuttuvat kustannukset | euroa |
| Muut kuin muuttuvat kustannukset | euroa |
| Kiintiöiden tai muiden kalastusoikeuksien leasing-/vuokrauskustannukset | euroa |
| Tuet | Toimintatuet | euroa |
| Investointituet | euroa |
| Pääomakustannukset | Kiinteän pääoman kuluminen | euroa |
| Pääoma-arvo | Aineellisen pääoman arvo | euroa |
| Kiintiöiden ja kalastusoikeuksien arvo | euroa |
| Investoinnit | Investoinnit aineelliseen omaisuuteen, netto | euroa |
| Rahoitustilanne | Pitkäaikainen/lyhytaikainen velka | euroa |
| Varat yhteensä | euroa |
| Työllisyys | Palkattu miehistö | lukumäärä |
| Palkaton työvoima | lukumäärä |
| Työtuntien kokonaismäärä / vuosi | lukumäärä |
| Laivasto | Alusten lukumäärä | lukumäärä |
| Alusten keskimääräinen suurin pituus | metriä |
| Alusten vetoisuus yhteensä tonneina | GT |
| Alusten koneteho yhteensä | kW |
| Alusten keskimääräinen ikä | vuotta |
| Pyyntiponnistus | Merelläolopäivät | päivä(ä) |
| Energian kulutus | litraa |
| Kalastusyritysten/-yksiköiden lukumäärä | Kalastusyritysten/-yksiköiden lukumäärä | lukumäärä |
| Tuotannon arvo lajeittain | Purettujen saaliiden arvo lajeittain | euroa |
| Keskihinta lajeittain | euroa/kg |

Muuttujaryhmä

Muuttuja

Yksikkö

Tulot

Purettujen saaliiden bruttoarvo

euroa

Kiintiöiden tai muiden kalastusoikeuksien vuokraamisesta saadut tulot

euroa

Muut tulot

euroa

Työvoimakustannukset

Henkilöstökustannukset

euroa

Palkattoman työvoiman arvo

euroa

Energiakustannukset

Energiakustannukset

euroa

Korjaus ja kunnossapitokustannukset

Korjaus ja kunnossapitokustannukset

euroa

Muut toimintakustannukset

Muuttuvat kustannukset

euroa

Muut kuin muuttuvat kustannukset

euroa

Kiintiöiden tai muiden kalastusoikeuksien leasing-/vuokrauskustannukset

euroa

Tuet

Toimintatuet

euroa

Investointituet

euroa

Pääomakustannukset

Kiinteän pääoman kuluminen

euroa

Pääoma-arvo

Aineellisen pääoman arvo

euroa

Kiintiöiden ja kalastusoikeuksien arvo

euroa

Investoinnit

Investoinnit aineelliseen omaisuuteen, netto

euroa

Rahoitustilanne

Pitkäaikainen/lyhytaikainen velka

euroa

Varat yhteensä

euroa

Työllisyys

Palkattu miehistö

lukumäärä

Palkaton työvoima

lukumäärä

Työtuntien kokonaismäärä / vuosi

lukumäärä

Laivasto

Alusten lukumäärä

lukumäärä

Alusten keskimääräinen suurin pituus

metriä

Alusten vetoisuus yhteensä tonneina

GT

Alusten koneteho yhteensä

kW

Alusten keskimääräinen ikä

vuotta

Pyyntiponnistus

Merelläolopäivät

päivä(ä)

Energian kulutus

litraa

Kalastusyritysten/-yksiköiden lukumäärä

Kalastusyritysten/-yksiköiden lukumäärä

lukumäärä

Tuotannon arvo lajeittain

Purettujen saaliiden arvo lajeittain

euroa

Keskihinta lajeittain

euroa/kg

LAIVASTOA KOSKEVAT TALOUDELLISET TIEDOT

Taulukko 5 B
   (33)

