# Euroopa Liidu L 116/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 116 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik3. mai 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 116

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik3. mai 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/686, 16. jaanuar 2019, milles nähakse ette nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ kohane üksikasjalik kord liidusisest tulirelvade üleandmist käsitleva teabe korrapäraseks elektroonseks vahetamiseks (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/687, 2. mai 2019, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/688, 2. mai 2019, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 39 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/689, 16. jaanuar 2019, katseprojekti kohta, mille eesmärk on rakendada siseturu infosüsteemi kaudu nõukogu direktiivis 91/477/EMÜ sisalduvaid halduskoostöö sätteid (
  1
  ) | 75 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/690, 30. aprill 2019, milles käsitletakse meedet, mille Rootsi on võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/42/EÜ, et keelata tuuleturbiini mudelite SWT-2.3-101 ja SWT-3.0-113 turulelaskmine ning kõrvaldada müügilt juba turule lastud masinad
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 3118 all)

   (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/691, 2. mai 2019, millega lähtuvalt rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõikest 5 lubatakse ettevõtjatel kasutada mõne teise tunnuseväljaandja teenuseid (
  1
  ) | 80 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/686, 16. jaanuar 2019, milles nähakse ette nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ kohane üksikasjalik kord liidusisest tulirelvade üleandmist käsitleva teabe korrapäraseks elektroonseks vahetamiseks (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/687, 2. mai 2019, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/688, 2. mai 2019, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

39

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/689, 16. jaanuar 2019, katseprojekti kohta, mille eesmärk on rakendada siseturu infosüsteemi kaudu nõukogu direktiivis 91/477/EMÜ sisalduvaid halduskoostöö sätteid (
  1
  )

1

75

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/690, 30. aprill 2019, milles käsitletakse meedet, mille Rootsi on võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/42/EÜ, et keelata tuuleturbiini mudelite SWT-2.3-101 ja SWT-3.0-113 turulelaskmine ning kõrvaldada müügilt juba turule lastud masinad
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 3118 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 3118 all)

1

78

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/691, 2. mai 2019, millega lähtuvalt rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõikest 5 lubatakse ettevõtjatel kasutada mõne teise tunnuseväljaandja teenuseid (
  1
  )

1

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 116/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/686,

16. jaanuar 2019,

milles nähakse ette nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ kohane üksikasjalik kord liidusisest tulirelvade üleandmist käsitleva teabe korrapäraseks elektroonseks vahetamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/477/EMÜ 3. peatükis on sätestatud tulirelvade ühelt liikmesriigilt teisele üleandmise kord ning nõutud liikmesriikidelt sellist üleandmist käsitleva teabe vahetamist. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/477/EMÜ 3. peatükis on sätestatud tulirelvade ühelt liikmesriigilt teisele üleandmise kord ning nõutud liikmesriikidelt sellist üleandmist käsitleva teabe vahetamist.

| (2) | Direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõike 5 kohaselt tuleb komisjonil korraldada selles artiklis osutatud teabevahetuseks vajaliku süsteemi loomine. Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad praegu kõnealust teavet e-posti ja faksi teel. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõike 5 kohaselt tuleb komisjonil korraldada selles artiklis osutatud teabevahetuseks vajaliku süsteemi loomine. Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad praegu kõnealust teavet e-posti ja faksi teel.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2012 (2) loodud siseturu infosüsteem (edaspidi „IMI“) võiks olla tõhus vahend direktiivi 91/477/EMÜ artiklis 13 sätestatud halduskoostööd, eelkõige tulirelvade ühelt liikmesriigilt teisele üleandmist käsitlevate sätete rakendamisel. Sellest tulenevalt on vastu võetud komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/689, (3) mille kohaselt need tulirelvade üleandmist käsitlevad sätted hakkavad olenema määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 4 alusel rakendatavast katseprojektist. Seepärast on asjakohane määrata IMI süsteemiks, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad tulirelvade üleandmist käsitleva teabe vahetamiseks, ning kehtestada sellise teabevahetuse üksikasjalik kord. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2012 (2) loodud siseturu infosüsteem (edaspidi „IMI“) võiks olla tõhus vahend direktiivi 91/477/EMÜ artiklis 13 sätestatud halduskoostööd, eelkõige tulirelvade ühelt liikmesriigilt teisele üleandmist käsitlevate sätete rakendamisel. Sellest tulenevalt on vastu võetud komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/689, (3) mille kohaselt need tulirelvade üleandmist käsitlevad sätted hakkavad olenema määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 4 alusel rakendatavast katseprojektist. Seepärast on asjakohane määrata IMI süsteemiks, mida liikmesriikide pädevad asutused kasutavad tulirelvade üleandmist käsitleva teabe vahetamiseks, ning kehtestada sellise teabevahetuse üksikasjalik kord.

| (4) | Direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõike 3 kohaselt võib liikmesriikidel olla rohkem kui üks siseriiklik asutus, kes vastutab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva teabe edastamise ja vastuvõtmise eest. Selleks et hõlbustada tõhusat ja tulemuslikku teabevahetust liikmesriikide vahel, tuleks iga liikmesriiki, millel on rohkem kui üks selline siseriiklik asutus, kohustada määrama neist ühe keskasutuseks, kes tegutseb käesoleva määruse alusel IMI kaudu vahetatava teabe vastuvõtmise ja edastamise ühtse kontaktpunktina. Liikmesriik võib keskasutusele anda ka volituse edastada IMI kaudu teavet oma siseriiklikelt asutustelt teisele liikmesriigile. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõike 3 kohaselt võib liikmesriikidel olla rohkem kui üks siseriiklik asutus, kes vastutab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva teabe edastamise ja vastuvõtmise eest. Selleks et hõlbustada tõhusat ja tulemuslikku teabevahetust liikmesriikide vahel, tuleks iga liikmesriiki, millel on rohkem kui üks selline siseriiklik asutus, kohustada määrama neist ühe keskasutuseks, kes tegutseb käesoleva määruse alusel IMI kaudu vahetatava teabe vastuvõtmise ja edastamise ühtse kontaktpunktina. Liikmesriik võib keskasutusele anda ka volituse edastada IMI kaudu teavet oma siseriiklikelt asutustelt teisele liikmesriigile.

| (5) | Vastavalt direktiivi 91/477/EMÜ artiklile 11 on tulirelvade ühelt liikmesriigilt teisele üleandmiseks nõutav tulirelva asukohaliikmesriigi (edaspidi „lähteliikmesriik“) luba. Iga liikmesriik peab teistele liikmesriikidele esitama nende tulirelvade loendi, mille toomist tema territooriumile võidakse lubada tema eelneva nõusolekuta. Seega enne selle liikmesriigi loendisse kandmata tulirelva sellele liikmesriigile üleandmise loa andmist peab lähteliikmesriik kontrollima eelneva nõusoleku olemasolu. Praeguse korra kohaselt esitab müüja eelneva nõusoleku dokumendi lähteliikmesriigile alles siis, kui müüja taotleb üleandmisluba, direktiivi 91/477/EMÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud juhul aga siis, kui relvakaupmees edastab üleandmist käsitlevad andmed lähteliikmesriigile. Selleks et tagada, et üleandmislubasid ei antaks välja võltsdokumentide põhjal, tuleks liikmesriiki, mille territooriumile tulirelv kavatsetakse tuua („sihtliikmesriik“), kohustada edastama IMI kaudu lähteliikmesriigile teabe eelneva nõusoleku olemasolu kohta seitsme kalendripäeva jooksul pärast eelneva nõusoleku andmist. Liidusisese tulirelvade üleandmise parema jälgitavuse ja turvalisuse huvides tuleks eelneva nõusoleku dokumendi koopia laadida IMIsse samaaegselt teabe edastamisega IMI kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt direktiivi 91/477/EMÜ artiklile 11 on tulirelvade ühelt liikmesriigilt teisele üleandmiseks nõutav tulirelva asukohaliikmesriigi (edaspidi „lähteliikmesriik“) luba. Iga liikmesriik peab teistele liikmesriikidele esitama nende tulirelvade loendi, mille toomist tema territooriumile võidakse lubada tema eelneva nõusolekuta. Seega enne selle liikmesriigi loendisse kandmata tulirelva sellele liikmesriigile üleandmise loa andmist peab lähteliikmesriik kontrollima eelneva nõusoleku olemasolu. Praeguse korra kohaselt esitab müüja eelneva nõusoleku dokumendi lähteliikmesriigile alles siis, kui müüja taotleb üleandmisluba, direktiivi 91/477/EMÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud juhul aga siis, kui relvakaupmees edastab üleandmist käsitlevad andmed lähteliikmesriigile. Selleks et tagada, et üleandmislubasid ei antaks välja võltsdokumentide põhjal, tuleks liikmesriiki, mille territooriumile tulirelv kavatsetakse tuua („sihtliikmesriik“), kohustada edastama IMI kaudu lähteliikmesriigile teabe eelneva nõusoleku olemasolu kohta seitsme kalendripäeva jooksul pärast eelneva nõusoleku andmist. Liidusisese tulirelvade üleandmise parema jälgitavuse ja turvalisuse huvides tuleks eelneva nõusoleku dokumendi koopia laadida IMIsse samaaegselt teabe edastamisega IMI kaudu.

| (6) | Liikmesriike tuleks lisaks asjaomase dokumendi IMIsse laadimisele kohustada esitama veel ainult sellist konkreetset teavet, mis võimaldaks asjaomastel siseriiklikel asutustel lihtsalt leida ja kätte saada konkreetse üleandmisega seotud teavet, eelkõige müüja ja ostja või omaniku (kas relvakaupmehe või muu isiku) tuvastamisandmed. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriike tuleks lisaks asjaomase dokumendi IMIsse laadimisele kohustada esitama veel ainult sellist konkreetset teavet, mis võimaldaks asjaomastel siseriiklikel asutustel lihtsalt leida ja kätte saada konkreetse üleandmisega seotud teavet, eelkõige müüja ja ostja või omaniku (kas relvakaupmehe või muu isiku) tuvastamisandmed.

| (7) | Läbipaistvuse ja julgeoleku huvides peaks iga liikmesriik IMIsse laadima loendi nendest tulirelvadest, mille toomist tema territooriumile võidakse lubada tema eelneva nõusolekuta. Kui selliseid tulirelvi ei ole, st tulirelvade üleandmiseks on vaja eelnevat nõusolekut, saab liikmesriik selle teatavaks teha asjakohases IMI teaberepositooriumis. |
| --- | --- |

(7)

Läbipaistvuse ja julgeoleku huvides peaks iga liikmesriik IMIsse laadima loendi nendest tulirelvadest, mille toomist tema territooriumile võidakse lubada tema eelneva nõusolekuta. Kui selliseid tulirelvi ei ole, st tulirelvade üleandmiseks on vaja eelnevat nõusolekut, saab liikmesriik selle teatavaks teha asjakohases IMI teaberepositooriumis.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmeid arutati liikmesriikide ekspertidest koosneva teabevahetuse eksperdirühmaga, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmeid arutati liikmesriikide ekspertidest koosneva teabevahetuse eksperdirühmaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõikes 5 osutatud süsteemi kaudu järgmise teabe vahetamise suhtes:

| a) | nimetatud artikli lõikes 2 osutatud teave tulirelvade üleandmise kohta; |
| --- | --- |

a)

nimetatud artikli lõikes 2 osutatud teave tulirelvade üleandmise kohta;

| b) | nimetatud artikli lõikes 4 osutatud teave, välja arvatud selle direktiivi artiklites 6 ja 7 sätestatud teave loa andmisest keeldumiste kohta. |
| --- | --- |

b)

nimetatud artikli lõikes 4 osutatud teave, välja arvatud selle direktiivi artiklites 6 ja 7 sätestatud teave loa andmisest keeldumiste kohta.

Artikkel 2

Elektroonse teabevahetuse süsteem

Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva teabe vahetamisel on direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõikes 5 osutatud süsteem rakendusotsusega (EL) 2019/689 ettenähtud siseturu infosüsteem (edaspidi „IMI“).

Artikkel 3

Liikmesriigi keskasutuse määramine

1.   Kui liikmesriigis vastutab käesoleva määruse kohase teabe edastamise ja vastuvõtmise eest rohkem kui üks direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõikes 3 osutatud pädev siseriiklik asutus, määrab liikmesriik nende seast keskasutuse, kellele teiste liikmesriikide siseriiklikud asutused esitavad asjakohase teabe ning kes seejärel edastab selle teabe oma territooriumil asuvale siseriiklikule asutusele, kellele see teave on ette nähtud.

2.   Liikmesriik võib teha keskasutusele ka ülesandeks edastada IMI kaudu teavet oma siseriiklikelt asutustelt teise liikmesriigi siseriiklikule asutusele või keskasutusele.

Artikkel 4

Eelnev nõusolek

1.   Kui liikmesriik (edaspidi „sihtliikmesriik“) annab eelneva nõusoleku tuua teises liikmesriigis („lähteliikmesriik“) olev tulirelv oma territooriumile, edastab sihtliikmesriik oma eelnevast nõusolekust teatamiseks lähteliikmesriigile järgmise teabe:

| a) | sihtliikmesriigi ja lähteliikmesriigi nimi; |
| --- | --- |

a)

sihtliikmesriigi ja lähteliikmesriigi nimi;

| b) | eelneva nõusoleku dokumendi kuupäev ja riigisisene viitenumber; |
| --- | --- |

b)

eelneva nõusoleku dokumendi kuupäev ja riigisisene viitenumber;

| c) | tulirelva ostja või omandaja või asjakohasel juhul omaniku tuvastamisandmed; |
| --- | --- |

c)

tulirelva ostja või omandaja või asjakohasel juhul omaniku tuvastamisandmed;

| d) | asjakohasel juhul tulirelva müüja või võõrandaja tuvastamisandmed; |
| --- | --- |

d)

asjakohasel juhul tulirelva müüja või võõrandaja tuvastamisandmed;

| e) | eelneva nõusoleku dokumendi kehtivuse lõppkuupäev kooskõlas sihtliikmesriigi õigusnormidega. |
| --- | --- |

e)

eelneva nõusoleku dokumendi kehtivuse lõppkuupäev kooskõlas sihtliikmesriigi õigusnormidega.

2.   Sihtliikmesriik laadib IMIsse eelneva nõusoleku dokumendi koopia ja edastab selle lähteliikmesriigile koos lõike 1 kohaselt edastatud teabega.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave ja dokument peab olema IMIs kättesaadav sihtliikmesriigi ja lähteliikmesriigi kõnealuse teabe eest vastutavatele siseriiklikele asutustele.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave ja dokumendid laaditakse üles ja edastatakse seitsme kalendripäeva jooksul pärast eelneva nõusoleku dokumendi väljaandmise kuupäeva.

Artikkel 5

Selliste tulirelvade loend, mille üleandmiseks ei ole eelnevat nõusolekut vaja

Direktiivi 91/477/EMÜ artikli 11 lõike 4 kohaselt teistele liikmesriikidele tarnitavate tulirelvade loend laaditakse IMIsse ja see peab olema IMI-s kättesaadav kõigi liikmesriikide siseriiklikele asutustele.

Artikkel 6

Üleandmisloa ja kaasneva dokumendi edastamine

1.   Direktiivi 91/477/EMÜ artikli 11 lõike 2 kohaselt tulirelva üleandmise loa või selle direktiivi artikli 11 lõike 3 esimese lõigu kohase tulirelvaga kaasas oleva dokumendi (edaspidi „kaasnev dokument“) väljaandmisel esitab tulirelva asukohaliikmesriigi („lähteliikmesriik“) pädev asutus liikmesriigile, mille territooriumile tulirelv kavatsetakse tuua („sihtliikmesriik“), ja igale transiidiliikmesriigile järgmise teabe:

| a) | lähteliikmesriigi, sihtliikmesriigi ja asjakohasel juhul iga transiidiliikmesriigi nimi; |
| --- | --- |

a)

lähteliikmesriigi, sihtliikmesriigi ja asjakohasel juhul iga transiidiliikmesriigi nimi;

| b) | üleandmisloa või kaasneva dokumendi kuupäev ja riigisisene viitenumber; |
| --- | --- |

b)

üleandmisloa või kaasneva dokumendi kuupäev ja riigisisene viitenumber;

| c) | tulirelva ostja või omandaja või asjakohasel juhul omaniku tuvastamisandmed; |
| --- | --- |

c)

tulirelva ostja või omandaja või asjakohasel juhul omaniku tuvastamisandmed;

| d) | asjakohasel juhul tulirelva müüja või võõrandaja tuvastamisandmed; |
| --- | --- |

d)

asjakohasel juhul tulirelva müüja või võõrandaja tuvastamisandmed;

| e) | üleantavate tulirelvade koguarv; |
| --- | --- |

e)

üleantavate tulirelvade koguarv;

| f) | üleandmisloa puhul tulirelva lähetamise ja eeldatava saabumise kuupäev; |
| --- | --- |

f)

üleandmisloa puhul tulirelva lähetamise ja eeldatava saabumise kuupäev;

| g) | üleandmisloa või kaasneva dokumendi kehtivuse lõppkuupäev kooskõlas sihtliikmesriigi õigusnormidega. |
| --- | --- |

g)

üleandmisloa või kaasneva dokumendi kehtivuse lõppkuupäev kooskõlas sihtliikmesriigi õigusnormidega.

2.   Lähteliikmesriik laadib IMIsse üleandmisloa või kaasneva dokumendi koopia ja edastab selle koopia ka sihtliikmesriigile ja igale transiidiliikmesriigile koos lõike 1 kohaselt edastatud teabega.

3.   Kui sihtliikmesriik ei edasta lähteliikmesriigile artikli 4 kohaselt teavet eelneva nõusoleku kohta ega eelneva nõusoleku dokumendi koopiat, laadib lähteliikmesriik IMIsse koopia eelneva nõusoleku dokumendist, mille ta on saanud muul viisil.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teave ja dokumendid peavad olema IMIs kättesaadavad ainult lähteliikmesriigi, sihtliikmesriigi ja asjakohasel juhul ka iga transiidiliikmesriigi siseriiklikele asutustele.

5.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teave ja dokumendid laaditakse üles ja edastatakse hiljemalt esimesele transiidiliikmesriigile või transiidiliikmesriikide puudumisel sihtliikmesriigile üleandmise ajal.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 3. septembrist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. jaanuar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus) (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 16. jaanuar 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/689 katseprojekti kohta, mille eesmärk on rakendada siseturu infosüsteemi kaudu nõukogu direktiivis 91/477/EMÜ sisalduvaid halduskoostöö sätteid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 75).

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 3.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 116/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 116/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/687,

2. mai 2019,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), ja eelkõige selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 214/2013 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määrad ulatuvad 0 %-st kuni 26,1-ni % (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse selles rakendusmääruses edaspidi esialgseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 214/2013 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määrad ulatuvad 0 %-st kuni 26,1-ni % (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse selles rakendusmääruses edaspidi esialgseks uurimiseks.