Jaottelu laivastonosiin

| | Pituusluokat (suurin pituus) (34) |
| --- | --- |
| Aktiiviset alukset | 0-< 10 m
  0-< 6 m | 10-< 12 m
  6-< 12 m | 12-< 18 m | 18-< 24 m | 24-< 40 m | 40 m tai pidemmät |
| Aktiivisia pyydyksiä käyttävät | Puomitroolarit | | | | | | |
| Pohjatroolarit ja/tai pohjanuotta-alukset | | | | | | |
| Pelagiset troolarit | | | | | | |
| Kurenuotta-alukset | | | | | | |
| Pohjahara-alukset | | | | | | |
| Muita aktiivisia pyydyksiä käyttävät alukset | | | | | | |
| Ainoastaan aktiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät alukset | | | | | | |
| Passiivisia pyydyksiä käyttävät | Koukkupyydyksiä käyttävät alukset | (35) | (35) | | | | |
| Ajo- ja/tai seisovia verkkoja käyttävät alukset | | | | |
| Mertoja ja/tai sulkupyydyksiä käyttävät alukset | | | | |
| Muita passiivisia pyydyksiä käyttävät alukset | | | | |
| Ainoastaan passiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät alukset | | | | |
| Monitoimipyydyksiä käyttävät | Aktiivisia ja passiivisia pyydyksiä käyttävät alukset | | | | | | |
| Käytöstä poissa olevat alukset | | | | | | |

Pituusluokat (suurin pituus) (34)

Aktiiviset alukset

0-< 10 m

0-< 6 m

10-< 12 m

6-< 12 m

12-< 18 m

18-< 24 m

24-< 40 m

40 m tai pidemmät

Aktiivisia pyydyksiä käyttävät

Puomitroolarit

Pohjatroolarit ja/tai pohjanuotta-alukset

Pelagiset troolarit

Kurenuotta-alukset

Pohjahara-alukset

Muita aktiivisia pyydyksiä käyttävät alukset

Ainoastaan aktiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät alukset

Passiivisia pyydyksiä käyttävät

Koukkupyydyksiä käyttävät alukset

(35)

(35)

Ajo- ja/tai seisovia verkkoja käyttävät alukset

Mertoja ja/tai sulkupyydyksiä käyttävät alukset

Muita passiivisia pyydyksiä käyttävät alukset

Ainoastaan passiivisia monitoimipyydyksiä käyttävät alukset

Monitoimipyydyksiä käyttävät

Aktiivisia ja passiivisia pyydyksiä käyttävät alukset

Käytöstä poissa olevat alukset

LAIVASTOA KOSKEVAT TALOUDELLISET TIEDOT

Taulukko 5C
   (36)

Maantieteellinen jaottelu alueen mukaan

| Osa-alue/kalastusalue | Alue | Supra-alue |
| --- | --- | --- |
| I | II | III |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (NAFO-alue) | NAFO (FAOn pääkalastusalue 21) | Itämeri; Pohjanmeri; Pohjoisen jäämeren itäosa; NAFO; laajennettu luoteinen vesialue (ICES-suuralueet V, VI ja VII) ja lounainen vesialue |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 4 alueyksikköjä (ICES-osa-alue) | Itämeri (ICES-alueet III b–d) |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (ICES-alue) | Pohjanmeri (ICES-alue IIIa ja -suuralue IV)
  Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II) |
| Luoteinen vesialue (ICES-alue Vb (vain unionin vedet) ja -suuralueet VI ja VII) |
| Union ulkopuoliset luoteiset vedet (ICES-alueet Va ja Vb, vain unionin ulkopuoliset vedet) |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (ICES/CECAF-alue) | Lounainen vesialue (ICES-suuralueet VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vedet),
  CECAF-alueet 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vedet)) |
| Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 4 alueyksikköjä (GSA) | Välimeri (5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevat Välimeren merivedet)
  Mustameri (päätöslauselmassa FCM/33/2009/2 määritelty GFCM:n maantieteellinen osa-alue) | Välimeri ja Mustameri |
| Alueellisten kalastusjärjestöjen näytteenoton suuralueet (pois lukien GFCM) | Muut alueet, joilla unionin alukset harjoittavat kalastusta ja joilla kalastusta hallinnoivat sellaiset alueelliset kalastusjärjestöt, joiden jäsen tai tarkkailijajäsen Euroopan unioni on (esim. ICCAT, IOTC, CECAF) | Muut alueet |

Osa-alue/kalastusalue

Alue

Supra-alue

I

II

III

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (NAFO-alue)

NAFO (FAOn pääkalastusalue 21)

Itämeri; Pohjanmeri; Pohjoisen jäämeren itäosa; NAFO; laajennettu luoteinen vesialue (ICES-suuralueet V, VI ja VII) ja lounainen vesialue

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 4 alueyksikköjä (ICES-osa-alue)

Itämeri (ICES-alueet III b–d)

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (ICES-alue)

Pohjanmeri (ICES-alue IIIa ja -suuralue IV)

Pohjoisen jäämeren itäosa (ICES-suuralueet I ja II)

Luoteinen vesialue (ICES-alue Vb (vain unionin vedet) ja -suuralueet VI ja VII)

Union ulkopuoliset luoteiset vedet (ICES-alueet Va ja Vb, vain unionin ulkopuoliset vedet)

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 3 alueyksikköjä (ICES/CECAF-alue)

Lounainen vesialue (ICES-suuralueet VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vedet),

CECAF-alueet 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vedet))

Ryhmä taulukossa 3 määritellyn tason 4 alueyksikköjä (GSA)

Välimeri (5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevat Välimeren merivedet)

Mustameri (päätöslauselmassa FCM/33/2009/2 määritelty GFCM:n maantieteellinen osa-alue)

Välimeri ja Mustameri

Alueellisten kalastusjärjestöjen näytteenoton suuralueet (pois lukien GFCM)

Muut alueet, joilla unionin alukset harjoittavat kalastusta ja joilla kalastusta hallinnoivat sellaiset alueelliset kalastusjärjestöt, joiden jäsen tai tarkkailijajäsen Euroopan unioni on (esim. ICCAT, IOTC, CECAF)

Muut alueet

Taulukko 6
   (37)

Kalastus- ja vesiviljelyaloja koskevat sosiaaliset muuttujat

| Muuttuja | Yksikkö |
| --- | --- |
| Työllisyys sukupuolen mukaan | Lukumäärä |
| Kokoaikavastaavuus sukupuolen mukaan | Lukumäärä |
| Palkaton työvoima sukupuolen mukaan | Lukumäärä |
| Työllisyys iän mukaan | Lukumäärä |
| Työllisyys koulutustason mukaan | Lukumäärä koulutustason mukaan |
| Työllisyys kansallisuuden mukaan | Lukumäärä EU:n, ETA:n sekä EU:n ja ETA:n ulkopuolisten maiden osalta |
| Työllisyys työsuhteen laadun mukaan | Lukumäärä |
| Kokoaikavastaavuus – kansallinen | Lukumäärä |

Muuttuja

Yksikkö

Työllisyys sukupuolen mukaan

Lukumäärä

Kokoaikavastaavuus sukupuolen mukaan

Lukumäärä

Palkaton työvoima sukupuolen mukaan

Lukumäärä

Työllisyys iän mukaan

Lukumäärä

Työllisyys koulutustason mukaan

Lukumäärä koulutustason mukaan

Työllisyys kansallisuuden mukaan

Lukumäärä EU:n, ETA:n sekä EU:n ja ETA:n ulkopuolisten maiden osalta

Työllisyys työsuhteen laadun mukaan

Lukumäärä

Kokoaikavastaavuus – kansallinen

Lukumäärä

Taulukko 7
   (38)