2

| (2) | Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 215/2013 (3) teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ka tasakaalustavad tollimaksud. Praegu kehtivate tasakaalustavate tollimaksude määrad ulatuvad 13,7 %-st kuni 44,7 %-ni. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 215/2013 (3) teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ka tasakaalustavad tollimaksud. Praegu kehtivate tasakaalustavate tollimaksude määrad ulatuvad 13,7 %-st kuni 44,7 %-ni.

3

| (3) | Need tollimaksumäärad üheskoos ulatuvad 13,7 %-st kuni 58,3 %-ni. |
| --- | --- |

(3)

Need tollimaksumäärad üheskoos ulatuvad 13,7 %-st kuni 58,3 %-ni.

1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (4) | Pärast teate avaldamist kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmete (4) eelseisva aegumise kohta sai komisjon 13. detsembril 2017 taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas Euroopa Teraseühendus (EUROFER, edaspidi „taotleja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 70 % teatavate orgaanilise kattega terastoodete kogutoodangust liidus. Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(4)

Pärast teate avaldamist kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmete (4) eelseisva aegumise kohta sai komisjon 13. detsembril 2017 taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas Euroopa Teraseühendus (EUROFER, edaspidi „taotleja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 70 % teatavate orgaanilise kattega terastoodete kogutoodangust liidus. Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

4

| (5) | Komisjon andis 14. märtsil 2018. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (5) (edaspidi „algatamisteade“) teada, et algatatakse kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon andis 14. märtsil 2018. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (5) (edaspidi „algatamisteade“) teada, et algatatakse kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (6) | Peale selle andis komisjon 14. märtsil 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) teada teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud lõplike tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (7) artiklile 18. |
| --- | --- |

(6)

Peale selle andis komisjon 14. märtsil 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) teada teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud lõplike tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (7) artiklile 18.

Euroopa Liidu Teatajas

6

7

1.3.   Uurimine

Uurimine

1.3.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (7) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.3.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (8) | Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada järgmistele isikutele: taotleja, teadaolevad liidu tootjad ja nende asjaomased ühendused, teadaolevad Hiina eksportivad tootjad, teadaolevad liidu sõltumatud importijad, asjaga teadaolevalt seotud liidu sõltumatud kasutajad ning eksportiva riigi ametiasutused. |
| --- | --- |

(8)

Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada järgmistele isikutele: taotleja, teadaolevad liidu tootjad ja nende asjaomased ühendused, teadaolevad Hiina eksportivad tootjad, teadaolevad liidu sõltumatud importijad, asjaga teadaolevalt seotud liidu sõltumatud kasutajad ning eksportiva riigi ametiasutused.

| (9) | Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma seisukohad ning teabe ja seda kinnitavad tõendid algatamisteates osutatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda kirjalikult komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(9)

Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma seisukohad ning teabe ja seda kinnitavad tõendid algatamisteates osutatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda kirjalikult komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

1.3.3.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (10) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.3.3.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (11) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Enne läbivaatamise algatamist esitas 21 liidu tootjat valimi moodustamiseks nõutud teabe ning väljendas valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Selle alusel oli komisjon moodustanud esialgse valimi kolmest liidu tootjast, kes leiti olevat samasuguse toote tootmis- ja müügimahu poolest liidus representatiivsed. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 28 % liidu tootmisharu hinnangulisest kogutoodangust ning 27 % liidu tootmisharu kogu müügimahust liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peeti liidu tootmisharu suhtes representatiivseks. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Enne läbivaatamise algatamist esitas 21 liidu tootjat valimi moodustamiseks nõutud teabe ning väljendas valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Selle alusel oli komisjon moodustanud esialgse valimi kolmest liidu tootjast, kes leiti olevat samasuguse toote tootmis- ja müügimahu poolest liidus representatiivsed. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 28 % liidu tootmisharu hinnangulisest kogutoodangust ning 27 % liidu tootmisharu kogu müügimahust liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peeti liidu tootmisharu suhtes representatiivseks.

1.3.3.2.   Importijate väljavõtteline uuring

| (12) | Taotluses algatada aegumise läbivaatamine nimetati üheksa sõltumatut importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalikku teavet. Ükski neist seda ei teinud. |
| --- | --- |

(12)

Taotluses algatada aegumise läbivaatamine nimetati üheksa sõltumatut importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalikku teavet. Ükski neist seda ei teinud.

1.3.3.3.   Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (13) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel Hiina eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel Hiina eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (14) | Kaks eksportivat tootjat tagastasid täidetud väljavõttelise uuringu vormi, kuid kumbki neist ei tootnud algatamisteates määratletud orgaanilise kattega terastooteid. Kolmas eksportiv tootja andis endast teada kuus nädalat pärast väljavõttelise uuringu täidetud vormi esitamise tähtaja möödumist. Sellele eksportivale tootjale omistati huvitatud isiku staatus, kuid teda käsitati koostööd mittetegevana, sest ta jättis väljavõttelise uuringu vormi täitmata ega püüdnud vastata eksportiva tootja küsimustikule. |
| --- | --- |

(14)

Kaks eksportivat tootjat tagastasid täidetud väljavõttelise uuringu vormi, kuid kumbki neist ei tootnud algatamisteates määratletud orgaanilise kattega terastooteid. Kolmas eksportiv tootja andis endast teada kuus nädalat pärast väljavõttelise uuringu täidetud vormi esitamise tähtaja möödumist. Sellele eksportivale tootjale omistati huvitatud isiku staatus, kuid teda käsitati koostööd mittetegevana, sest ta jättis väljavõttelise uuringu vormi täitmata ega püüdnud vastata eksportiva tootja küsimustikule.

| (15) | Seega Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud. |
| --- | --- |

(15)

Seega Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud.

1.3.4.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (16) | Komisjon saatis küsimustiku kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, taotlejale ja Hiina valitsusele. Küsimustikule vastasid kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ja taotleja. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon saatis küsimustiku kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, taotlejale ja Hiina valitsusele. Küsimustikule vastasid kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ja taotleja.

| (17) | Komisjon kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:






  a) | liidu tootjad:






  — | ArcelorMittal Belgium (Belgia) |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisjon kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

a)

liidu tootjad:

—

ArcelorMittal Belgium (Belgia)

| — | Marcegaglia Carbon Steel SpA (Itaalia) |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel SpA (Itaalia)

| — | Tata Steel Maubeuge SA (Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

Tata Steel Maubeuge SA (Prantsusmaa)

| b) | liidu tootjate ühendus:






  — | EUROFER (Belgia) |
| --- | --- | --- |

b)

liidu tootjate ühendus:

—

EUROFER (Belgia)

1.3.5.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a

| (18) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, leidis komisjon, et on asjakohane algatada uurimine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. |
| --- | --- |

(18)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, leidis komisjon, et on asjakohane algatada uurimine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

| (19) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon algatamisteates kõiki asjaomase riigi eksportivaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teabe vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. III lisas nõutud teabe esitasid needsamad kaks eksportivat tootjat, kes vastasid ka väljavõttelise uuringu küsimustikule. Kuna nemad vaatlusalust toodet ei tooda, siis saadud vastused vaatlusalust toodet ei puudutanud. |
| --- | --- |

(19)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon algatamisteates kõiki asjaomase riigi eksportivaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teabe vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. III lisas nõutud teabe esitasid needsamad kaks eksportivat tootjat, kes vastasid ka väljavõttelise uuringu küsimustikule. Kuna nemad vaatlusalust toodet ei tooda, siis saadud vastused vaatlusalust toodet ei puudutanud.

| (20) | Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele, et hankida teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hiina valitsuselt vastust ei saadud. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele, et hankida teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hiina valitsuselt vastust ei saadud.

| (21) | Algatamisteates kutsus komisjon ka kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta. Sellekohast teavet või täiendavaid tõendeid ei saadud ei Hiina valitsuselt ega eksportivatelt tootjatelt. |
| --- | --- |

(21)

Algatamisteates kutsus komisjon ka kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta. Sellekohast teavet või täiendavaid tõendeid ei saadud ei Hiina valitsuselt ega eksportivatelt tootjatelt.

Euroopa Liidu Teatajas

| (22) | Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a sobiv võrdlusriik, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a sobiv võrdlusriik, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

| (23) | 13. aprillil 2018 avaldas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele esimesse toimikusse lisatud teate (edaspidi „13. aprilli 2018. aasta teade“), (8) küsides huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjonil oli kavas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad vaatlusaluse toote tootmisel. Lisaks nimetas komisjon kuus järgmist võimalikku võrdlusriiki, tuginedes moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumidele: Argentina, Colombia, Malaisia, Mehhiko, Tai ja Lõuna-Aafrika. |
| --- | --- |

(23)

13. aprillil 2018 avaldas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele esimesse toimikusse lisatud teate (edaspidi „13. aprilli 2018. aasta teade“), (8) küsides huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjonil oli kavas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad vaatlusaluse toote tootmisel. Lisaks nimetas komisjon kuus järgmist võimalikku võrdlusriiki, tuginedes moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumidele: Argentina, Colombia, Malaisia, Mehhiko, Tai ja Lõuna-Aafrika.

8

| (24) | Komisjon andis kõikidele huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjon sai märkusi vaid taotlejalt. Märkusi ei esitanud ei asjaomase riigi ametiasutused ega ka ükski eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon andis kõikidele huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjon sai märkusi vaid taotlejalt. Märkusi ei esitanud ei asjaomase riigi ametiasutused ega ka ükski eksportiv tootja.

| (25) | Komisjon käsitles taotlejalt 13. aprilli 2018. aasta teate kohta saadud märkusi oma teises, 3. juuli 2018. aasta teates, mis käsitles normaalväärtuse kindlaksmääramise allikaid (edaspidi „3. juuli 2018. aasta teade“) (9). Komisjon esitas ka tootmistegurite loetelu ning leidis, et selles etapis oli vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele kõige sobivam võrdlusriik Mehhiko. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Komisjon sai märkusi vaid taotlejalt. Neid märkusi käsitletakse käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon käsitles taotlejalt 13. aprilli 2018. aasta teate kohta saadud märkusi oma teises, 3. juuli 2018. aasta teates, mis käsitles normaalväärtuse kindlaksmääramise allikaid (edaspidi „3. juuli 2018. aasta teade“) (9). Komisjon esitas ka tootmistegurite loetelu ning leidis, et selles etapis oli vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele kõige sobivam võrdlusriik Mehhiko. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Komisjon sai märkusi vaid taotlejalt. Neid märkusi käsitletakse käesolevas määruses.

9

1.3.6.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (26) | 22. veebruaril 2019 avaldas komisjon peamised faktid ja kaalutlused, mille alusel ta kavatses kehtestada dumpinguvastased tollimaksud (edaspidi „lõplik avalikustamine“). Kõigile huvitatud isikutele anti aega esitada avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(26)

22. veebruaril 2019 avaldas komisjon peamised faktid ja kaalutlused, mille alusel ta kavatses kehtestada dumpinguvastased tollimaksud (edaspidi „lõplik avalikustamine“). Kõigile huvitatud isikutele anti aega esitada avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (27) | Ükski huvitatud isik ei esitanud lõpliku avalikustamise kohta märkusi. |
| --- | --- |

(27)

Ükski huvitatud isik ei esitanud lõpliku avalikustamise kohta märkusi.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (28) | Käesolevas aegumise läbivaatamises on vaatluse all sama toode, mida käsitleti esialgses uurimises, st teatavad Hiinast pärit orgaanilise kattega terastooted (st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, välja arvatud tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem) ning välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091) (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas aegumise läbivaatamises on vaatluse all sama toode, mida käsitleti esialgses uurimises, st teatavad Hiinast pärit orgaanilise kattega terastooted (st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, välja arvatud tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem) ning välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091) (edaspidi „vaatlusalune toode“).

sandwich

| (29) | Vaatlusalune toode saadakse terasest lehtvaltstoodete katmisel orgaanilise kattega. Orgaaniline kate kaitseb terastooteid ning parandab nende esteetilisi ja funktsionaalseid omadusi. |
| --- | --- |

(29)

Vaatlusalune toode saadakse terasest lehtvaltstoodete katmisel orgaanilise kattega. Orgaaniline kate kaitseb terastooteid ning parandab nende esteetilisi ja funktsionaalseid omadusi.

| (30) | Orgaanilise kattega terastooteid kasutatakse peamiselt ehitussektoris ja ehituses kasutatavate toodete täiendaval töötlemisel. Muud kasutusvaldkonnad on seotud kodumasinatega. |
| --- | --- |

(30)

Orgaanilise kattega terastooteid kasutatakse peamiselt ehitussektoris ja ehituses kasutatavate toodete täiendaval töötlemisel. Muud kasutusvaldkonnad on seotud kodumasinatega.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (31) | Ükski huvitatud isik samasuguse toote kohta märkusi ei esitanud. Seega, nagu leiti esialgses uurimises, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et tootel, mida toodetakse ja müüakse Hiina ja võrdlusriigist Mehhiko siseturul, ning tootel, mida liidu tootjad toodavad ja müüvad liidus, on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(31)

Ükski huvitatud isik samasuguse toote kohta märkusi ei esitanud. Seega, nagu leiti esialgses uurimises, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et tootel, mida toodetakse ja müüakse Hiina ja võrdlusriigist Mehhiko siseturul, ning tootel, mida liidu tootjad toodavad ja müüvad liidus, on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (32) | Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRV-st pärit dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRV-st pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

| (33) | Nagu põhjenduses 15 on märgitud, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Eksportivad tootjad ei vastanud küsimustikule ega esitanud andmeid ekspordihindade ja -kulude, omamaiste hindade ja kulude, tootmisvõimsuse, tootmise, investeeringute jms kohta. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ja eksportivad tootjad märkusi toimikus sisalduvate tõendite kohta, sh komisjoni talituste töödokumendi kohta, mis käsitleb kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus kindlaks tehtud olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses (10) (edaspidi „aruanne“), ning taotleja esitatud täiendavate tõendite kohta, mille kohaselt mõjutas neid hindu ja kulusid valitsuse jõuline sekkumine. Seega toetus komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 18 kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(33)

Nagu põhjenduses 15 on märgitud, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Eksportivad tootjad ei vastanud küsimustikule ega esitanud andmeid ekspordihindade ja -kulude, omamaiste hindade ja kulude, tootmisvõimsuse, tootmise, investeeringute jms kohta. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ja eksportivad tootjad märkusi toimikus sisalduvate tõendite kohta, sh komisjoni talituste töödokumendi kohta, mis käsitleb kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus kindlaks tehtud olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses (10) (edaspidi „aruanne“), ning taotleja esitatud täiendavate tõendite kohta, mille kohaselt mõjutas neid hindu ja kulusid valitsuse jõuline sekkumine. Seega toetus komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 18 kättesaadavatele faktidele.

10

| (34) | Komisjon teatas Hiina ametiasutustele ja põhjenduses 14 nimetatud kolmandale eksportivale tootjale alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon teatas Hiina ametiasutustele ja põhjenduses 14 nimetatud kolmandale eksportivale tootjale alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

| (35) | Seda arvesse võttes ja kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses ja huvitatud isikute esitatud teabel ning artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis olevatel statistilistel andmetel. |
| --- | --- |

(35)

Seda arvesse võttes ja kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses ja huvitatud isikute esitatud teabel ning artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis olevatel statistilistel andmetel.

3.2.   Dumpinguhinnaga impordi jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpinguhinnaga impordi jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (36) | Artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduvate statistiliste andmete kohaselt imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast liitu väike kogus orgaanilise kattega terastooteid – 6 338 tonni, mis moodustas 0,1 % liidu kogutarbimisest. Samas imporditi orgaanilise kattega terastooteid 16 liikmesriiki ning import oli hajutatud üle kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Seetõttu leidis komisjon, et tegelik import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, ning uuris seega, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või mitte. |
| --- | --- |

(36)

Artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduvate statistiliste andmete kohaselt imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast liitu väike kogus orgaanilise kattega terastooteid – 6 338 tonni, mis moodustas 0,1 % liidu kogutarbimisest. Samas imporditi orgaanilise kattega terastooteid 16 liikmesriiki ning import oli hajutatud üle kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Seetõttu leidis komisjon, et tegelik import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, ning uuris seega, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või mitte.

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (37) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(37)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (38) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Nagu on allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ja Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(38)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Nagu on allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ja Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.2.2.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

3.2.2.1.   Sissejuhatus

| (39) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:






  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(39)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“. |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

| (40) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“. |
| --- | --- |

(40)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

| (41) | Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Sellega seoses koostas komisjon aruande, mis kinnitas valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis. Taotlus sisaldas ka aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid. |
| --- | --- |

(41)

Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Sellega seoses koostas komisjon aruande, mis kinnitas valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis. Taotlus sisaldas ka aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid.

| (42) | Taotluse punktis 71 ja 18. lisas viitas taotleja Ameerika Ühendriikide (USA) kaubandusministeeriumi dokumendile (11). USA kaubandusministeeriumi sõnul on terasesektor liigitatud „põhiliste ja tähtsaimate tootmisharude hulka“, mille üle riik peab „säilitama suhteliselt tugeva kontrolli“. USA kaubandusministeeriumi dokumendis viidatakse „SASACi dokumendile“, (12) milles jagatakse majandussektorid kolme kategooriasse ja nendega seotud alamkategooriatesse vastavalt valitsuse kontrolli tunnetatud vajadusele, nimelt: 1) strateegilised tootmisharud, mis „mõjutavad riigi julgeolekut ja on majanduse alustalaks“ ning mille üle riik peab „säilitama absoluutse kontrolli“; 2) „põhilised ja tähtsaimad tootmisharud“, mille üle riik peab „säilitama suhteliselt tugeva kontrolli“; ja 3) muud tootmisharud, mille üle riik peab „säilitama mõjuvõimu“. Samuti seatakse SASACi dokumendis üldine eesmärk moodustada 2010. aastaks rühm olulisi põhiettevõtjaid, kelle mõju on üsna tugev ja kes juhivad tootmisharu arendamist, mis tähendab tugeva aluse loomist naftakeemia-, telekommunikatsiooni-, elektri-, transpordi- ja ehitussektori oluliste põhiettevõtjate arendamiseks, et neist saaks kogu maailmas tippettevõtjad, ning auto- ja masinatööstuse ja IT valdkonna oluliste põhiettevõtjate arendamiseks, et neist saaks kogu maailmas tippettevõtjad. |
| --- | --- |

(42)

Taotluse punktis 71 ja 18. lisas viitas taotleja Ameerika Ühendriikide (USA) kaubandusministeeriumi dokumendile (11). USA kaubandusministeeriumi sõnul on terasesektor liigitatud „põhiliste ja tähtsaimate tootmisharude hulka“, mille üle riik peab „säilitama suhteliselt tugeva kontrolli“. USA kaubandusministeeriumi dokumendis viidatakse „SASACi dokumendile“, (12) milles jagatakse majandussektorid kolme kategooriasse ja nendega seotud alamkategooriatesse vastavalt valitsuse kontrolli tunnetatud vajadusele, nimelt: 1) strateegilised tootmisharud, mis „mõjutavad riigi julgeolekut ja on majanduse alustalaks“ ning mille üle riik peab „säilitama absoluutse kontrolli“; 2) „põhilised ja tähtsaimad tootmisharud“, mille üle riik peab „säilitama suhteliselt tugeva kontrolli“; ja 3) muud tootmisharud, mille üle riik peab „säilitama mõjuvõimu“. Samuti seatakse SASACi dokumendis üldine eesmärk moodustada 2010. aastaks rühm olulisi põhiettevõtjaid, kelle mõju on üsna tugev ja kes juhivad tootmisharu arendamist, mis tähendab tugeva aluse loomist naftakeemia-, telekommunikatsiooni-, elektri-, transpordi- ja ehitussektori oluliste põhiettevõtjate arendamiseks, et neist saaks kogu maailmas tippettevõtjad, ning auto- ja masinatööstuse ja IT valdkonna oluliste põhiettevõtjate arendamiseks, et neist saaks kogu maailmas tippettevõtjad.

11

12

| (43) | Seoses ümbervaltsitud toodete tootmiseks vajaliku kuum- ja külmvaltsterase tootmise kuludega viitas taotleja eelmistele ELi määrustele, millega kehtestati tasakaalustavad tollimaksud (13) ning milles komisjon tegi kindlaks, et nii külm- kui ka kuumvaltsitud lehttooteid subsideeriti. Taotleja sõnul olid selle tulemuseks lõpptoodete kunstlikult madalad hinnad. Lisaks tsiteeris taotleja THINK!DESK'i aruannet (14) ning väitis, et ka selles aruandes esitati tõendid selle kohta, et paljudel Hiina tootjatel võimaldati pakkuda Hiina turul kuumvaltsitud lehttooteid moonutatud hindadega. |
| --- | --- |

(43)

Seoses ümbervaltsitud toodete tootmiseks vajaliku kuum- ja külmvaltsterase tootmise kuludega viitas taotleja eelmistele ELi määrustele, millega kehtestati tasakaalustavad tollimaksud (13) ning milles komisjon tegi kindlaks, et nii külm- kui ka kuumvaltsitud lehttooteid subsideeriti. Taotleja sõnul olid selle tulemuseks lõpptoodete kunstlikult madalad hinnad. Lisaks tsiteeris taotleja THINK!DESK'i aruannet (14) ning väitis, et ka selles aruandes esitati tõendid selle kohta, et paljudel Hiina tootjatel võimaldati pakkuda Hiina turul kuumvaltsitud lehttooteid moonutatud hindadega.

13

14

| (44) | Kõigele lisaks väitis taotleja, et Global Plattsi andmetel (15) on kuum- ja külmvaltsterase praegused hinnad Hiina siseturul ikka veel rahvusvahelistest hindadest madalamad. |
| --- | --- |

(44)

Kõigele lisaks väitis taotleja, et Global Plattsi andmetel (15) on kuum- ja külmvaltsterase praegused hinnad Hiina siseturul ikka veel rahvusvahelistest hindadest madalamad.

15

| (45) | Seoses tsingiga ning riigi omandis olevate ettevõtete domineerimisega mäetööstuses esitasid taotlejad lisaks aruandes sisalduvatele tõenditele ka tõendid selle kohta, et praegu kehtib Hiinas tsingile 30 % suurune ekspordimaks (vt taotluse punktid 87–89 ning 18. lisa). |
| --- | --- |

(45)

Seoses tsingiga ning riigi omandis olevate ettevõtete domineerimisega mäetööstuses esitasid taotlejad lisaks aruandes sisalduvatele tõenditele ka tõendid selle kohta, et praegu kehtib Hiinas tsingile 30 % suurune ekspordimaks (vt taotluse punktid 87–89 ning 18. lisa).

| (46) | Peale selle väitis taotleja, et keemiliste komponentide turul esinevad olulised moonutused, mis omakorda põhjustab olulisi moonutusi orgaanilise kattega terastoodete tootmises kasutatavate värvide ja muude keemiliste pinnakattetoodete turul. Ta tugines aruandes sisalduvatele tõenditele (aruande 16. peatükk „Keemiasektor“). Eelkõige on aruandes Hiina keemiaettevõtete ühenduse andmetele tuginedes märgitud, et Hiina suurimad keemiaettevõtted (2015. aasta müügitulude alusel), sealhulgas kümnest suurimast keemiaettevõttest kaheksa, on riigile kuuluvad ettevõtted (16). Lisaks viitas taotleja taotluse 18. lisas esitatud KMPG aruandele, mille kohaselt on kümme Hiina suurimat keemiaettevõtet riigi omandis. |
| --- | --- |

(46)

Peale selle väitis taotleja, et keemiliste komponentide turul esinevad olulised moonutused, mis omakorda põhjustab olulisi moonutusi orgaanilise kattega terastoodete tootmises kasutatavate värvide ja muude keemiliste pinnakattetoodete turul. Ta tugines aruandes sisalduvatele tõenditele (aruande 16. peatükk „Keemiasektor“). Eelkõige on aruandes Hiina keemiaettevõtete ühenduse andmetele tuginedes märgitud, et Hiina suurimad keemiaettevõtted (2015. aasta müügitulude alusel), sealhulgas kümnest suurimast keemiaettevõttest kaheksa, on riigile kuuluvad ettevõtted (16). Lisaks viitas taotleja taotluse 18. lisas esitatud KMPG aruandele, mille kohaselt on kümme Hiina suurimat keemiaettevõtet riigi omandis.

16

| (47) | Seoses elektrienergiaga väitis taotleja lisaks aruandele viitamisele, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad ostavad elektrit soodushindadega (17) ning et ettevõtja Chongquing Wanda Steel Strip maksis väidetavalt elektrienergia eest madalamat hinda kui tavaliselt suurte tööstusettevõtete suhtes kohaldatav hind (18). Kõigele lisaks esitas taotleja avalikult kättesaadava teabe, mille kohaselt Shougang Group ja Inner Mongolia Baotou Steel Union on ostnud elektrit subsideeritud hindadega (19). |
| --- | --- |

(47)

Seoses elektrienergiaga väitis taotleja lisaks aruandele viitamisele, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad ostavad elektrit soodushindadega (17) ning et ettevõtja Chongquing Wanda Steel Strip maksis väidetavalt elektrienergia eest madalamat hinda kui tavaliselt suurte tööstusettevõtete suhtes kohaldatav hind (18). Kõigele lisaks esitas taotleja avalikult kättesaadava teabe, mille kohaselt Shougang Group ja Inner Mongolia Baotou Steel Union on ostnud elektrit subsideeritud hindadega (19).

17

18

19

| (48) | Seoses sooduslaenude ja muu rahalise toetusega viitas taotleja lisaks aruandele ka hiljutisele pressiteatele, milles väidetakse, et õigusaktide muudatused 2017. aastal on veelgi tugevdanud Hiina valitsuse kontrolli kohalike pankade üle (20). Taotleja tsiteeris ka USA kaubandusministeeriumi järeldusi, mille kohaselt on sektor „endiselt tugevalt moonutatud nii riski hinnastamise kui ka vahendite eraldamise seisukohast. Lisaks viitab [...] intressimäärade dünaamika analüüs sellele, et intressimäärad on ikka veel tihedalt seotud valitsuse avaldatud „viitemääradega“ ning ei ole seega turupõhised. Leebed eelarvepiirangud, reaalturuväärtusele mittevastav hinnakujundus, kaudsed valitsuse tagatised ja valitsuse poliitilised suunised moonutavad otseselt või kaudselt ametlikku pangandussektorit, pankadevahelist turgu, võlakirjaturgu ja varipangandust. Need moonutused võivad olla otseselt seotud riigi osaluse ja kontrolliga ning riigi kõikjale ulatuva ja sekkuva rolliga Hiina finantssüsteemis“ (21). |
| --- | --- |

(48)

Seoses sooduslaenude ja muu rahalise toetusega viitas taotleja lisaks aruandele ka hiljutisele pressiteatele, milles väidetakse, et õigusaktide muudatused 2017. aastal on veelgi tugevdanud Hiina valitsuse kontrolli kohalike pankade üle (20). Taotleja tsiteeris ka USA kaubandusministeeriumi järeldusi, mille kohaselt on sektor „endiselt tugevalt moonutatud nii riski hinnastamise kui ka vahendite eraldamise seisukohast. Lisaks viitab [...] intressimäärade dünaamika analüüs sellele, et intressimäärad on ikka veel tihedalt seotud valitsuse avaldatud „viitemääradega“ ning ei ole seega turupõhised. Leebed eelarvepiirangud, reaalturuväärtusele mittevastav hinnakujundus, kaudsed valitsuse tagatised ja valitsuse poliitilised suunised moonutavad otseselt või kaudselt ametlikku pangandussektorit, pankadevahelist turgu, võlakirjaturgu ja varipangandust. Need moonutused võivad olla otseselt seotud riigi osaluse ja kontrolliga ning riigi kõikjale ulatuva ja sekkuva rolliga Hiina finantssüsteemis“ (21).

20

21

| (49) | Taotleja tuletab meelde, et komisjon tegi oma eelmises uurimises kindlaks, et suured orgaanilise kattega terastoodete tootjad said subsiidiume sooduslaenude, võla omakapitali vastu vahetamise ja paigutustena omakapitali ning Hiina valitsusele kui põhiaktsionärile dividendide maksmisest vabastuse kujul (22). Lisaks tegi taotleja aastaaruannete alusel kindlaks mitu orgaanilise kattega terastoodete tootjat, kellele on antud sooduslaene (23). |
| --- | --- |

(49)

Taotleja tuletab meelde, et komisjon tegi oma eelmises uurimises kindlaks, et suured orgaanilise kattega terastoodete tootjad said subsiidiume sooduslaenude, võla omakapitali vastu vahetamise ja paigutustena omakapitali ning Hiina valitsusele kui põhiaktsionärile dividendide maksmisest vabastuse kujul (22). Lisaks tegi taotleja aastaaruannete alusel kindlaks mitu orgaanilise kattega terastoodete tootjat, kellele on antud sooduslaene (23).

22

23

| (50) | Taotleja tsiteeris ka THINK!DESK'i aruannet, milles on nimetatud vähemalt kuus orgaanilise kattega terastoodete tootjat, kes said aastatel 2016–2017 kasu valitsuse toetusmeetmetest finantsvõimenduse vähendamise ja võlgade omakapitali vastu vahetamise kujul Hiina terasetööstuses. THINK!DESK tegi kindlaks, et need meetmed kujutasid endast subsiidiume (24). |
| --- | --- |

(50)

Taotleja tsiteeris ka THINK!DESK'i aruannet, milles on nimetatud vähemalt kuus orgaanilise kattega terastoodete tootjat, kes said aastatel 2016–2017 kasu valitsuse toetusmeetmetest finantsvõimenduse vähendamise ja võlgade omakapitali vastu vahetamise kujul Hiina terasetööstuses. THINK!DESK tegi kindlaks, et need meetmed kujutasid endast subsiidiume (24).

24

| (51) | Taotluses nimetati mitut väidetavat rahalise toetuse ja Hiina leebete keskkonnanõuete kujul esinevat täiendavat moonutust, millele on tähelepanu juhitud juba aruandes. Taotleja viitas eelkõige komisjoni varasematele järeldustele, mis puudutasid mitmesuguseid otsestest maksudest vabastamise ja nende vähendamise kavasid, millega kunstlikult vähendati teraseettevõtete maksustatavat tulu, kaudsete maksude (käibemaks) ja imporditariifide kavasid ning mitmesuguseid (sihtotstarbelisi) toetuskavasid (25). Peale selle väitis taotleja, et need kavad on ikka veel käimas ja kasutuses. |
| --- | --- |

(51)

Taotluses nimetati mitut väidetavat rahalise toetuse ja Hiina leebete keskkonnanõuete kujul esinevat täiendavat moonutust, millele on tähelepanu juhitud juba aruandes. Taotleja viitas eelkõige komisjoni varasematele järeldustele, mis puudutasid mitmesuguseid otsestest maksudest vabastamise ja nende vähendamise kavasid, millega kunstlikult vähendati teraseettevõtete maksustatavat tulu, kaudsete maksude (käibemaks) ja imporditariifide kavasid ning mitmesuguseid (sihtotstarbelisi) toetuskavasid (25). Peale selle väitis taotleja, et need kavad on ikka veel käimas ja kasutuses.

25

| (52) | Seoses keskkonnanõuetega tsiteeris taotleja taotluse 18. lisas esitatud OECD aruannet, (26) mis väidetavalt tõendab, et Hiina valitsus pakub terasetootjatele kaudset toetust, jättes tagamata peamiste keskkonnanõuete täitmise, erinevalt liidu tootjatest, kelle suhtes kohaldatakse palju rangemaid keskkonnanõudeid, võttes eelkõige arvesse seda, et hiljuti keelati REACH-määrusega kromaatide kasutamine orgaanilise kattega terastoodete töötlemiseelses etapis (seda käsitletakse ka taotluse punktides 12–16). |
| --- | --- |

(52)

Seoses keskkonnanõuetega tsiteeris taotleja taotluse 18. lisas esitatud OECD aruannet, (26) mis väidetavalt tõendab, et Hiina valitsus pakub terasetootjatele kaudset toetust, jättes tagamata peamiste keskkonnanõuete täitmise, erinevalt liidu tootjatest, kelle suhtes kohaldatakse palju rangemaid keskkonnanõudeid, võttes eelkõige arvesse seda, et hiljuti keelati REACH-määrusega kromaatide kasutamine orgaanilise kattega terastoodete töötlemiseelses etapis (seda käsitletakse ka taotluse punktides 12–16).

26

| (53) | Komisjon uurib, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon teeb seda ka tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis uuritakse valitsuse olulist sekkumist majandusse üldiselt ning ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega. Nagu põhjendustes 16–20 on selgitatud, ei esitanud ei Hiina valitsus ega eksportivad tootjad märkusi ega tõendeid, mis toetaksid toimikus, sealhulgas aruandes esitatud tõendeid ning taotleja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesolevas juhtumis või lükkaksid need ümber. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon uurib, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon teeb seda ka tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis uuritakse valitsuse olulist sekkumist majandusse üldiselt ning ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega. Nagu põhjendustes 16–20 on selgitatud, ei esitanud ei Hiina valitsus ega eksportivad tootjad märkusi ega tõendeid, mis toetaksid toimikus, sealhulgas aruandes esitatud tõendeid ning taotleja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesolevas juhtumis või lükkaksid need ümber.

3.2.2.2.   HRV omamaiseid hindu ja kulusid mõjutavad olulised moonutused: üldine majanduslik olukord

| (54) | Hiina majandussüsteemi alus – nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioon – on vastuolus turujõudude vaba toimimise kontseptsiooniga. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning sellel põhineb Hiina majanduse juhtimine. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omandis olevat majandust peetakse „riigi majanduse juhtivaks jõuks“ ning riigile on antud volitused „tagada selle tugevdamine ja kasv“ (27). Seetõttu Hiina majanduse üldine ülesehitus mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ning seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Parim näide on Hiina asjaõigus: selles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (28). |
| --- | --- |

(54)

Hiina majandussüsteemi alus – nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioon – on vastuolus turujõudude vaba toimimise kontseptsiooniga. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning sellel põhineb Hiina majanduse juhtimine. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omandis olevat majandust peetakse „riigi majanduse juhtivaks jõuks“ ning riigile on antud volitused „tagada selle tugevdamine ja kasv“ (27). Seetõttu Hiina majanduse üldine ülesehitus mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ning seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Parim näide on Hiina asjaõigus: selles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (28).

27

28

| (55) | Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina asjaomaste õigusaktide kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitas põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause järele: „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ lisati uus teine lause, milles on sätestatud: „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll.“ (29). See näitab, et HKP-l on Hiina majandussüsteemi üle vaieldamatu ja üha suurenev kontroll. Selline kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub palju kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(55)

Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina asjaomaste õigusaktide kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitas põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause järele: „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ lisati uus teine lause, milles on sätestatud: „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll.“ (29). See näitab, et HKP-l on Hiina majandussüsteemi üle vaieldamatu ja üha suurenev kontroll. Selline kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub palju kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

29

| (56) | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat oma eesmärkide täitmiseks, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul valdavaid majandustingimusi (30). Hiina võimud kasutavad majandusse sekkumiseks väga mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteem, finantssüsteem ning reguleeriva keskkonna eri aspektid. |
| --- | --- |

(56)

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat oma eesmärkide täitmiseks, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul valdavaid majandustingimusi (30). Hiina võimud kasutavad majandusse sekkumiseks väga mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteem, finantssüsteem ning reguleeriva keskkonna eri aspektid.

30

| (57) | Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse planeerimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Nende kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üsna üksikasjalikud, samal ajal kui riiklikes kavades määratakse kindlaks mõnevõrra üldisemad eesmärgid. Kavades fikseeritakse ka vahendid asjaomaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad ikka veel täpseid toodangueesmärke, mis oli eelmiste planeerimistsüklite puhul tavaline. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja üksikud tööstussektorid ja/või projektid ja seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii era- kui ka riigi omandis olevad ettevõtjad peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga loodud tegelike oludega. Seda mitte üksnes kavade ametlikult siduva laadi tõttu. Oluline on, et Hiina kõikide valitsustasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad asjakohaselt neile antud volitusi, sundides ettevõtjaid järgima kavades sätestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.2.5 allpool) (31). |
| --- | --- |

(57)

Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse planeerimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Nende kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üsna üksikasjalikud, samal ajal kui riiklikes kavades määratakse kindlaks mõnevõrra üldisemad eesmärgid. Kavades fikseeritakse ka vahendid asjaomaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad ikka veel täpseid toodangueesmärke, mis oli eelmiste planeerimistsüklite puhul tavaline. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja üksikud tööstussektorid ja/või projektid ja seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii era- kui ka riigi omandis olevad ettevõtjad peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga loodud tegelike oludega. Seda mitte üksnes kavade ametlikult siduva laadi tõttu. Oluline on, et Hiina kõikide valitsustasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad asjakohaselt neile antud volitusi, sundides ettevõtjaid järgima kavades sätestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.2.5 allpool) (31).