Vesiviljelyalaa koskevat taloudelliset muuttujat

| Muuttujaryhmä | Muuttuja | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| Tulot
   (*2) | Bruttomyynti lajeittain | euroa |
| Muut tulot | euroa |
| Henkilöstökustannukset | Henkilöstökustannukset | euroa |
| Palkattoman työvoiman arvo | euroa |
| Energiakustannukset | Energiakustannukset | euroa |
| Raaka-ainekustannukset | Viljeltävän aineksen kustannukset | euroa |
| Rehukustannukset | euroa |
| Korjaus ja kunnossapito | Korjaus ja kunnossapito | euroa |
| Muut toimintakustannukset | Muut toimintakustannukset | euroa |
| Tuet | Toimintatuet | euroa |
| Investointituet | euroa |
| Pääomakustannukset | Kiinteän pääoman kuluminen | euroa |
| Pääoma-arvo | Varojen kokonaisarvo | euroa |
| Taloudelliset tulokset | Rahoitustulot | euroa |
| | Rahoituskulut | euroa |
| Investoinnit | Nettoinvestoinnit | euroa |
| Velat | Velat | euroa |
| Raaka-aineen paino | Käytetyt eläimet | kg |
| Käytetty kalanrehu | kg |
| Myynnin paino | Myynnin paino lajeittain | kg |
| Työllisyys | Palkattujen henkilöiden lukumäärä | lukumäärä/kokoaikavastaava |
| Palkaton työvoima | lukumäärä/kokoaikavastaava |
| Palkattujen työntekijöiden ja palkattoman työvoiman tekemät työtunnit | tuntia |
| Yritysten lukumäärä | Yritysten lukumäärä (eriteltynä palkattujen työntekijöiden määrään perustuvan luokituksen mukaan) | lukumäärä |

Muuttujaryhmä

Muuttuja

Yksikkö

Tulot
   (*2)

Bruttomyynti lajeittain

euroa

Muut tulot

euroa

Henkilöstökustannukset

Henkilöstökustannukset

euroa

Palkattoman työvoiman arvo

euroa

Energiakustannukset

Energiakustannukset

euroa

Raaka-ainekustannukset

Viljeltävän aineksen kustannukset

euroa

Rehukustannukset

euroa

Korjaus ja kunnossapito

Korjaus ja kunnossapito

euroa

Muut toimintakustannukset

Muut toimintakustannukset

euroa

Tuet

Toimintatuet

euroa

Investointituet

euroa

Pääomakustannukset

Kiinteän pääoman kuluminen

euroa

Pääoma-arvo

Varojen kokonaisarvo

euroa

Taloudelliset tulokset

Rahoitustulot

euroa

Rahoituskulut

euroa

Investoinnit

Nettoinvestoinnit

euroa

Velat

Velat

euroa

Raaka-aineen paino

Käytetyt eläimet

kg

Käytetty kalanrehu

kg

Myynnin paino

Myynnin paino lajeittain

kg

Työllisyys

Palkattujen henkilöiden lukumäärä

lukumäärä/kokoaikavastaava

Palkaton työvoima

lukumäärä/kokoaikavastaava

Palkattujen työntekijöiden ja palkattoman työvoiman tekemät työtunnit

tuntia

Yritysten lukumäärä

Yritysten lukumäärä (eriteltynä palkattujen työntekijöiden määrään perustuvan luokituksen mukaan)

lukumäärä

Taulukko 8
   (39)

Vesiviljelyalaa koskevat ympäristömuuttujat

| Muuttuja | Eritelmä | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| Annetut lääkkeet tai hoidot (40) | Tyypin mukaan | gramma(a) |
| Kuolevuus (41) | | prosentti(a) |

Muuttuja

Eritelmä

Yksikkö

Annetut lääkkeet tai hoidot (40)

Tyypin mukaan

gramma(a)

Kuolevuus (41)

prosentti(a)

Taulukko 9
   (42)

Vesiviljelytietojen keruussa käytettävä jaottelu
   (43)

| | Kalanviljelymenetelmät (44) | Monilajiviljely | Hautomot ja poikaslaitokset (45) | Äyriäisten ja nilviäisten viljelymenetelmät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lammikot | Altaat ja uoma-altaat | Aitaukse (46) | Kiertovesijärjestelmät (47) | Muut menetelmät | Verkkoaltaat (48) | Kaikki menetelmät | Pohjan yläpuolella | Pohjalla (49) | Muut |
| Lavat | Köydet |
| Lohi | | | | | | | | | | | |
| Taimen | | | | | | | | | | | |
| Meribassi ja hammasahvenet | | | | | | | | | | | |
| Karppi | | | | | | | | | | | |
| Tonnikala | | | | | | | | | | | |
| Ankerias | | | | | | | | | | | |
| Sampi (ihmisravinnoksi tarkoitettu mäti) | | | | | | | | | | | |
| Muut makean veden kalat | | | | | | | | | | | |
| Muut merikalat | | | | | | | | | | | |
| Sinisimpukat | | | | | | | | | | | |
| Osterit | | | | | | | | | | | |
| Venussimpukat | | | | | | | | | | | |
| Äyriäiset | | | | | | | | | | | |
| Muut nilviäiset | | | | | | | | | | | |
| Monilajinen | | | | | | | | | | | |
| Merilevät | | | | | | | | | | | |
| Muut vesieliöt | | | | | | | | | | | |

Kalanviljelymenetelmät (44)

Monilajiviljely

Hautomot ja poikaslaitokset (45)

Äyriäisten ja nilviäisten viljelymenetelmät

Lammikot

Altaat ja uoma-altaat

Aitaukse (46)

Kiertovesijärjestelmät (47)

Muut menetelmät

Verkkoaltaat (48)

Kaikki menetelmät

Pohjan yläpuolella

Pohjalla (49)

Muut

Lavat

Köydet

Lohi

Taimen

Meribassi ja hammasahvenet

Karppi

Tonnikala

Ankerias

Sampi (ihmisravinnoksi tarkoitettu mäti)

Muut makean veden kalat

Muut merikalat

Sinisimpukat

Osterit

Venussimpukat

Äyriäiset

Muut nilviäiset

Monilajinen

Merilevät

Muut vesieliöt

Taulukko 10
   (50)

Jalostusteollisuuden alaa koskevat taloudelliset ja sosiaaliset muuttujat (tiedonkeruu on vapaaehtoista)

| Muuttujaryhmä | Muuttuja | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| TALOUDELLISET MUUTTUJAT |
| Tulot | Liikevaihto | euroa |
| Muut tulot | euroa |
| Henkilöstökustannukset | Henkilöstökustannukset | euroa |
| Palkattoman työvoiman arvo | euroa |
| Ulkopuolisten vuokratyöntekijöiden palkat (vapaavalintainen) | euroa |
| Energiakustannukset | Energiakustannukset | euroa |
| Raaka-ainekustannukset | Kalan ja muiden raaka-aineiden hankinta tuotantoa varten | euroa |
| Muut toimintakustannukset | Muut toimintakustannukset | euroa |
| Tuet | Toimintatuet | euroa |
| Investointituet | euroa |
| Pääomakustannukset | Kiinteän pääoman kuluminen | euroa |
| Pääoma-arvo | Varojen kokonaisarvo | euroa |
| Taloudelliset tulokset | Rahoitustulot | euroa |
| Rahoituskulut | euroa |
| Investoinnit | Nettoinvestoinnit | euroa |
| Velat | Velat | euroa |
| Työllisyys | Palkattujen henkilöiden lukumäärä | lukumäärä |
| Kokoaikavastaavuus – kansallinen | lukumäärä |
| Palkaton työvoima | lukumäärä |
| Palkattujen työntekijöiden ja palkattoman työvoiman tekemät työtunnit | lukumäärä |
| Yritysten lukumäärä | Yritysten lukumäärä (1) | lukumäärä |
| Raaka-aineen paino (VAPAAVALINTAINEN) | Raaka-aineen paino lajin ja alkuperän mukaan (VAPAAVALINTAINEN) | kg |
| SOSIAALISET MUUTTUJAT |
| Työllisyys sukupuolen mukaan | lukumäärä |
| Työllisyys iän mukaan | lukumäärä |
| Työllisyys koulutustason mukaan | lukumäärä koulutustason mukaan |
| Työllisyys kansallisuuden mukaan | lukumäärä maittain (koko maailman osalta) |
| Kokoaikavastaavuus – kansallinen | lukumäärä |