31

| (58) | Teiseks, rahaliste vahendite eraldamise tasandil domineerivad Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Oma laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.2.8 allpool) (32). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, näiteks aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Kuigi need ei ole nii tähtsad kui pangandussektor, on need finantssektori osad institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (33). |
| --- | --- |

(58)

Teiseks, rahaliste vahendite eraldamise tasandil domineerivad Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Oma laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.2.8 allpool) (32). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, näiteks aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Kuigi need ei ole nii tähtsad kui pangandussektor, on need finantssektori osad institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (33).

32

33

| (59) | Kolmandaks, reguleeriva keskkonna tasandil sekkub riik majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju sageli poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu otsuseid tegevatel organitel on ulatuslik kaalutlusõigus (34). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erainvesteeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (35). |
| --- | --- |

(59)

Kolmandaks, reguleeriva keskkonna tasandil sekkub riik majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju sageli poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu otsuseid tegevatel organitel on ulatuslik kaalutlusõigus (34). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erainvesteeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (35).

34

35

| (60) | Kokkuvõtlikult põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhilistel aksioomidel, mis näevad ette mitmekujulise riigipoolse sekkumise ja soodustavad seda. Selline oluline valitsusepoolne sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (36). |
| --- | --- |

(60)

Kokkuvõtlikult põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhilistel aksioomidel, mis näevad ette mitmekujulise riigipoolse sekkumise ja soodustavad seda. Selline oluline valitsusepoolne sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (36).

36

3.2.2.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

| (61) | Võttes arvesse riigi sekkumist ja riigiomandi domineerimist Hiina majandusmudelis, esindavad riigile kuuluvad ettevõtted olulist osa Hiina majandusest. Valitsus ja HKP säilitavad struktuurid, mis tagavad nende jätkuva mõju riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riigipartei mitte ainult ei formuleeri üldist majanduspoliitikat ega teosta aktiivselt järelevalvet selle rakendamise üle üksikute riigile kuuluvate ettevõtete poolt, vaid ka teostab oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt punkt 3.2.2.4) ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega (37). Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis tähendab mitmeid majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitset konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu asjaomastele sisenditele, sealhulgas rahalistele vahenditele (38). |
| --- | --- |

(61)

Võttes arvesse riigi sekkumist ja riigiomandi domineerimist Hiina majandusmudelis, esindavad riigile kuuluvad ettevõtted olulist osa Hiina majandusest. Valitsus ja HKP säilitavad struktuurid, mis tagavad nende jätkuva mõju riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riigipartei mitte ainult ei formuleeri üldist majanduspoliitikat ega teosta aktiivselt järelevalvet selle rakendamise üle üksikute riigile kuuluvate ettevõtete poolt, vaid ka teostab oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt punkt 3.2.2.4) ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega (37). Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis tähendab mitmeid majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitset konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu asjaomastele sisenditele, sealhulgas rahalistele vahenditele (38).

37

38

| (62) | Konkreetselt terasesektoris on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomandis olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigi omandis olevad ettevõtted (39). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, kavatseb Hiina valitsus 2025. aastaks koondada 60–70 % raua- ja terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (40). Selline koondamine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (41). |
| --- | --- |

(62)

Konkreetselt terasesektoris on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomandis olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigi omandis olevad ettevõtted (39). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, kavatseb Hiina valitsus 2025. aastaks koondada 60–70 % raua- ja terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (40). Selline koondamine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (41).

39

40

41

| (63) | Kuna terasetööstuses on valitsuse sekkumine kõige tugevam ja riigile kuuluvate ettevõtete osakaal kõige suurem, ei saa isegi eraomandis olevad terasetootjad tegutseda turutingimustel. Terasesektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud allpool punktis 3.2.2.5. |
| --- | --- |

(63)

Kuna terasetööstuses on valitsuse sekkumine kõige tugevam ja riigile kuuluvate ettevõtete osakaal kõige suurem, ei saa isegi eraomandis olevad terasetootjad tegutseda turutingimustel. Terasesektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud allpool punktis 3.2.2.5.

| (64) | Riigi kontroll ja sekkumine orgaanilise kattega terastoodete sektoris on sätestatud kirjeldatud üldises raamistikus. Paljud suured orgaanilise kattega terastoodete tootjad on riigi omandis. Olemasolevad tõendid viitavad sellele, et HRV orgaanilise kattega terastoodete tootjad on Hiina valitsuse omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all ega tegutse seetõttu kooskõlas turupõhimõtetega (42). |
| --- | --- |

(64)

Riigi kontroll ja sekkumine orgaanilise kattega terastoodete sektoris on sätestatud kirjeldatud üldises raamistikus. Paljud suured orgaanilise kattega terastoodete tootjad on riigi omandis. Olemasolevad tõendid viitavad sellele, et HRV orgaanilise kattega terastoodete tootjad on Hiina valitsuse omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all ega tegutse seetõttu kooskõlas turupõhimõtetega (42).

42

3.2.2.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (65) | Lisaks majanduse kontrollimisele riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina riik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatusega ettevõtetes. Kuigi Hiina õigusaktidega ettenähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete tippjuhte võib käsitada vastava omandiõigusena, (43) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üheks kanaliks, mille kaudu riik saab mõjutada ärialaseid otsuseid. Hiina äriseaduse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Tundub, et minevikus seda nõuet alati ei järgitud või selle täitmist rangelt ei tagatud. Hiljemalt alates 2016. aastast on HKP poliitiliste põhimõtete kohaselt tugevdanud kontrolli riigile kuuluvate ettevõtete ärialaste otsuste üle. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraäriühingutele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (44). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraäriühingust ning suureneb surve anda HKP organisatsioonile viimane sõna ärialaste otsuste vastuvõtmisel asjaomases äriühingus (45). Need eeskirjad kehtivad Hiina majanduses üldiselt, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete tootjate ja neile tootmissisendi tarnijate suhtes. |
| --- | --- |

(65)

Lisaks majanduse kontrollimisele riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina riik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatusega ettevõtetes. Kuigi Hiina õigusaktidega ettenähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete tippjuhte võib käsitada vastava omandiõigusena, (43) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üheks kanaliks, mille kaudu riik saab mõjutada ärialaseid otsuseid. Hiina äriseaduse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Tundub, et minevikus seda nõuet alati ei järgitud või selle täitmist rangelt ei tagatud. Hiljemalt alates 2016. aastast on HKP poliitiliste põhimõtete kohaselt tugevdanud kontrolli riigile kuuluvate ettevõtete ärialaste otsuste üle. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraäriühingutele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (44). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraäriühingust ning suureneb surve anda HKP organisatsioonile viimane sõna ärialaste otsuste vastuvõtmisel asjaomases äriühingus (45). Need eeskirjad kehtivad Hiina majanduses üldiselt, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete tootjate ja neile tootmissisendi tarnijate suhtes.

43

44

45

| (66) | Eelkõige terasesektoris (sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega ja peamiste sisendite tarnijatega) on paljud suured terasetootjad (sh orgaanilise kattega terastoodete tootjad) riigi omandis. Mõnda neist on eraldi nimetatud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kavas aastateks 2016–2020 (46) näitena 12. viisaastaku saavutuste kohta (näiteks Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel jne). Riigi omandis olevate orgaanilise kattega terastoodete tootjate avalikes dokumentides on mõnikord rõhutatud seost Hiina riigiga. Näiteks Baoshan Iron & Steel (ehk Baosteel) kinnitas oma 2016. aasta poolaastaaruandes, et „[e]ttevõte kohustub järgima piirkondlikku 13. viisaastakuplaani ning on saavutanud kohalike omavalitsustega üksmeele ressursside jagamise, linnatööstuste ühendamise ja ökoloogilise keskkonna loomise küsimustes“ (47). Hiljutises teatavaid Hiinast pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas subsiidiumivastases uurimises (48) tegi komisjon kindlaks, et kolm neljast valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernist olid riigi omandis olevad ettevõtted. Kõigis kolmes kontsernis oli juhatuse esimees või president ka kontserni HKP organisatsiooni parteikomitee sekretär. |
| --- | --- |

(66)

Eelkõige terasesektoris (sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega ja peamiste sisendite tarnijatega) on paljud suured terasetootjad (sh orgaanilise kattega terastoodete tootjad) riigi omandis. Mõnda neist on eraldi nimetatud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kavas aastateks 2016–2020 (46) näitena 12. viisaastaku saavutuste kohta (näiteks Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel jne). Riigi omandis olevate orgaanilise kattega terastoodete tootjate avalikes dokumentides on mõnikord rõhutatud seost Hiina riigiga. Näiteks Baoshan Iron & Steel (ehk Baosteel) kinnitas oma 2016. aasta poolaastaaruandes, et „[e]ttevõte kohustub järgima piirkondlikku 13. viisaastakuplaani ning on saavutanud kohalike omavalitsustega üksmeele ressursside jagamise, linnatööstuste ühendamise ja ökoloogilise keskkonna loomise küsimustes“ (47). Hiljutises teatavaid Hiinast pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas subsiidiumivastases uurimises (48) tegi komisjon kindlaks, et kolm neljast valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernist olid riigi omandis olevad ettevõtted. Kõigis kolmes kontsernis oli juhatuse esimees või president ka kontserni HKP organisatsiooni parteikomitee sekretär.

46

47

48

| (67) | Riigi esindatusel finantsturgudel (vt ka allpool punkt 3.2.2.8) ning tooraine ja ka sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu moonutav mõju (49). Seega võimaldab riigi esindatus Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid terase- ja muude sektorite (näiteks finants- ja sisendisektori) ettevõtetes, sealhulgas riigile kuuluvates ettevõtetes. |
| --- | --- |

(67)

Riigi esindatusel finantsturgudel (vt ka allpool punkt 3.2.2.8) ning tooraine ja ka sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu moonutav mõju (49). Seega võimaldab riigi esindatus Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid terase- ja muude sektorite (näiteks finants- ja sisendisektori) ettevõtetes, sealhulgas riigile kuuluvates ettevõtetes.

49

3.2.2.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (68) | Hiina majanduse juhtimine põhineb olulisel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Vastavad kavad on kehtestatud kõikidel valitsustasanditel ja need hõlmavad praktiliselt kõiki majandussektoreid; kavades sätestatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad, kuidas neid kavasid asjaomasel madalamal valitsustasandil rakendatakse. Üldiselt suunatakse Hiina planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muul viisil tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (50). |
| --- | --- |

(68)

Hiina majanduse juhtimine põhineb olulisel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Vastavad kavad on kehtestatud kõikidel valitsustasanditel ja need hõlmavad praktiliselt kõiki majandussektoreid; kavades sätestatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad, kuidas neid kavasid asjaomasel madalamal valitsustasandil rakendatakse. Üldiselt suunatakse Hiina planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muul viisil tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (50).

50

| (69) | Hiina valitsus peab terasetööstust, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete kui suure väärtusega toodete tootmist, võtmetähtsusega tootmisharuks (51). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasetoodetele keskendunud kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas rõhutatakse, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (52). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (53). |
| --- | --- |

(69)

Hiina valitsus peab terasetööstust, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete kui suure väärtusega toodete tootmist, võtmetähtsusega tootmisharuks (51). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasetoodetele keskendunud kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas rõhutatakse, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (52). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (53).

51

52

53

| (70) | Majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaanis (54) nähakse ette suure väärtusega terastoodete tootjatele toetuse andmine (55). Samuti on see suunatud toote kvaliteedi, vastupidavuse ja usaldusväärsuse saavutamisele, toetades äriühinguid, kes kasutavad puhta terasetootmise, täppisvaltsimise ja kvaliteedi parandamise tehnoloogiaid (56). |
| --- | --- |

(70)

Majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaanis (54) nähakse ette suure väärtusega terastoodete tootjatele toetuse andmine (55). Samuti on see suunatud toote kvaliteedi, vastupidavuse ja usaldusväärsuse saavutamisele, toetades äriühinguid, kes kasutavad puhta terasetootmise, täppisvaltsimise ja kvaliteedi parandamise tehnoloogiaid (56).

54

55

56

| (71) | Suuniskataloogis struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (57) (edaspidi „kataloog“) loetletakse raua- ja terasesektorit soodustatud tootmisharudena. Kataloogis toetatakse eelkõige „tehnoloogiate arendamist ja kasutamist paremate omadustega ja kvaliteetsete täiustatud terastoodete tootmiseks, sealhulgas järgmiste toodete tootmiseks: autotööstuses kasutavad ülitugevad lehttooted tõmbetugevusega vähemalt 600 MPa, kõrgetasemeline toruteras nafta ja gaasi ülekandmiseks, ülitugevad laiad ja paksud terasplaadid laevadele, laevaehituses kasutatav teras, keskmise paksusega teras tõmbetugevusega vähemalt 420 MPa hoonete, sildade ja muude rajatiste ehitamiseks, teras kiirraudteede ja raskeveoraudteede ehitamiseks, madala rauakao väärtusega ja kõrge magnetilise induktsiooniga silikoonteras, korrosiooni- ja kulumiskindel teras, ressursisäästlik legeeritud roostevaba teras (uueaegne roostevaba ferriit-teras, ferriit-austeniitne roostevaba teras ja nitriiditud roostevaba teras), eriterasvardad ja traatvardad kõrgetasemeliste põhiosade (kõrgetasemelised tehnoloogilised ülekanderattad, poldid tugevusega 12,9 ja rohkem, ülitugevad vedrud ja pika tööeaga laagrid) ning kvaliteetsed eriterasest sepismaterjalid (muu hulgas tööriista- ja valuvormiteras, roostevaba teras ja teras seadmete valmistamiseks)“. Kataloogi kohaldamist kinnitas ka hiljutine teatavaid Hiinast pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttooteid käsitlev subsiidiumivastane uurimine (58). |
| --- | --- |

(71)

Suuniskataloogis struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (57) (edaspidi „kataloog“) loetletakse raua- ja terasesektorit soodustatud tootmisharudena. Kataloogis toetatakse eelkõige „tehnoloogiate arendamist ja kasutamist paremate omadustega ja kvaliteetsete täiustatud terastoodete tootmiseks, sealhulgas järgmiste toodete tootmiseks: autotööstuses kasutavad ülitugevad lehttooted tõmbetugevusega vähemalt 600 MPa, kõrgetasemeline toruteras nafta ja gaasi ülekandmiseks, ülitugevad laiad ja paksud terasplaadid laevadele, laevaehituses kasutatav teras, keskmise paksusega teras tõmbetugevusega vähemalt 420 MPa hoonete, sildade ja muude rajatiste ehitamiseks, teras kiirraudteede ja raskeveoraudteede ehitamiseks, madala rauakao väärtusega ja kõrge magnetilise induktsiooniga silikoonteras, korrosiooni- ja kulumiskindel teras, ressursisäästlik legeeritud roostevaba teras (uueaegne roostevaba ferriit-teras, ferriit-austeniitne roostevaba teras ja nitriiditud roostevaba teras), eriterasvardad ja traatvardad kõrgetasemeliste põhiosade (kõrgetasemelised tehnoloogilised ülekanderattad, poldid tugevusega 12,9 ja rohkem, ülitugevad vedrud ja pika tööeaga laagrid) ning kvaliteetsed eriterasest sepismaterjalid (muu hulgas tööriista- ja valuvormiteras, roostevaba teras ja teras seadmete valmistamiseks)“. Kataloogi kohaldamist kinnitas ka hiljutine teatavaid Hiinast pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttooteid käsitlev subsiidiumivastane uurimine (58).

57

58

| (72) | Lisaks suunab Hiina valitsus sektori arengut kooskõlas paljude asjaomaste poliitiliste vahendite ja suunistega, mis käsitlevad muu hulgas: turu ülesehitust ja ümberkorraldamist, tooraineid, (59) investeeringuid, tootmisvõimsuse kõrvaldamist, tootevalikut, ümberpaigutamist, moderniseerimist jne. Hiina valitsus juhib ja kontrollib nende ja muude vahendite abil praktiliselt kõiki sektori arendamise ja toimimise aspekte (60). Praegune ülemäärase tootmisvõimsuse probleem on väidetavalt kõige selgem näide Hiina valitsuse poliitika mõjust ja sellest tulenevatest moonutustest. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks suunab Hiina valitsus sektori arengut kooskõlas paljude asjaomaste poliitiliste vahendite ja suunistega, mis käsitlevad muu hulgas: turu ülesehitust ja ümberkorraldamist, tooraineid, (59) investeeringuid, tootmisvõimsuse kõrvaldamist, tootevalikut, ümberpaigutamist, moderniseerimist jne. Hiina valitsus juhib ja kontrollib nende ja muude vahendite abil praktiliselt kõiki sektori arendamise ja toimimise aspekte (60). Praegune ülemäärase tootmisvõimsuse probleem on väidetavalt kõige selgem näide Hiina valitsuse poliitika mõjust ja sellest tulenevatest moonutustest.

59

60

| (73) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, et sundida ettevõtjaid järgima avaliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete kui kvaliteetsete terastoodete tootmist ning nende tootmisel kasutatavate toorainete tarnimist. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist. |
| --- | --- |

(73)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, et sundida ettevõtjaid järgima avaliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete kui kvaliteetsete terastoodete tootmist ning nende tootmisel kasutatavate toorainete tarnimist. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist.

3.2.2.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (74) | Hiina pankrotisüsteem ei ole piisav, et saavutada selle peamised eesmärgid, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiseadus põhineb ametlikult samadel põhimõtetel nagu muude riikide asjaomased seadused, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes eriti väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (61). |
| --- | --- |

(74)

Hiina pankrotisüsteem ei ole piisav, et saavutada selle peamised eesmärgid, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiseadus põhineb ametlikult samadel põhimõtetel nagu muude riikide asjaomased seadused, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes eriti väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (61).

61

| (75) | Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (62). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maade eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste eraldamine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (63). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (64). |
| --- | --- |

(75)

Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (62). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maade eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste eraldamine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (63). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (64).

62

63

64

| (76) | Seetõttu ei näi Hiina pankrotiseadus ja asjaõigusseadus toimivat nõuetekohaselt, põhjustades moonutusi, mis on seotud maksejõuetute ettevõtete tegevuses hoidmise ning maade eraldamise ja omandamisega HRV-s. Olemasolevatele tõenditele tuginedes tundub, et need kaalutlused kehtivad täielikult nii terasesektori kui ka konkreetsemalt orgaanilise kattega terastoodete tootmise valdkonna puhul. Komisjon on eelkõige kindlaks teinud, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad (65) ning nende toormaterjali – kuumvaltsterase – tarnijad (66) on saanud kasu maakasutusõiguste andmisest piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(76)

Seetõttu ei näi Hiina pankrotiseadus ja asjaõigusseadus toimivat nõuetekohaselt, põhjustades moonutusi, mis on seotud maksejõuetute ettevõtete tegevuses hoidmise ning maade eraldamise ja omandamisega HRV-s. Olemasolevatele tõenditele tuginedes tundub, et need kaalutlused kehtivad täielikult nii terasesektori kui ka konkreetsemalt orgaanilise kattega terastoodete tootmise valdkonna puhul. Komisjon on eelkõige kindlaks teinud, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad (65) ning nende toormaterjali – kuumvaltsterase – tarnijad (66) on saanud kasu maakasutusõiguste andmisest piisavast väiksema tasu eest.

65

66

3.2.2.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (77) | Turupõhiste palkade süsteemi ei saa Hiinas täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitut peamist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad asutamisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (67). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (68). Lisaks piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustus ja muud soodustused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (69). Need asjaolud põhjustavad Hiinas palgakulude moonutusi. |
| --- | --- |

(77)

Turupõhiste palkade süsteemi ei saa Hiinas täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitut peamist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad asutamisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (67). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (68). Lisaks piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustus ja muud soodustused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (69). Need asjaolud põhjustavad Hiinas palgakulude moonutusi.

67

68

69

| (78) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et terasesektoris, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete tootmise sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused orgaanilise kattega terastoodete sektorit nii otseselt (asjaomast toodet tootes) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisendile, mida tarnivad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(78)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et terasesektoris, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete tootmise sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused orgaanilise kattega terastoodete sektorit nii otseselt (asjaomast toodet tootes) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisendile, mida tarnivad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse sama tööhõivesüsteemi).

3.2.2.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (79) | Hiina ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(79)

Hiina ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (80) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (70) ning need pangad lähtuvad raha pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik otstarbekus. Samamoodi kui riigi omandis olevad mittefinantsettevõtted ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP) (71) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud õiguslikku kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (72). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsateks sektoriteks peetavatesse sektoritesse (73). |
| --- | --- |

(80)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (70) ning need pangad lähtuvad raha pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik otstarbekus. Samamoodi kui riigi omandis olevad mittefinantsettevõtted ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP) (71) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud õiguslikku kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (72). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsateks sektoriteks peetavatesse sektoritesse (73).

70

71

72

73

| (81) | Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, nagu vajadust uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll. |
| --- | --- |

(81)

Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, nagu vajadust uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

| (82) | Lisaks on võlakirjade ja krediidireitingud sageli mitmesugustel põhjustel moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele. |
| --- | --- |

(82)

Lisaks on võlakirjade ja krediidireitingud sageli mitmesugustel põhjustel moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele.

| (83) | Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsateks sektoriteks peetavatesse sektoritesse (74). Seetõttu laenatakse pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja võtmetööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(83)

Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsateks sektoriteks peetavatesse sektoritesse (74). Seetõttu laenatakse pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja võtmetööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

74

| (84) | Teiseks hoitakse laenamise kulud kunstlikult väiksed, et stimuleerida investeeringute kasvu. Selle tulemusel kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(84)

Teiseks hoitakse laenamise kulud kunstlikult väiksed, et stimuleerida investeeringute kasvu. Selle tulemusel kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (85) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris liberaliseeriti nominaalne intressimäär, ei ole hinnamuutused tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Võrdlusmääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt suurenenud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(85)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris liberaliseeriti nominaalne intressimäär, ei ole hinnamuutused tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Võrdlusmääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt suurenenud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

| (86) | Laenude mahu üldine suurenemine Hiinas viitab sellele, et kapitali paigutamine muutub ebatõhusamaks, kusjuures pole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Selle tulemusena on halbade laenude maht viimastel aastatel kiiresti suurenenud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu), ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata. |
| --- | --- |

(86)

Laenude mahu üldine suurenemine Hiinas viitab sellele, et kapitali paigutamine muutub ebatõhusamaks, kusjuures pole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Selle tulemusena on halbade laenude maht viimastel aastatel kiiresti suurenenud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu), ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

| (87) | Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest, mõjutavad Hiina ärilaenude süsteemi sisuliselt olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjuseks on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

(87)

Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest, mõjutavad Hiina ärilaenude süsteemi sisuliselt olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjuseks on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

| (88) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et eespool kirjeldatud valitsusepoolset sekkumist finantssüsteemi terasesektoris, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete tootmise sektoris ei esine. Otse vastupidi, taotleja esitatud THINK!DESK'i aruandes märgitakse, et paljud Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad on saanud kasu finantsoperatsioonidest, mis ei vasta turutingimustele. Komisjon on ka kindlaks teinud, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad (75) ning nende toormaterjali, kuumvaltsterase tarnijad (76) on saanud kasu sooduslaenudest, mis kujutavad endast subsiidiume. Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(88)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et eespool kirjeldatud valitsusepoolset sekkumist finantssüsteemi terasesektoris, sealhulgas orgaanilise kattega terastoodete tootmise sektoris ei esine. Otse vastupidi, taotleja esitatud THINK!DESK'i aruandes märgitakse, et paljud Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad on saanud kasu finantsoperatsioonidest, mis ei vasta turutingimustele. Komisjon on ka kindlaks teinud, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad (75) ning nende toormaterjali, kuumvaltsterase tarnijad (76) on saanud kasu sooduslaenudest, mis kujutavad endast subsiidiume. Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

75

76

3.2.2.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (89) | Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused ei piirdu terasesektoriga üldiselt ega orgaanilise kattega terastoodete sektoriga konkreetselt. Otse vastupidi, olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.2.2.1–3.2.2.5 ja aruande A osas kirjeldatud asjaolud ja Hiina süsteemi tunnusjooned kehtivad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.2.2.6–3.2.2.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused ei piirdu terasesektoriga üldiselt ega orgaanilise kattega terastoodete sektoriga konkreetselt. Otse vastupidi, olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.2.2.1–3.2.2.5 ja aruande A osas kirjeldatud asjaolud ja Hiina süsteemi tunnusjooned kehtivad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.2.2.6–3.2.2.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

| (90) | Orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Toimikus puuduvad tõendid selle kohta, et neid sisendeid ei hangita Hiinast. Kui orgaanilise kattega terastoodete tootja ostab neid sisendeid, mõjutavad tema makstavaid (ja kuludena kajastatud) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitali paigutamise moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsustasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(90)

Orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Toimikus puuduvad tõendid selle kohta, et neid sisendeid ei hangita Hiinast. Kui orgaanilise kattega terastoodete tootja ostab neid sisendeid, mõjutavad tema makstavaid (ja kuludena kajastatud) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitali paigutamise moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsustasanditel ja kõikides sektorites.

| (91) | Seetõttu ei saa kasutada orgaanilise kattega terastoodete omamaiseid hindu ning ka kõikide sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, finantseerimine, tööjõud jne) hinnad ei ole usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Valitsusepoolne sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRV-s. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendi sisendi jne puhul. Hiina valitsus ja eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(91)

Seetõttu ei saa kasutada orgaanilise kattega terastoodete omamaiseid hindu ning ka kõikide sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, finantseerimine, tööjõud jne) hinnad ei ole usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Valitsusepoolne sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRV-s. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendi sisendi jne puhul. Hiina valitsus ja eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

3.2.2.10.   Järeldus

| (92) | Punktides 3.2.2.2–3.2.2.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist Hiina valitsuse sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka terasesektorisse (sealhulgas asjaomase toote puhul), näitab, et hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ja eksportivad tootjad keeldusid koostööst, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(92)

Punktides 3.2.2.2–3.2.2.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist Hiina valitsuse sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka terasesektorisse (sealhulgas asjaomase toote puhul), näitab, et hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ja eksportivad tootjad keeldusid koostööst, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (93) | Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmiskulude ja müügi alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmiskulude ja müügi alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. Komisjon tuletas meelde, et ükski eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ei teinud ning et ei esitatud ühtegi väidet selle kohta, et mõned omamaised hinnad on moonutamata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a. |
| --- | --- |

(93)

Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmiskulude ja müügi alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmiskulude ja müügi alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. Komisjon tuletas meelde, et ükski eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ei teinud ning et ei esitatud ühtegi väidet selle kohta, et mõned omamaised hinnad on moonutamata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

3.2.3.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.2.3.1.   Üldised märkused

| (94) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRV-ga sarnane majanduse arengutase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu on sarnane HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (77) |
| --- | --- | --- |

(94)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest:

—

HRV-ga sarnane majanduse arengutase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu on sarnane HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (77)

77

| — | vaatlusaluse toote tootmine selles riigis; (78) |
| --- | --- |

—

vaatlusaluse toote tootmine selles riigis; (78)

78

| — | asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis; |
| --- | --- |

—

asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

| (95) | Nagu 13. aprilli 2018. aasta teate põhjendustes 24–25 on selgitatud, teatas komisjon huvitatud isikutele, et ta on kindlaks teinud kuus võimalikku võrdlusriiki: Argentina, Colombia, Malaisia, Mehhiko, Lõuna-Aafrika ja Tai, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama valiku kohta märkusi ja pakkuma välja muid riike. |
| --- | --- |

(95)

Nagu 13. aprilli 2018. aasta teate põhjendustes 24–25 on selgitatud, teatas komisjon huvitatud isikutele, et ta on kindlaks teinud kuus võimalikku võrdlusriiki: Argentina, Colombia, Malaisia, Mehhiko, Lõuna-Aafrika ja Tai, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama valiku kohta märkusi ja pakkuma välja muid riike.

3.2.3.2.   HRV-ga sarnane majanduse arengutase

| (96) | Maailmapank peab Argentinat, Colombiat, Malaisiat, Mehhikot, Lõuna-Aafrikat ja Taid HRV-ga sarnase majanduse arengutasemega riikideks, st kõik need riigid liigitatakse kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks. |
| --- | --- |

(96)

Maailmapank peab Argentinat, Colombiat, Malaisiat, Mehhikot, Lõuna-Aafrikat ja Taid HRV-ga sarnase majanduse arengutasemega riikideks, st kõik need riigid liigitatakse kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks.

| (97) | Taotleja väitis, et kuna Mehhiko on NAFTA liikmesriik, kuulub ta Põhja-Ameerika vabakaubanduspiirkonda, kus majanduse arengutase on palju kõrgem kui HRV-s, mis võib mõjutada kulusid Mehhikos. Komisjon analüüsis võimalike võrdlusriikide sobivust Maailmapanga kogurahvatulu andmebaasi alusel. Viimases on Mehhiko liigitatud suurema keskmise sissetulekuga riikide hulka, st riikide hulka, mille arengutase on võrreldav HRV-ga. Sellesse kategooriasse kuuluvad riigid, mille kogurahvatulu elaniku kohta oli 2017. aastal – aasta, mille kohta on olemas viimased kaubandusandmed – vahemikus 3 896 kuni 12 055 USA dollarit. Nii järjestatakse üksikuid riike, mitte vabakaubanduspiirkondadesse, tolliliitudesse jne kuuluvate riikide rühmi. Komisjon leidis, et kõik kuus kindlakstehtud võimalikku võrdlusriiki on majandusarengu pooles võrdselt võrreldavad HRV-ga. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(97)

Taotleja väitis, et kuna Mehhiko on NAFTA liikmesriik, kuulub ta Põhja-Ameerika vabakaubanduspiirkonda, kus majanduse arengutase on palju kõrgem kui HRV-s, mis võib mõjutada kulusid Mehhikos. Komisjon analüüsis võimalike võrdlusriikide sobivust Maailmapanga kogurahvatulu andmebaasi alusel. Viimases on Mehhiko liigitatud suurema keskmise sissetulekuga riikide hulka, st riikide hulka, mille arengutase on võrreldav HRV-ga. Sellesse kategooriasse kuuluvad riigid, mille kogurahvatulu elaniku kohta oli 2017. aastal – aasta, mille kohta on olemas viimased kaubandusandmed – vahemikus 3 896 kuni 12 055 USA dollarit. Nii järjestatakse üksikuid riike, mitte vabakaubanduspiirkondadesse, tolliliitudesse jne kuuluvate riikide rühmi. Komisjon leidis, et kõik kuus kindlakstehtud võimalikku võrdlusriiki on majandusarengu pooles võrdselt võrreldavad HRV-ga. Seetõttu lükati see väide tagasi.

3.2.3.3.   Vaatlusaluse toote tootmine ja asjaomaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (98) | 13. aprilli 2018. aasta teates märkis komisjon, et teadaolevalt toodeti Argentinas, Colombias, Malaisias, Mehhikos, Lõuna-Aafrikas ja Tais vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(98)

13. aprilli 2018. aasta teates märkis komisjon, et teadaolevalt toodeti Argentinas, Colombias, Malaisias, Mehhikos, Lõuna-Aafrikas ja Tais vaatlusalust toodet.

| (99) | Komisjon tegi kindlaks, et neist riikidest kolmes, nimelt Argentinas, Colombias ja Tais, tuli avalike andmete, eelkõige vaatlusaluse toote tootja avalike finantsandmete kättesaadavust täiendavalt kontrollida. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon tegi kindlaks, et neist riikidest kolmes, nimelt Argentinas, Colombias ja Tais, tuli avalike andmete, eelkõige vaatlusaluse toote tootja avalike finantsandmete kättesaadavust täiendavalt kontrollida.

| (100) | Colombias ja Tais ei olnud vaatlusaluse toote tootja finantsandmed avalikult kättesaadavad. Argentina puhul käsitlesid kindlaks tehtud avalikult kättesaadavad finantsandmed Terniumi kontserni, mis tootis selles riigis vaatlusalust toodet. Samas ei selgunud kontserni kohta kättesaadavatest finantsandmetest, milline osa neist andmetest käsitles kontserni tegevust Argentinas, sest kontsern avaldas Argentinat käsitlevad andmed koos andmetega, mis puudutasid ka muid riike, näiteks Boliiviat, Tšiilit, Paraguayd ja Uruguayd. Seetõttu ei olnud andmed piisavalt täpsed, et kasutada neid sobiva võrdlusalusena. |
| --- | --- |

(100)

Colombias ja Tais ei olnud vaatlusaluse toote tootja finantsandmed avalikult kättesaadavad. Argentina puhul käsitlesid kindlaks tehtud avalikult kättesaadavad finantsandmed Terniumi kontserni, mis tootis selles riigis vaatlusalust toodet. Samas ei selgunud kontserni kohta kättesaadavatest finantsandmetest, milline osa neist andmetest käsitles kontserni tegevust Argentinas, sest kontsern avaldas Argentinat käsitlevad andmed koos andmetega, mis puudutasid ka muid riike, näiteks Boliiviat, Tšiilit, Paraguayd ja Uruguayd. Seetõttu ei olnud andmed piisavalt täpsed, et kasutada neid sobiva võrdlusalusena.

| (101) | Oma märkustes 13. aprilli 2018. aasta teate kohta kordas taotleja oma taotlust, märkides, et kõige paremini sobiks võrdlusriigiks Lõuna-Aafrika. Vaatlusalust toodet tootis seal kaks tootjat. Ühe tootja, Safal Steel (Pty) Ltd finantsandmed ei olnud avalikult kättesaadavad. Kuigi teise äriühingu, ArcelorMittal South Africa finantsandmed olid kättesaadavad, oli see äriühing nii uurimisperioodil kui ka kogu vaatlusalusel perioodil kahjumis. Seetõttu ei saanud seda äriühingut valida, sest kahjumis oleva äriühingu finantsandmetes puudub kasum, mis tuleb asendada. Kuna Lõuna-Aafrikast ei leitud teist vaatlusaluse toote tootjat, kelle finantsandmed oleksid avalikult kättesaadavad, leidis komisjon, et see riik ei sobi võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(101)

Oma märkustes 13. aprilli 2018. aasta teate kohta kordas taotleja oma taotlust, märkides, et kõige paremini sobiks võrdlusriigiks Lõuna-Aafrika. Vaatlusalust toodet tootis seal kaks tootjat. Ühe tootja, Safal Steel (Pty) Ltd finantsandmed ei olnud avalikult kättesaadavad. Kuigi teise äriühingu, ArcelorMittal South Africa finantsandmed olid kättesaadavad, oli see äriühing nii uurimisperioodil kui ka kogu vaatlusalusel perioodil kahjumis. Seetõttu ei saanud seda äriühingut valida, sest kahjumis oleva äriühingu finantsandmetes puudub kasum, mis tuleb asendada. Kuna Lõuna-Aafrikast ei leitud teist vaatlusaluse toote tootjat, kelle finantsandmed oleksid avalikult kättesaadavad, leidis komisjon, et see riik ei sobi võrdlusriigiks.

| (102) | Oma märkustes 3. juuli 2018. aasta teate kohta väitis taotleja, et komisjon tegi vea, jättes Lõuna-Aafrika võrdlusriigina kõrvale, sest asjaolu, et vaatlusaluse toote tootja oli ühel aastal kahjumis, ei saanud olla võrdlusriigi valimisel otsustav tegur. |
| --- | --- |

(102)

Oma märkustes 3. juuli 2018. aasta teate kohta väitis taotleja, et komisjon tegi vea, jättes Lõuna-Aafrika võrdlusriigina kõrvale, sest asjaolu, et vaatlusaluse toote tootja oli ühel aastal kahjumis, ei saanud olla võrdlusriigi valimisel otsustav tegur.

| (103) | Kuna komisjonil oli võrdlusriigi valimisel piisav hulk võimalusi, otsustas ta valida riigi, kus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõiguga olid andmed ettevõtte põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta avalikult kättesaadavad. |
| --- | --- |

(103)

Kuna komisjonil oli võrdlusriigi valimisel piisav hulk võimalusi, otsustas ta valida riigi, kus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõiguga olid andmed ettevõtte põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta avalikult kättesaadavad.

| (104) | Seega oli asjaolu, et ArcelorMittal South Africa oli kahjumis, komisjoni hinnangul otsustav tegur võrdlusriigi valikul ning taotleja väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(104)

Seega oli asjaolu, et ArcelorMittal South Africa oli kahjumis, komisjoni hinnangul otsustav tegur võrdlusriigi valikul ning taotleja väide lükati tagasi.

| (105) | Malaisias olid avalikult kättesaadavad Taiwani äriühingu China Steel Corporation tütarettevõtja CSC Steel Holdings Berhad finantsandmed. CSC Steel Holdings Berhad tootis vaatlusalust toodet ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumis. |
| --- | --- |

(105)

Malaisias olid avalikult kättesaadavad Taiwani äriühingu China Steel Corporation tütarettevõtja CSC Steel Holdings Berhad finantsandmed. CSC Steel Holdings Berhad tootis vaatlusalust toodet ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumis.