Muuttujaryhmä

Muuttuja

Yksikkö

TALOUDELLISET MUUTTUJAT

Tulot

Liikevaihto

euroa

Muut tulot

euroa

Henkilöstökustannukset

Henkilöstökustannukset

euroa

Palkattoman työvoiman arvo

euroa

Ulkopuolisten vuokratyöntekijöiden palkat (vapaavalintainen)

euroa

Energiakustannukset

Energiakustannukset

euroa

Raaka-ainekustannukset

Kalan ja muiden raaka-aineiden hankinta tuotantoa varten

euroa

Muut toimintakustannukset

Muut toimintakustannukset

euroa

Tuet

Toimintatuet

euroa

Investointituet

euroa

Pääomakustannukset

Kiinteän pääoman kuluminen

euroa

Pääoma-arvo

Varojen kokonaisarvo

euroa

Taloudelliset tulokset

Rahoitustulot

euroa

Rahoituskulut

euroa

Investoinnit

Nettoinvestoinnit

euroa

Velat

Velat

euroa

Työllisyys

Palkattujen henkilöiden lukumäärä

lukumäärä

Kokoaikavastaavuus – kansallinen

lukumäärä

Palkaton työvoima

lukumäärä

Palkattujen työntekijöiden ja palkattoman työvoiman tekemät työtunnit

lukumäärä

Yritysten lukumäärä

Yritysten lukumäärä (1)

lukumäärä

Raaka-aineen paino (VAPAAVALINTAINEN)

Raaka-aineen paino lajin ja alkuperän mukaan (VAPAAVALINTAINEN)

kg

SOSIAALISET MUUTTUJAT

Työllisyys sukupuolen mukaan

lukumäärä

Työllisyys iän mukaan

lukumäärä

Työllisyys koulutustason mukaan

lukumäärä koulutustason mukaan

Työllisyys kansallisuuden mukaan

lukumäärä maittain (koko maailman osalta)

Kokoaikavastaavuus – kansallinen

lukumäärä

---

(1)  Tämä luku korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 I luvun.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 404/2011, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2011, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 112, 30.4.2011, s. 1).

(4)  Täsmennetään asetuksen (EU) N:o 404/2011 liitteessä XI.

(5)  Tämä luku korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 II luvun.

(6)  Tämä luku korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 III luvun.

(7)  Jalostusteollisuutta koskevia tietoja voidaan kerätä vapaaehtoisuuden pohjalta. Tällöin voidaan käyttää taulukossa 11 esitettyä jaottelua ja muuttujaa.

(8)  Ks. taulukko 2.

(9)  Mukaan luettuina alueellisille kalastuksenhoitojärjestöille asetetut erityisvaatimukset, jotka täsmennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1343/2011, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella ja kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 44).

(10)  Komission asetus (EY) N:o 26/2004, annettu 30 päivänä joulukuuta 2003, yhteisön kalastuslaivastorekisteristä (EUVL L 5, 9.1.2004, s. 25).

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

(12)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 1 A.

(13)  Kansainvälinen merentutkimusneuvosto.

(14)  Kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio.

(15)  Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö.

(16)  Ilmoitetaan lajeittain.

(17)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 1B.

(18)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 1D.

(19)  Barcelonan yleissopimus Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta.

(20)  OSPAR-yleissopimus Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta.

(21)  HELCOM – Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus.

(22)  Asetus (EY) N:o 2347/2002, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä (EYVL L 351, 28.12.2002, s. 6).

(23)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1626/94 kumoamisesta (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11).

(24)  Neuvoston asetus (EY) N:o 894/97, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1997, tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä (EYVL L 132, 23.5.1997, s. 1).

(25)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

(26)  Välimeren yleinen kalastuskomissio.

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

(28)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 1E.

(29)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1100/2007, annettu 18 päivänä syyskuuta 2007, Euroopan ankeriaskannan elvytystoimenpiteistä (EUVL L 248, 22.9.2007, s. 17).

(30)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 2.

(31)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 3.

(*1)  Kyseisiä muuttujia koskevien tietojen keräämisestä alle 10 metrin pituisten alusten osalta on sovittava merialuetasolla.

(1)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 4.

(2)  Kaikki muuttujat ilmoitetaan taulukossa 3 ja taulukossa 5B täsmennetyllä aggregointitasolla (kalastusmuoto ja laivastonosa) sekä alueittain/kalastusalueittain taulukon 5C mukaisesti.

(32)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 5A.

(33)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 5 B.