| (106) | Taotleja väitis, et välisinvesteeringutel põhineva äriühingu avalikult kättesaadavad andmed ei pruugi olla usaldusväärsed. Komisjon leidis, et avalikult kättesaadavate andmete usaldusväärsust tuleb analüüsida iga juhtumi puhul eraldi. Käesoleval juhul puudusid komisjonil tõendid, mis põhjendaksid CSC Steel Holdings Berhadi finantsandmete kõrvalejätmist, ning neid ei esitanud ka taotleja. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(106)

Taotleja väitis, et välisinvesteeringutel põhineva äriühingu avalikult kättesaadavad andmed ei pruugi olla usaldusväärsed. Komisjon leidis, et avalikult kättesaadavate andmete usaldusväärsust tuleb analüüsida iga juhtumi puhul eraldi. Käesoleval juhul puudusid komisjonil tõendid, mis põhjendaksid CSC Steel Holdings Berhadi finantsandmete kõrvalejätmist, ning neid ei esitanud ka taotleja. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (107) | Mehhiko puhul sai komisjon avalikult kättesaadavad andmed Terniumi kontserni kohta ja eelkõige kontserni 2017. aasta aruande. See kontsern on vaatlusaluse toote tootja Mehhikos ning selle toodang Mehhikos moodustab enam kui 55 % konsolideeritud käibest, mille kohta esitatakse andmed muudest geograafilistest piirkondadest eraldi. Lisaks oli Terniumi kontsern läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumis. |
| --- | --- |

(107)

Mehhiko puhul sai komisjon avalikult kättesaadavad andmed Terniumi kontserni kohta ja eelkõige kontserni 2017. aasta aruande. See kontsern on vaatlusaluse toote tootja Mehhikos ning selle toodang Mehhikos moodustab enam kui 55 % konsolideeritud käibest, mille kohta esitatakse andmed muudest geograafilistest piirkondadest eraldi. Lisaks oli Terniumi kontsern läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumis.

| (108) | Seetõttu leidis komisjon, et võrdlusaluse riigi valimisel tehakse lõplik valik Malaisia ja Mehhiko vahel. |
| --- | --- |

(108)

Seetõttu leidis komisjon, et võrdlusaluse riigi valimisel tehakse lõplik valik Malaisia ja Mehhiko vahel.

| (109) | Oma märkustes viitas taotleja Ameerika Ühendriikide tavale kasutada „metallisektoris tegutsevate“ äriühingute, näiteks alumiiniumitootjate kogumit. Komisjon aga eelistab võimaluse korral alati nende äriühingute avalikult kättesaadavaid andmeid, kes tegelikult toodavad vaatlusalust toodet. Komisjon kaalub muid sobivaid võimalusi ainult siis, kui sarnase majanduse arengutasemega riigis selliseid tootjaid ei leidu või osutuvad vaatlusalust toodet tootvad äriühingud muude asjaolude tõttu ebasobivaks. Käesoleval juhul ei olnud see vajalik, sest orgaanilise kattega terastoodete tegelikud tootjad, kelle andmed olid avalikult kättesaadavad, olid olemas. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(109)

Oma märkustes viitas taotleja Ameerika Ühendriikide tavale kasutada „metallisektoris tegutsevate“ äriühingute, näiteks alumiiniumitootjate kogumit. Komisjon aga eelistab võimaluse korral alati nende äriühingute avalikult kättesaadavaid andmeid, kes tegelikult toodavad vaatlusalust toodet. Komisjon kaalub muid sobivaid võimalusi ainult siis, kui sarnase majanduse arengutasemega riigis selliseid tootjaid ei leidu või osutuvad vaatlusalust toodet tootvad äriühingud muude asjaolude tõttu ebasobivaks. Käesoleval juhul ei olnud see vajalik, sest orgaanilise kattega terastoodete tegelikud tootjad, kelle andmed olid avalikult kättesaadavad, olid olemas. Seepärast lükati see väide tagasi.

3.2.3.4.   Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (110) | Olles kindlaks teinud kaks võimalikku võrdlusriigiks sobivat riiki, Mehhiko ja Malaisia, hindas komisjon nende sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset, et valida eelistatud riik kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lausega. |
| --- | --- |

(110)

Olles kindlaks teinud kaks võimalikku võrdlusriigiks sobivat riiki, Mehhiko ja Malaisia, hindas komisjon nende sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset, et valida eelistatud riik kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lausega.

| (111) | Komisjon tegi kindlaks, et Malaisia on jäänud maha asjaomaste rahvusvaheliste tööstandardite järgimisel ja alusmääruse Ia lisas nimetatud ILO konventsioonide ratifitseerimisel. Malaisia ei ole eelkõige ratifitseerinud kolme kaheksast ILO põhikonventsioonist (ühinemisvabadust, sunniviisilise töö kaotamist ja diskrimineerimise keeldu käsitlevad konventsioonid). Peale selle on Malaisia allkirjastanud ühe olulise keskkonnakokkuleppe, kuid ei ole seda ratifitseerinud (79). |
| --- | --- |

(111)

Komisjon tegi kindlaks, et Malaisia on jäänud maha asjaomaste rahvusvaheliste tööstandardite järgimisel ja alusmääruse Ia lisas nimetatud ILO konventsioonide ratifitseerimisel. Malaisia ei ole eelkõige ratifitseerinud kolme kaheksast ILO põhikonventsioonist (ühinemisvabadust, sunniviisilise töö kaotamist ja diskrimineerimise keeldu käsitlevad konventsioonid). Peale selle on Malaisia allkirjastanud ühe olulise keskkonnakokkuleppe, kuid ei ole seda ratifitseerinud (79).

79

| (112) | Mehhiko aga järgib ILO tööstandardeid paremini, sest ta on ratifitseerinud kõik põhikonventsioonid peale organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse konventsiooni. Lisaks on ta allkirjastanud ja ratifitseerinud kõik tähtsamad keskkonnakonventsioonid. |
| --- | --- |

(112)

Mehhiko aga järgib ILO tööstandardeid paremini, sest ta on ratifitseerinud kõik põhikonventsioonid peale organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse konventsiooni. Lisaks on ta allkirjastanud ja ratifitseerinud kõik tähtsamad keskkonnakonventsioonid.

3.2.3.5.   Järeldus

| (113) | Eelnevat analüüsi arvesse võttes vastas Mehhiko kõikidele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud tingimustele, et kaaluda tema kasutamist sobiva võrdlusriigina. Eeskätt toodetakse Mehhikos märkimisväärses koguses vaatlusalust toodet ning seal on olemas täielikud andmed kõikide tootmistegurite, tootmise üldkulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Lisaks on Mehhikos sotsiaal- ja keskkonnakaitse paremal tasemel. |
| --- | --- |

(113)

Eelnevat analüüsi arvesse võttes vastas Mehhiko kõikidele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud tingimustele, et kaaluda tema kasutamist sobiva võrdlusriigina. Eeskätt toodetakse Mehhikos märkimisväärses koguses vaatlusalust toodet ning seal on olemas täielikud andmed kõikide tootmistegurite, tootmise üldkulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Lisaks on Mehhikos sotsiaal- ja keskkonnakaitse paremal tasemel.

3.2.4.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (114) | 3. juuli 2018. aasta teates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a neljanda lõiguga kasutatakse normaalväärtuse arvutamiseks äriühingu Ternium S.A. Mexico müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit. Lisaks kasutab komisjon sama äriühingu tootmise üldkulusid, et hõlmata kulusid, mida eelnimetatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(114)

3. juuli 2018. aasta teates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a neljanda lõiguga kasutatakse normaalväärtuse arvutamiseks äriühingu Ternium S.A. Mexico müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit. Lisaks kasutab komisjon sama äriühingu tootmise üldkulusid, et hõlmata kulusid, mida eelnimetatud tootmistegurid ei hõlma.

| (115) | Oma märkustes 3. juuli 2018. aasta teate kohta väitis taotleja, et ArcelorMittal South Africa (kohalik äriühing) konsolideerimata andmeid tuleks eelistada Terniumi kontserni (ülemaailmne kontsern), mille toodang Mehhikos moodustab rohkem kui 55 % konsolideeritud käibest, konsolideeritud andmetele. Väide põhines tähelepanekul, et konsolideeritud andmed kajastasid kohaliku äriühingu tulemusi, mitte ülemaailmse kontserni omi, ning et need kajastavad paremini tootmise püsivaid üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit võrdlusriigis. Kuna aga äriühingu ArcelorMittal South Africa andmeid ei saanud kasutada, sest see äriühing oli kahjumis, ei olnud see väide põhjendatud ning lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(115)

Oma märkustes 3. juuli 2018. aasta teate kohta väitis taotleja, et ArcelorMittal South Africa (kohalik äriühing) konsolideerimata andmeid tuleks eelistada Terniumi kontserni (ülemaailmne kontsern), mille toodang Mehhikos moodustab rohkem kui 55 % konsolideeritud käibest, konsolideeritud andmetele. Väide põhines tähelepanekul, et konsolideeritud andmed kajastasid kohaliku äriühingu tulemusi, mitte ülemaailmse kontserni omi, ning et need kajastavad paremini tootmise püsivaid üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit võrdlusriigis. Kuna aga äriühingu ArcelorMittal South Africa andmeid ei saanud kasutada, sest see äriühing oli kahjumis, ei olnud see väide põhjendatud ning lükati seetõttu tagasi.

| (116) | Taotleja väitis oma märkustes 3. juuli 2018. aasta teate kohta ka, et kuigi Mehhiko on sobiv võrdlusriik, kuulub Ternium S.A. Mexico rahvusvahelisse Terniumi kontserni, mille finantsandmed kajastavad tegevust riikides, mille majanduse arengutase on erinev. |
| --- | --- |

(116)

Taotleja väitis oma märkustes 3. juuli 2018. aasta teate kohta ka, et kuigi Mehhiko on sobiv võrdlusriik, kuulub Ternium S.A. Mexico rahvusvahelisse Terniumi kontserni, mille finantsandmed kajastavad tegevust riikides, mille majanduse arengutase on erinev.

| (117) | Hoolimata asjaolust, et Terniumi kontsern on rahvusvaheline äriühing, leidis komisjon, et äriühingu Ternium S.A. Mexico avalikult kättesaadavad andmed kajastasid piisavalt täpselt vaatlusaluse toote tootmist Mehhikos, ning lükkas seetõttu väite tagasi. Punktis 3.2.3 esitatud analüüsile tuginedes otsustas komisjon kasutada Ternium S.A. Mexico finantsandmeid, mis on kättesaadavad 2017. aasta kohta ja seega hõlmavad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(117)

Hoolimata asjaolust, et Terniumi kontsern on rahvusvaheline äriühing, leidis komisjon, et äriühingu Ternium S.A. Mexico avalikult kättesaadavad andmed kajastasid piisavalt täpselt vaatlusaluse toote tootmist Mehhikos, ning lükkas seetõttu väite tagasi. Punktis 3.2.3 esitatud analüüsile tuginedes otsustas komisjon kasutada Ternium S.A. Mexico finantsandmeid, mis on kättesaadavad 2017. aasta kohta ja seega hõlmavad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi.

3.2.5.   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (118) | 3. juuli 2018. aasta teates märkis komisjon et normaalväärtuse arvutamiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a, kasutab ta enamiku tootmisteguritega seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks Global Trade Atlas andmebaasi (edaspidi „GTA andmebaas“). Komisjon kasutas elektrikulude kindlakstegemiseks aruannet „Doing Business 2018“ (edaspidi „2018. aasta äritegevuse aruanne“), maagaasi kulude kindlakstegemiseks riiklikku statistikat, veekulude kindlakstegemiseks föderaalringkonna maksuseadustikku ning müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlakstegemiseks Ternium S.A. Mexico finantsandmeid. |
| --- | --- |

(118)

3. juuli 2018. aasta teates märkis komisjon et normaalväärtuse arvutamiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a, kasutab ta enamiku tootmisteguritega seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks Global Trade Atlas andmebaasi (edaspidi „GTA andmebaas“). Komisjon kasutas elektrikulude kindlakstegemiseks aruannet „Doing Business 2018“ (edaspidi „2018. aasta äritegevuse aruanne“), maagaasi kulude kindlakstegemiseks riiklikku statistikat, veekulude kindlakstegemiseks föderaalringkonna maksuseadustikku ning müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlakstegemiseks Ternium S.A. Mexico finantsandmeid.

3.2.6.   Tootmistegurid

Tootmistegurid

| (119) | Nagu 13. aprilli 2018. aasta teate põhjenduses 23 on juba osutatud, püüdis komisjon koostada tootmistegurite ja allikate esialgse loetelu, mida ta kavatses kasutada kõikide tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida koostööd teinud eksportivad tootjad kasutavad vaatlusaluse toote tootmisel. |
| --- | --- |

(119)

Nagu 13. aprilli 2018. aasta teate põhjenduses 23 on juba osutatud, püüdis komisjon koostada tootmistegurite ja allikate esialgse loetelu, mida ta kavatses kasutada kõikide tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida koostööd teinud eksportivad tootjad kasutavad vaatlusaluse toote tootmisel.

| (120) | Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks kasutatavate tootmistegurite kindlakstegemisel taotlejale. Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjate veebisaitidel avalikult kättesaadavatest andmetest nähtub, et nende tootmisprotsess ja kasutatavad materjalid näivad olevat identsed nendega, mida on kirjeldanud taotleja. |
| --- | --- |

(120)

Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks kasutatavate tootmistegurite kindlakstegemisel taotlejale. Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjate veebisaitidel avalikult kättesaadavatest andmetest nähtub, et nende tootmisprotsess ja kasutatavad materjalid näivad olevat identsed nendega, mida on kirjeldanud taotleja.

| (121) | Tootmisprotsessi lähtepunktiks valiti substraat ehk põhipool, kuna sellest sai alguse taotleja tootmisprotsess. Lisaks tegi komisjon esialgse uurimise käigus kogutud andmete kui parimate olemasolevate tõendite alusel kindlaks, et ka eksportivad tootjad alustasid orgaanilise kattega terastoodete tootmist sellest substraadist. Esialgses uurimises integreeritud tootjad koostööd ei teinud. |
| --- | --- |

(121)

Tootmisprotsessi lähtepunktiks valiti substraat ehk põhipool, kuna sellest sai alguse taotleja tootmisprotsess. Lisaks tegi komisjon esialgse uurimise käigus kogutud andmete kui parimate olemasolevate tõendite alusel kindlaks, et ka eksportivad tootjad alustasid orgaanilise kattega terastoodete tootmist sellest substraadist. Esialgses uurimises integreeritud tootjad koostööd ei teinud.

| (122) | Kuna koostööd ei tehtud, puudusid komisjonil taotleja esitatud kuuekohalistest HS-koodidest täpsemad tariifikoodid. HS-koodid kattusid täielikult Mehhiko tariifikoodidega. |
| --- | --- |

(122)

Kuna koostööd ei tehtud, puudusid komisjonil taotleja esitatud kuuekohalistest HS-koodidest täpsemad tariifikoodid. HS-koodid kattusid täielikult Mehhiko tariifikoodidega.

| (123) | Võttes arvesse kogu taotleja esitatud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja vajaduse korral HS-koodid:

  Tabel 1








  Tootmistegur | HS-kood | Ühiku impordiväärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| Tooraine |
| Substraat – kuumtsingitud teraspool: | | |
| — | tsingiga pinnatud või kaetud |

(123)

Võttes arvesse kogu taotleja esitatud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja vajaduse korral HS-koodid:

Tabel 1

Tabel 1

Tootmistegur

HS-kood

Ühiku impordiväärtus

Tooraine

Tooraine

Substraat – kuumtsingitud teraspool:

—

tsingiga pinnatud või kaetud

7210 49

0,84 eurot/kg

| — | tsingisulamiga pinnatud või kaetud |
| --- | --- |

—

tsingisulamiga pinnatud või kaetud

7210 49

0,84 eurot/kg

Metallkate – tsingivaland (tsingiga katmiseks):

| — | < 99,99 % tsink |
| --- | --- |

—

< 99,99 % tsink

7901 12

ei kohaldata

| — | tsingisulamid |
| --- | --- |

—

tsingisulamid

7901 20

ei kohaldata

Orgaaniline kate

| — | polüestervärv |
| --- | --- |

—

polüestervärv

3208 10

4,33 eurot/kg

| — | polüuretaanvärv |
| --- | --- |

—

polüuretaanvärv

3208 90

4,91 eurot/kg

| — | polüvinülideenfluoriidvärv |
| --- | --- |

—

polüvinülideenfluoriidvärv

3209 90

3,36 eurot/kg

Tööjõud

Tööjõud

Tootmissektori tööjõukulud

[ei kohaldata]

1,37 eurot/tunnis

Energia

Energia

Elektrienergia

[ei kohaldata]

0,06 eurot/kWh

Maagaas

[ei kohaldata]

0,0034 EUR/MJ

Suruõhk

2853 90

ei kohaldata

Vesi

[ei kohaldata]

3,81 euro/m3

3

Kõrvaltoode/jäätmed

Kõrvaltoode/jäätmed

Tsingitud terase jäägid

7204 29

0,18 eurot/kg

3.2.6.1.   Materjalid

| (124) | Taotleja kinnitas, et enamasti kasutatakse kõige tüüpilisema vaatlusaluse toote tootmisel substraadina kuumtsingitud teraspooli. Seega, kuna eksportivad tootjad keeldusid koostööst ning huvitatud isikud märkusi ei esitanud, ei kogunud komisjon andmeid muude võimalike substraatide, nagu kuumvaltsitud teraspooli või külmvaltsitud teraspooli kohta. |
| --- | --- |

(124)

Taotleja kinnitas, et enamasti kasutatakse kõige tüüpilisema vaatlusaluse toote tootmisel substraadina kuumtsingitud teraspooli. Seega, kuna eksportivad tootjad keeldusid koostööst ning huvitatud isikud märkusi ei esitanud, ei kogunud komisjon andmeid muude võimalike substraatide, nagu kuumvaltsitud teraspooli või külmvaltsitud teraspooli kohta.

| (125) | Seoses metalliga katmisega kinnitas taotleja, et valdavalt kasutatakse tsingiga katmist. Seega, kuna eksportivad tootjad keeldusid koostööst ning huvitatud isikud märkusi ei esitanud, ei pidanud komisjon vajalikuks koguda andmeid alumiiniumiga katmise kohta. |
| --- | --- |

(125)

Seoses metalliga katmisega kinnitas taotleja, et valdavalt kasutatakse tsingiga katmist. Seega, kuna eksportivad tootjad keeldusid koostööst ning huvitatud isikud märkusi ei esitanud, ei pidanud komisjon vajalikuks koguda andmeid alumiiniumiga katmise kohta.

| (126) | Tuleb märkida, et kuumtsingitud teraspoolist substraat on juba tsingi või tsingisulamitega kaetud. Metalliga katmise kasutamise andmeid koguti ainult selleks, et korrigeerida normaalväärtuse arvutusi eri liiki toodete metalliga katmises kasutatud tsingi ja tsingisulamite eri koguste põhjal. |
| --- | --- |