(34)  Välimeren ja Mustanmeren osalta alle 12 metrin pituisten alusten pituusluokat ovat 0-< 6 ja 6-< 12 metriä. Kaikilla muilla alueilla pituusluokat ovat 0-< 10 ja 10-< 12 metriä.

(35)  Välimerellä ja Mustallamerellä passiivisia pyydyksiä käyttävät alle 12 metrin pituiset alukset voidaan jaotella pyydystyypin mukaan. Laivastonosan määritelmään on myös sisällyttävä supra-aluetta koskeva merkintä ja jos mahdollista, maantieteellinen indikaattori syrjäisimmillä alueilla ja yksinomaan EU:n vesien ulkopuolella kalastavien alusten tunnistamiseksi.

(36)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 5C.

(37)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 6.

(38)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 7.

(*2)  Määrä sisältää suorat tuet, esim. kaupankäynnin lopettamisesta maksettavan korvauksen, polttoaineveron palautukset ja vastaavat kiinteämääräiset korvaukset; määrä ei sisällä sosiaalietuusmaksuja eikä epäsuoria tukia, kuten polttoaineen kaltaisten tuotantopanosten veronalennuksia tai investointitukia.

(39)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 8.

(40)  Ekstrapoloitu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 liitteessä I olevan 8 kohdan b alakohdan nojalla kirjatuista tiedoista (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

(41)  Ekstrapoloitu osuutena kansallisesta tuotannosta neuvoston direktiivin 2006/88/EY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla kirjatuista tiedoista (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14).

(42)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 9.

(43)  Viljelymenetelmien määritelmät, ks. asetus (EY) N:o 762/2008.

(44)  Yritykset on jaoteltava niiden pääasiallisesti käyttämän viljelymenetelmän mukaan.

(45)  Hautomoilla ja poikaslaitoksilla tarkoitetaan paikkoja, joissa vesieläimiä keinohedelmöitetään, haudotaan ja kasvatetaan niiden varhaisissa elinvaiheissa. Tilastoja varten otetaan huomioon vain mätimunien tuotantoon tarkoitetut hautomot. Varhaisvaiheessa olevat nuoret vesieläimet katsotaan tuotetuiksi poikaslaitoksissa. Jos hautomot ja poikaslaitokset liittyvät erittäin läheisesti toisiinsa, tilastoissa viitataan ainoastaan viimeisimpään varhaiseen elinvaiheeseen (KOM(2006) 864, 19.7.2007).

(46)  Pohjalla tapahtuvalla viljelyllä tarkoitetaan (suoraan pohjalla tai pohjan yläpuolella tapahtuvaa) äyriäisten ja nilviäisten viljelyä vuorovesialueilla.

(47)  Kiertovesijärjestelmillä tarkoitetaan järjestelmiä, joissa vesi käytetään uudelleen sen jälkeen, kun se on jollakin tavalla käsitelty (esimerkiksi suodatettu).

(48)  Aitaukset määritellään vesialueiksi, jotka on rajattu verkoilla tai muilla esteillä, jotka mahdollistavat veden vapaan vaihtumisen, ja joille on ominaista, että niihin kuuluu koko vesipatsas pohjasta pintaan; toisin sanoen aitausten vesimäärä on yleensä suhteellisen suuri. (KOM(2006) 864, 19.7.2007).

(49)  Verkkoaltailla tarkoitetaan avoimia tai katettuja suljettuja rakenteita, jotka on tehty verkosta tai mistä tahansa huokoisesta materiaalista, joka sallii veden luonnollisen vaihtumisen. Nämä rakenteet voivat olla kelluvia, riippuvia tai pohjaan kiinnitettyjä, mutta joka tapauksessa ne mahdollistavat veden vaihtumisen alhaalta päin (KOM(2006) 864, 19.7.2007).

(50)  Tämä taulukko korvaa täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/1251 taulukon 11.

---

Oikaisuja

| 4.6.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 145/85 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 145/85

---

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2018/815, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY täydentämisestä yhtenäisen sähköisen raportointimuodon määrittämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 143, 29. toukokuuta 2019
  )

Säädöksen nimessä:

on:

”(EU) 2018/815”

pitää olla:

”(EU) 2019/815”

---