(126)

Tuleb märkida, et kuumtsingitud teraspoolist substraat on juba tsingi või tsingisulamitega kaetud. Metalliga katmise kasutamise andmeid koguti ainult selleks, et korrigeerida normaalväärtuse arvutusi eri liiki toodete metalliga katmises kasutatud tsingi ja tsingisulamite eri koguste põhjal.

| (127) | Taotleja esitatud andmed ei võimaldanud kindlaks teha abimaterjalide tarbimist vaatlusaluse toote ühiku kohta. Taotleja käsitas abimaterjalide kulusid tootmise üldkuludena. Seega, kõnealuse teabe puudumise tõttu ei saanud komisjon kindlaks teha kasutatud abimaterjalide kasutamise määra ja moonutamata väärtust. Samas tegi komisjon kindlaks, et abimaterjalide kulud kokku moodustasid märkimisväärse osa tootmiskuludest lõpptoote tonni kohta. Selleks et neid kulusid arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel nõuetekohaselt arvesse võtta, suurendas komisjon Mehhiko moonutamata tootmiskulusid (mis hõlmasid materjali-, tööjõu-, energia- ja veekulusid) protsendi võrra, mis on võrdne abimaterjalide kulude osakaaluga taotleja esitatud tootmiskuludes. Komisjon leidis, et see meetod kajastas piisavalt abimaterjalide kulude osakaalu tootmise kogukuludes arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(127)

Taotleja esitatud andmed ei võimaldanud kindlaks teha abimaterjalide tarbimist vaatlusaluse toote ühiku kohta. Taotleja käsitas abimaterjalide kulusid tootmise üldkuludena. Seega, kõnealuse teabe puudumise tõttu ei saanud komisjon kindlaks teha kasutatud abimaterjalide kasutamise määra ja moonutamata väärtust. Samas tegi komisjon kindlaks, et abimaterjalide kulud kokku moodustasid märkimisväärse osa tootmiskuludest lõpptoote tonni kohta. Selleks et neid kulusid arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel nõuetekohaselt arvesse võtta, suurendas komisjon Mehhiko moonutamata tootmiskulusid (mis hõlmasid materjali-, tööjõu-, energia- ja veekulusid) protsendi võrra, mis on võrdne abimaterjalide kulude osakaaluga taotleja esitatud tootmiskuludes. Komisjon leidis, et see meetod kajastas piisavalt abimaterjalide kulude osakaalu tootmise kogukuludes arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel.

| (128) | Taotleja ei teatanud veeldatud naftagaasi, vesiniku või lämmastiku kasutamisest. Seega neid esialgu kindlaks tehtud tootmistegureid normaalväärtuse arvutamisel ei kasutatud. |
| --- | --- |

(128)

Taotleja ei teatanud veeldatud naftagaasi, vesiniku või lämmastiku kasutamisest. Seega neid esialgu kindlaks tehtud tootmistegureid normaalväärtuse arvutamisel ei kasutatud.

| (129) | Peale selle teatas taotleja, et arvesse tuleks võtta orgaanilise kattega terastoodete tootmisprotsessis tekkinud jäätmeid. Selleks tuli kindlaks teha jäätmete laad ja vastav HS-kood. Käesoleval juhul tehti kindlaks, et jäätmeteks on tsingitud terase jäägid (vt tabel põhjenduses 123). |
| --- | --- |

(129)

Peale selle teatas taotleja, et arvesse tuleks võtta orgaanilise kattega terastoodete tootmisprotsessis tekkinud jäätmeid. Selleks tuli kindlaks teha jäätmete laad ja vastav HS-kood. Käesoleval juhul tehti kindlaks, et jäätmeteks on tsingitud terase jäägid (vt tabel põhjenduses 123).

| (130) | Kuna Mehhiko turu puhul kõikide materjalide ja jäätmete kohta andmeid ei olnud, tugines komisjon impordihindadele. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a Hiinast) pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja HRV-st pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta leidis põhjenduses 92, ei ole käesoleval juhul HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused vastavalt artikli 2 lõike 6a punktile b. Komisjon leidis olemasolevatele tõenditele tuginedes, kuna huvitatud isikud neid ümber ei lükanud, et samad moonutused mõjutasid ka ekspordihindu. Pärast HRV väljajätmist oli kolmandates riikidest pärit import representatiivne, moodustades 94–100 % Mehhikosse suunatud impordi kogumahust. |
| --- | --- |

(130)

Kuna Mehhiko turu puhul kõikide materjalide ja jäätmete kohta andmeid ei olnud, tugines komisjon impordihindadele. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a Hiinast) pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja HRV-st pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta leidis põhjenduses 92, ei ole käesoleval juhul HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused vastavalt artikli 2 lõike 6a punktile b. Komisjon leidis olemasolevatele tõenditele tuginedes, kuna huvitatud isikud neid ümber ei lükanud, et samad moonutused mõjutasid ka ekspordihindu. Pärast HRV väljajätmist oli kolmandates riikidest pärit import representatiivne, moodustades 94–100 % Mehhikosse suunatud impordi kogumahust.

| (131) | Selleks et teha vastavalt artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele kindlaks eksportiva tootja tehasesse tarnitud materjalide moonutamata hind, kohaldas komisjon impordihinna suhtes võrdlusriigiks oleva Mehhiko imporditollimaksu ning lisas omamaised transpordikulud. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon taotleja esitatud andmetele omamaiste transpordikulude kohta. |
| --- | --- |

(131)

Selleks et teha vastavalt artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele kindlaks eksportiva tootja tehasesse tarnitud materjalide moonutamata hind, kohaldas komisjon impordihinna suhtes võrdlusriigiks oleva Mehhiko imporditollimaksu ning lisas omamaised transpordikulud. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon taotleja esitatud andmetele omamaiste transpordikulude kohta.

3.2.6.2.   Tööjõud

| (132) | ILO statistika sisaldas teavet tootmissektori kuupalkade kohta ja nädalase tööaja kohta Mehhikos läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Taotleja väitis, et Lõuna-Aafrika kohta kättesaadavaid andmeid võib korrigeerida vastavalt inflatsioonile, kasutades Lõuna-Aafrika reservpanga avaldatud tarbijahinnaindeksit või tootmissektori tööjõukuluindekseid. Kuna aga komisjon otsustas kasutada sobiva võrdlusriigina Mehhikot, mille kohta need andmed olid kättesaadavad, lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(132)

ILO statistika sisaldas teavet tootmissektori kuupalkade kohta ja nädalase tööaja kohta Mehhikos läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Taotleja väitis, et Lõuna-Aafrika kohta kättesaadavaid andmeid võib korrigeerida vastavalt inflatsioonile, kasutades Lõuna-Aafrika reservpanga avaldatud tarbijahinnaindeksit või tootmissektori tööjõukuluindekseid. Kuna aga komisjon otsustas kasutada sobiva võrdlusriigina Mehhikot, mille kohta need andmed olid kättesaadavad, lükati see väide tagasi.

3.2.6.3.   Elektrienergia

| (133) | Elektrienergia hind oli avaldatud 2018. aasta äritegevuse aruandes. Selles aruandes kasutati Mehhikos kehtiva kilovatt-tunni hinna kindlakstegemiseks standardmeetodit. |
| --- | --- |

(133)

Elektrienergia hind oli avaldatud 2018. aasta äritegevuse aruandes. Selles aruandes kasutati Mehhikos kehtiva kilovatt-tunni hinna kindlakstegemiseks standardmeetodit.

| (134) | Teise võimalusena kaalus komisjon Mehhiko elektritootjate ja -tarnijate avaldatud elektritariifide kasutamist. Mehhikos on peamine elektritarnija riigile kuuluv ettevõte CFE (Comisión Federal de Electricidad). |
| --- | --- |

(134)

Teise võimalusena kaalus komisjon Mehhiko elektritootjate ja -tarnijate avaldatud elektritariifide kasutamist. Mehhikos on peamine elektritarnija riigile kuuluv ettevõte CFE (Comisión Federal de Electricidad).

| (135) | Taotleja väitis, et 2018. aasta äritegevuse aruandes avaldatud elektrihinnad tunduvad olevat kunstikult madalad võrreldes enamiku riikidega ning tegi seetõttu ettepaneku kasutada selle piirkonna määrasid, kus toodetakse vaatlusalust toodet, võttes arvesse nende võimalikku korrigeerimist vastavalt tarneahelale, eritariifidele ja käibemaksule. |
| --- | --- |

(135)

Taotleja väitis, et 2018. aasta äritegevuse aruandes avaldatud elektrihinnad tunduvad olevat kunstikult madalad võrreldes enamiku riikidega ning tegi seetõttu ettepaneku kasutada selle piirkonna määrasid, kus toodetakse vaatlusalust toodet, võttes arvesse nende võimalikku korrigeerimist vastavalt tarneahelale, eritariifidele ja käibemaksule.

| (136) | Taotleja ei esitanud piisavaid tõendeid selle kohta, et selline käibemaksu, eritariife ja tarneahelaid arvesse võttev korrigeerimine on tõepoolest vajalik ja asjakohane Hiina eksportivate tootjate puhul. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi ja otsustas kasutada kõige terviklikumaid ja üheselt mõistetavaid andmeid, mis on avaldatud 2018. aasta äritegevuse aruandes. |
| --- | --- |

(136)

Taotleja ei esitanud piisavaid tõendeid selle kohta, et selline käibemaksu, eritariife ja tarneahelaid arvesse võttev korrigeerimine on tõepoolest vajalik ja asjakohane Hiina eksportivate tootjate puhul. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi ja otsustas kasutada kõige terviklikumaid ja üheselt mõistetavaid andmeid, mis on avaldatud 2018. aasta äritegevuse aruandes.

3.2.6.4.   Maagaas

| (137) | Andmed maagaasi hinna kohta Mehhikos on avaldatud energiaturu reguleerimise komisjoni (Comisión Reguladora de Energía) hallatavas andmebaasis. Esitatud andmed hõlmavad perioodi 2017. aasta juulist detsembrini. |
| --- | --- |

(137)

Andmed maagaasi hinna kohta Mehhikos on avaldatud energiaturu reguleerimise komisjoni (Comisión Reguladora de Energía) hallatavas andmebaasis. Esitatud andmed hõlmavad perioodi 2017. aasta juulist detsembrini.

| (138) | Taotleja väitis, et Lõuna-Aafrika puhul võiks kasutada veeldatud maagaasi (HS-kood 2711 11) impordi tonnihinda, mis on saadud GTA andmebaasist, ning arvestada see ümber hinnaks gigadžauli kohta. Kuna komisjon otsustas kasutada sobiva võrdlusriigina Mehhikot, mille kohta need andmed olid kättesaadavad, lükkas ta selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(138)

Taotleja väitis, et Lõuna-Aafrika puhul võiks kasutada veeldatud maagaasi (HS-kood 2711 11) impordi tonnihinda, mis on saadud GTA andmebaasist, ning arvestada see ümber hinnaks gigadžauli kohta. Kuna komisjon otsustas kasutada sobiva võrdlusriigina Mehhikot, mille kohta need andmed olid kättesaadavad, lükkas ta selle väite tagasi.

3.2.6.5.   Suruõhk

| (139) | Lisaks 13. aprilli 2018. aasta teates nimetatud tootmisteguritele teatas taotleja komisjonile, et vaatlusaluse toote tootmisel kasutatakse suruõhku. Suruõhku ostetakse veeldatud õhuna. |
| --- | --- |

(139)

Lisaks 13. aprilli 2018. aasta teates nimetatud tootmisteguritele teatas taotleja komisjonile, et vaatlusaluse toote tootmisel kasutatakse suruõhku. Suruõhku ostetakse veeldatud õhuna.

| (140) | Komisjon tegi kindlaks, et asjakohane veeldatud õhu HS-kood on 2853 90. Selle HS-koodi alla kuulub aga mitu muud kemikaali. Mehhiko riikliku tariifitabeli kohaselt seda üksikasjalikumalt ei liigitata. Seega hõlmaksid GTA andmebaasist saadud andmed muude anorgaaniliste ühendite (sh destilleeritud vesi, konduktomeetriline vesi ja muu samalaadse puhtusastmega vesi) ja amalgaamide (v.a väärismetallide amalgaamid) importi. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon tegi kindlaks, et asjakohane veeldatud õhu HS-kood on 2853 90. Selle HS-koodi alla kuulub aga mitu muud kemikaali. Mehhiko riikliku tariifitabeli kohaselt seda üksikasjalikumalt ei liigitata. Seega hõlmaksid GTA andmebaasist saadud andmed muude anorgaaniliste ühendite (sh destilleeritud vesi, konduktomeetriline vesi ja muu samalaadse puhtusastmega vesi) ja amalgaamide (v.a väärismetallide amalgaamid) importi.

| (141) | Eelmises põhjenduses kirjeldatud põhjustel ei pidanud komisjon GTA andmebaasi kasutamist sobivaks. Tuleb märkida, et suruõhk moodustas tühise osa tootmiskuludest lõpptoote tonni kohta. Selleks et neid kulusid moonutamata normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta, suurendas komisjon moonutamata tootmiskulusid (mis hõlmasid materjali-, tööjõu-, energia- ja veekulusid) protsendi võrra, mis on võrdne suruõhu kulude osakaaluga taotleja esitatud tootmiskuludes. Komisjon leidis, et see meetod kajastas piisavalt suruõhu kulude osakaalu tootmise kogukuludes arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(141)

Eelmises põhjenduses kirjeldatud põhjustel ei pidanud komisjon GTA andmebaasi kasutamist sobivaks. Tuleb märkida, et suruõhk moodustas tühise osa tootmiskuludest lõpptoote tonni kohta. Selleks et neid kulusid moonutamata normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta, suurendas komisjon moonutamata tootmiskulusid (mis hõlmasid materjali-, tööjõu-, energia- ja veekulusid) protsendi võrra, mis on võrdne suruõhu kulude osakaaluga taotleja esitatud tootmiskuludes. Komisjon leidis, et see meetod kajastas piisavalt suruõhu kulude osakaalu tootmise kogukuludes arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel.

3.2.6.6.   Vesi

| (142) | Mehhikos määratakse veehinnad kohaliku omavalitsuse tasandil. Lisaks avaldab Mehhiko veekasutust reguleeriv riigiasutus CONAGUA (Comisión Nacional del Agua) vee kasutamise kohta Mehhikos statistikat, sealhulgas ülevaate tööstuses kasutatava vee hindadest valitud kohalikes omavalitsustes. Viimane väljaanne pärineb siiski 2016. aastast ning see käsitleb 2015. aastat. |
| --- | --- |

(142)

Mehhikos määratakse veehinnad kohaliku omavalitsuse tasandil. Lisaks avaldab Mehhiko veekasutust reguleeriv riigiasutus CONAGUA (Comisión Nacional del Agua) vee kasutamise kohta Mehhikos statistikat, sealhulgas ülevaate tööstuses kasutatava vee hindadest valitud kohalikes omavalitsustes. Viimane väljaanne pärineb siiski 2016. aastast ning see käsitleb 2015. aastat.

| (143) | Seega kasutas komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud hindade kasutamiseks Mexico City veetariife. Need olid avaldatud föderaalringkonna maksuseadustikus, mida muudeti 2016. aasta detsembris ning kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017. |
| --- | --- |

(143)

Seega kasutas komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud hindade kasutamiseks Mexico City veetariife. Need olid avaldatud föderaalringkonna maksuseadustikus, mida muudeti 2016. aasta detsembris ning kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

3.2.6.7.   Arvutused

| (144) | Komisjon arvutas arvestusliku normaalväärtuse kahes järgmises etapis. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon arvutas arvestusliku normaalväärtuse kahes järgmises etapis.

| (145) | Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad keeldusid koostööst, korrutas komisjon seejärel taotleja tootmisprotsessi tasandil materjalide, tööjõu, energia ja vee puhul täheldatud kasutustegureid moonutamata ühikukuludega võrdlusriigis Mehhikos. Nende tootmistegurite puhul, mille kohta taotleja täpseid kasutustegureid ei esitanud (eelkõige abimaterjalid ja suruõhk), kohaldas komisjon moonutamata otseste tootmiskulude suhtes protsenti, mis oli võrdne nende tootmistegurite kulude osakaaluga taotleja teatatud tootmiskuludes. |
| --- | --- |

(145)

Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad keeldusid koostööst, korrutas komisjon seejärel taotleja tootmisprotsessi tasandil materjalide, tööjõu, energia ja vee puhul täheldatud kasutustegureid moonutamata ühikukuludega võrdlusriigis Mehhikos. Nende tootmistegurite puhul, mille kohta taotleja täpseid kasutustegureid ei esitanud (eelkõige abimaterjalid ja suruõhk), kohaldas komisjon moonutamata otseste tootmiskulude suhtes protsenti, mis oli võrdne nende tootmistegurite kulude osakaaluga taotleja teatatud tootmiskuludes.

| (146) | Teiseks kohaldas komisjon eelnimetatud tootmiskulude suhtes Ternium S.A. Mexico tootmise üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Need tehti kindlaks Ternium S.A. Mexico 2017. aasta aruande alusel ning väljendati järgmiste protsendimääradena: |
| --- | --- |

(146)

Teiseks kohaldas komisjon eelnimetatud tootmiskulude suhtes Ternium S.A. Mexico tootmise üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Need tehti kindlaks Ternium S.A. Mexico 2017. aasta aruande alusel ning väljendati järgmiste protsendimääradena:

| (147) | tootmiskulude (mis hõlmavad materjalide, tööjõu-, energia- ja veekasutust) suhtes kohaldati 14,12 % suurust tootmise üldkulude (80) määra; |
| --- | --- |

(147)

tootmiskulude (mis hõlmavad materjalide, tööjõu-, energia- ja veekasutust) suhtes kohaldati 14,12 % suurust tootmise üldkulude (80) määra;

80

| (148) | tootmiskulude ja tootmise üldkulude suhtes kohaldati 12,56 % suurust müügi-, üld- ja halduskulude (81) määra; |
| --- | --- |

(148)

tootmiskulude ja tootmise üldkulude suhtes kohaldati 12,56 % suurust müügi-, üld- ja halduskulude (81) määra;

81

| (149) | tootmiskulude, tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude summa suhtes kohaldati 15,09 % suurust kasumimäära (82). |
| --- | --- |

(149)

tootmiskulude, tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude summa suhtes kohaldati 15,09 % suurust kasumimäära (82).

82

| (150) | Selle alusel tuletas komisjon iga tooteliigi normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Kuna ükski eksportiv tootja koostööd ei teinud, määrati normaalväärtus kindlaks kogu riigi kohta, mitte iga eksportija ja tootja kohta eraldi. |
| --- | --- |

(150)

Selle alusel tuletas komisjon iga tooteliigi normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Kuna ükski eksportiv tootja koostööd ei teinud, määrati normaalväärtus kindlaks kogu riigi kohta, mitte iga eksportija ja tootja kohta eraldi.

3.2.7.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (151) | Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, tehti ekspordihind kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, korrigeerituna tehasehindade tasemele. |
| --- | --- |

(151)

Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, tehti ekspordihind kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, korrigeerituna tehasehindade tasemele.

3.2.8.   Võrdlus ja dumpingumarginaalid

Võrdlus ja dumpingumarginaalid

| (152) | Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil.

3.2.9.   Järeldus

Järeldus

| (153) | Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 134 %. |
| --- | --- |

(153)

Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 134 %.

| (154) | Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(154)

Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.3.   HRV-st pärit dumpingu kordumise tõenäosus

HRV-st pärit dumpingu kordumise tõenäosus

| (155) | Nagu eespool selgitatud, leiti, et HRV-st pärit orgaanilise kattega terastooteid imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhindadega, kuid selle impordi maht oli suhteliselt väike. Täielikkuse huvides uuris komisjon ka dumpingu kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, HRV eksportivate tootjate hinnakujundus muudel turgudel, muude turgude olemasolu ja liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(155)

Nagu eespool selgitatud, leiti, et HRV-st pärit orgaanilise kattega terastooteid imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhindadega, kuid selle impordi maht oli suhteliselt väike. Täielikkuse huvides uuris komisjon ka dumpingu kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, HRV eksportivate tootjate hinnakujundus muudel turgudel, muude turgude olemasolu ja liidu turu atraktiivsus.

3.3.1.   Eksport kolmandatesse riikidesse

Eksport kolmandatesse riikidesse

| (156) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli HRV-st liitu suunatud orgaanilise kattega terastoodete impordi maht üsna väike (ligikaudu 0,1 % liidu kogutarbimisest), kuigi vastavalt põhjendusele 36 peeti seda representatiivseks. Seetõttu otsustas komisjon analüüsida ka andmeid HRV-st pärit orgaanilise kattega terastoodete müügi kohta kolmandatesse riikidesse, et leida kinnitust oma järeldusele dumpingu jätkumise kohta. Dumpingu arvutamisel kasutati kolmandatesse riikidesse müügi hindu, tuginedes Hiina ekspordistatistikale. |
| --- | --- |

(156)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli HRV-st liitu suunatud orgaanilise kattega terastoodete impordi maht üsna väike (ligikaudu 0,1 % liidu kogutarbimisest), kuigi vastavalt põhjendusele 36 peeti seda representatiivseks. Seetõttu otsustas komisjon analüüsida ka andmeid HRV-st pärit orgaanilise kattega terastoodete müügi kohta kolmandatesse riikidesse, et leida kinnitust oma järeldusele dumpingu jätkumise kohta. Dumpingu arvutamisel kasutati kolmandatesse riikidesse müügi hindu, tuginedes Hiina ekspordistatistikale.

3.3.1.1.   Normaalväärtus

| (157) | Normaalväärtus HRV-st kolmandatesse riikidesse suunatud dumpingu hindamiseks määrati kindlaks põhjendustes 37–150 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(157)

Normaalväärtus HRV-st kolmandatesse riikidesse suunatud dumpingu hindamiseks määrati kindlaks põhjendustes 37–150 kirjeldatud viisil.

3.3.1.2.   Ekspordihind

| (158) | Kuna Hiina tootjad keeldusid koostööst, põhines kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind taotleja esitatud Hiina ekspordiandmebaasi andmetel. Komisjon arvas nendest andmetest, mis on andmebaasis esitatud FOB-tasandil, maha sadamas käitlemise kulud ja taotleja esitatud hinnangulised omamaised transpordikulud Hiinas, et arvutada ekspordihind tehasehindade tasemel. |
| --- | --- |

(158)

Kuna Hiina tootjad keeldusid koostööst, põhines kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind taotleja esitatud Hiina ekspordiandmebaasi andmetel. Komisjon arvas nendest andmetest, mis on andmebaasis esitatud FOB-tasandil, maha sadamas käitlemise kulud ja taotleja esitatud hinnangulised omamaised transpordikulud Hiinas, et arvutada ekspordihind tehasehindade tasemel.

3.3.1.3.   Võrdlus

| (159) | Komisjon võrdles arvestuslikku normaalväärtust muude riikide kui liidu liikmesriikide ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon võrdles arvestuslikku normaalväärtust muude riikide kui liidu liikmesriikide ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil.

3.3.1.4.   Dumpingumarginaal

| (160) | Eeltoodud võrdlus näitas, et kõikidesse kolmandatesse riikidesse (v.a liitu) toimuva ekspordi üleriigiline dumpingumarginaal on 118 %, kusjuures viiele kõige tähtsamale eksporditurule (India, Filipiinid, Venemaa Föderatsioon, Lõuna-Korea ja Vietnam) suunatud ekspordi üleriigiline dumpingumarginaal on vahemikus 112–160 %. See kinnitas ka seda, et liitu toimuva ekspordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli väga väikestest müügimahtudest olenemata mõistlik. |
| --- | --- |

(160)

Eeltoodud võrdlus näitas, et kõikidesse kolmandatesse riikidesse (v.a liitu) toimuva ekspordi üleriigiline dumpingumarginaal on 118 %, kusjuures viiele kõige tähtsamale eksporditurule (India, Filipiinid, Venemaa Föderatsioon, Lõuna-Korea ja Vietnam) suunatud ekspordi üleriigiline dumpingumarginaal on vahemikus 112–160 %. See kinnitas ka seda, et liitu toimuva ekspordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli väga väikestest müügimahtudest olenemata mõistlik.

3.3.2.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (161) | Kuna koostööst keelduti, tehti HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotleja esitatud teabe alusel. |
| --- | --- |

(161)

Kuna koostööst keelduti, tehti HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotleja esitatud teabe alusel.

| (162) | HRV tootmisvõimsus oli praegusest tootmisvõimsusest märkimisväärselt suurem. Hiina raua- ja teraseühenduse (China Iron and Steel Association (CISA)) andmetel oli värvitud terastoodete tootmisvõimsus 2013. aastal 40 miljonit tonni. 7,5 miljoni tonni suuruse tootmismahu juures rakendati ainult ligikaudu 20 % tootmisvõimsusest. Meetmete tühistamise korral oleks Hiina tootjatel piisavalt vaba tootmisvõimsust – hinnanguliselt umbes 32,5 miljon tonni – et ujutada liidu turg, kus tarbitakse 4,5 miljonit tonni, üle dumpinguhinnaga orgaanilise kattega terastoodetega. |
| --- | --- |

(162)

HRV tootmisvõimsus oli praegusest tootmisvõimsusest märkimisväärselt suurem. Hiina raua- ja teraseühenduse (China Iron and Steel Association (CISA)) andmetel oli värvitud terastoodete tootmisvõimsus 2013. aastal 40 miljonit tonni. 7,5 miljoni tonni suuruse tootmismahu juures rakendati ainult ligikaudu 20 % tootmisvõimsusest. Meetmete tühistamise korral oleks Hiina tootjatel piisavalt vaba tootmisvõimsust – hinnanguliselt umbes 32,5 miljon tonni – et ujutada liidu turg, kus tarbitakse 4,5 miljonit tonni, üle dumpinguhinnaga orgaanilise kattega terastoodetega.

| (163) | Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks, et neid meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida. |
| --- | --- |

(163)

Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks, et neid meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida.

3.3.3.   Muude turgude olemasolu

Muude turgude olemasolu

| (164) | India, Malaisia, Pakistan, Türgi ja Vietnam on kehtestanud Hiina orgaanilise kattega terastoodete ekspordi suhtes kaubanduse kaitsemeetmed, mis viitab samasugusele hinnakujundusele nagu täheldati Hiina ekspordi puhul liitu. |
| --- | --- |

(164)

India, Malaisia, Pakistan, Türgi ja Vietnam on kehtestanud Hiina orgaanilise kattega terastoodete ekspordi suhtes kaubanduse kaitsemeetmed, mis viitab samasugusele hinnakujundusele nagu täheldati Hiina ekspordi puhul liitu.

| (165) | Seetõttu järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunaksid Hiina eksportivad tootjad dumpinguhinnaga ekspordi tõenäoliselt ümber liitu. |
| --- | --- |

(165)

Seetõttu järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunaksid Hiina eksportivad tootjad dumpinguhinnaga ekspordi tõenäoliselt ümber liitu.

3.3.4.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (166) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu ühe tonni orgaanilise kattega terase müügihind 194–338 euro võrra (või 28–59 %) suurem kui viiele peamisele eksporditurule suunatud Hiina ekspordi hind CIF-tasemel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 160. Ka orgaanilise kattega terase tonnihind oli 211–226 euro võrra (või 31–33 %) suurem kui kõikidesse kolmandatesse riikidesse (v.a liitu) suunatud Hiina keskmine ekspordihind CIF-tasemel. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas Hiina eksport viiele kõige tähtsamale eksporditurule 48 % liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(166)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu ühe tonni orgaanilise kattega terase müügihind 194–338 euro võrra (või 28–59 %) suurem kui viiele peamisele eksporditurule suunatud Hiina ekspordi hind CIF-tasemel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 160. Ka orgaanilise kattega terase tonnihind oli 211–226 euro võrra (või 31–33 %) suurem kui kõikidesse kolmandatesse riikidesse (v.a liitu) suunatud Hiina keskmine ekspordihind CIF-tasemel. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas Hiina eksport viiele kõige tähtsamale eksporditurule 48 % liidu tarbimisest.

| (167) | Seega oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suunavad märkimisväärse koguse orgaanilise kattega terastoodete ekspordist kolmandatest riikidest ümber liidu turule. |
| --- | --- |

(167)

Seega oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suunavad märkimisväärse koguse orgaanilise kattega terastoodete ekspordist kolmandatest riikidest ümber liidu turule.

3.3.5.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (168) | Eeltoodut arvesse võttes leidis komisjon, et olenemata sellest, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping toimus või mitte, on väga tõenäoline, et meetmete aegumise korral see kordub. |
| --- | --- |

(168)

Eeltoodut arvesse võttes leidis komisjon, et olenemata sellest, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping toimus või mitte, on väga tõenäoline, et meetmete aegumise korral see kordub.

3.4.   Üldised järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

Üldised järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (169) | Uurimine näitas, et Hiina import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Leiti, et hoolimata väikesest impordimahust vastasid dumpingumarginaalid neile dumpingumarginaalidele, mida täheldati Hiina ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse. Võttes arvesse punktides 3.3.2–3.3.4 vaadeldud elemente, järeldas komisjon, et kehtivate meetmete aegumise korral on väga tõenäoline, et Hiina tootjad ekspordiksid märkimisväärses koguses orgaanilise kattega terastooteid liitu dumpinguhinnaga. Seega on olemas tõendid dumpingu tõenäolise jätkumise kohta. |
| --- | --- |

(169)

Uurimine näitas, et Hiina import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Leiti, et hoolimata väikesest impordimahust vastasid dumpingumarginaalid neile dumpingumarginaalidele, mida täheldati Hiina ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse. Võttes arvesse punktides 3.3.2–3.3.4 vaadeldud elemente, järeldas komisjon, et kehtivate meetmete aegumise korral on väga tõenäoline, et Hiina tootjad ekspordiksid märkimisväärses koguses orgaanilise kattega terastooteid liitu dumpinguhinnaga. Seega on olemas tõendid dumpingu tõenäolise jätkumise kohta.

| (170) | Teise võimalusena leidis komisjon ka, et igal juhul on olemas tõendid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu kordumine tõenäoline. HRV-s oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga suur vaba tootmisvõimsus võrreldes liidu tarbimisega. Peale selle on muudel turgudel kehtestatud Hiinast imporditud vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastased meetmed. Hiina eksportivate tootjate hinnakujundus kolmandate riikide turgudel kinnitab liitu suunatud dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Kõigele lisaks näitas liidu turu atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest ning asjaolu, et muud turud jäävad dumpinguvastaste meetmete tõttu suletuks, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis suunatakse Hiina eksport ja vaba tootmisvõimsus tõenäoliselt liidu turule. Seetõttu järeldas komisjon, et suure tõenäosusega suureneks dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel orgaanilise kattega terastoodete dumpinguhinnaga eksport HRV-st liitu. |
| --- | --- |

(170)

Teise võimalusena leidis komisjon ka, et igal juhul on olemas tõendid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu kordumine tõenäoline. HRV-s oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga suur vaba tootmisvõimsus võrreldes liidu tarbimisega. Peale selle on muudel turgudel kehtestatud Hiinast imporditud vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastased meetmed. Hiina eksportivate tootjate hinnakujundus kolmandate riikide turgudel kinnitab liitu suunatud dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Kõigele lisaks näitas liidu turu atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest ning asjaolu, et muud turud jäävad dumpinguvastaste meetmete tõttu suletuks, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis suunatakse Hiina eksport ja vaba tootmisvõimsus tõenäoliselt liidu turule. Seetõttu järeldas komisjon, et suure tõenäosusega suureneks dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel orgaanilise kattega terastoodete dumpinguhinnaga eksport HRV-st liitu.

| (171) | Eeltoodut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine ja igal juhul selle kordumine. |
| --- | --- |

(171)

Eeltoodut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine ja igal juhul selle kordumine.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (172) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis liidus orgaanilise kattega terastooteid üle 20 teadaoleva tootja, kusjuures mõned neist on üksteisega seotud. Mitu tootjat kuulub terasetootjate kontsernidesse. |
| --- | --- |

(172)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis liidus orgaanilise kattega terastooteid üle 20 teadaoleva tootja, kusjuures mõned neist on üksteisega seotud. Mitu tootjat kuulub terasetootjate kontsernidesse.

| (173) | Valimisse kaasatud liidu tootjate vastustest küsimustikule ja taotleja esitatud andmetest nähtub, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt 4 752 003 tonni. Alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses käsitatakse liidu tootmisharuna liidu tootjaid, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu. |
| --- | --- |

(173)

Valimisse kaasatud liidu tootjate vastustest küsimustikule ja taotleja esitatud andmetest nähtub, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt 4 752 003 tonni. Alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses käsitatakse liidu tootmisharuna liidu tootjaid, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu.

4.2.   Tarbimine liidus

Tarbimine liidus

| (174) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et osa valimisse kuuluvate liidu tootjate toodangust on ette nähtud tootmisharusiseseks tarbimiseks, st sageli seda lihtsalt transporditakse (ilma arveteta) ja/või tarnitakse siirdehindadega sama äriühingu või kontserni ühest tehasest teise edasise töötlemise eesmärgil. Selleks et saada liidu tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik ülevaade, koguti ja analüüsiti kogu orgaanilise kattega terastoodetega seotud tegevust käsitlevaid andmeid. |
| --- | --- |

(174)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et osa valimisse kuuluvate liidu tootjate toodangust on ette nähtud tootmisharusiseseks tarbimiseks, st sageli seda lihtsalt transporditakse (ilma arveteta) ja/või tarnitakse siirdehindadega sama äriühingu või kontserni ühest tehasest teise edasise töötlemise eesmärgil. Selleks et saada liidu tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik ülevaade, koguti ja analüüsiti kogu orgaanilise kattega terastoodetega seotud tegevust käsitlevaid andmeid.

| (175) | Nii nagu esialgses uurimises (selle põhjendused 68–69) leiti, et majandusnäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime olenevad kogu äritegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud tootmisharusiseseks kasutuseks või müüakse seda vabal turul. Samas tuleb liidu turu müügimahtude ja -hindade, turuosa, kasvu, ekspordimahtude ja -hindade puhul keskenduda vabal turul valitsevale olukorrale (ja seega tootmisharusisest kasutust arvesse ei võeta). Seega korrigeeriti kahjunäitajaid liidu tootmisharu teadaoleva sisetarbimise ja müügi põhjal ning sisetarbimist ja müüki analüüsiti eraldi. |
| --- | --- |

(175)

Nii nagu esialgses uurimises (selle põhjendused 68–69) leiti, et majandusnäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime olenevad kogu äritegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud tootmisharusiseseks kasutuseks või müüakse seda vabal turul. Samas tuleb liidu turu müügimahtude ja -hindade, turuosa, kasvu, ekspordimahtude ja -hindade puhul keskenduda vabal turul valitsevale olukorrale (ja seega tootmisharusisest kasutust arvesse ei võeta). Seega korrigeeriti kahjunäitajaid liidu tootmisharu teadaoleva sisetarbimise ja müügi põhjal ning sisetarbimist ja müüki analüüsiti eraldi.

| (176) | Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmise põhjal: i) impordistatistika TARICi koodide tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, ning ii) liidu tootmisharu müügimahud (sh tootmisharusisese tarbimisega seotud tehingud) liidus vastavalt taotleja esitatud andmetele. Vajaduse korral kontrolliti ja ajakohastati valimisse kaasatud liidu tootjate müügimahte nende valdustesse tehtud kontrollkäikude tulemusel. |
| --- | --- |

(176)

Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmise põhjal: i) impordistatistika TARICi koodide tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, ning ii) liidu tootmisharu müügimahud (sh tootmisharusisese tarbimisega seotud tehingud) liidus vastavalt taotleja esitatud andmetele. Vajaduse korral kontrolliti ja ajakohastati valimisse kaasatud liidu tootjate müügimahte nende valdustesse tehtud kontrollkäikude tulemusel.

| (177) | Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tarbimine järgmiselt.

  Tabel 2 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnides) | 3 840 088 | 3 965 150 | 4 375 791 | 4 525 677 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 103 | 114 | 118 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(177)

Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tarbimine järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tarbimine (tonnides)

3 840 088

3 965 150

4 375 791

4 525 677

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

103

103

114

114

118

118

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (178) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 18 %. |
| --- | --- |

(178)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 18 %.

4.3.   Hiina import liitu

Hiina import liitu

| (179) | Komisjon tegi impordimahud ja -hinnad kindlaks impordistatistika alusel TARICi koodide tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid. |
| --- | --- |

(179)

Komisjon tegi impordimahud ja -hinnad kindlaks impordistatistika alusel TARICi koodide tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid.

4.3.1.   Maht ja turuosa

Maht ja turuosa

| (180) | Vaatlusalusel perioodil muutus import Hiinast liitu järgmiselt.

  Tabel 3










  Hiinast pärit import | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht (tonnides) | 5 619 | 4 217 | 2 958 | 6 338 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 75 | 53 | 113 |
| Turuosa (%) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(180)

Vaatlusalusel perioodil muutus import Hiinast liitu järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Hiinast pärit import

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Impordimaht (tonnides)

5 619

4 217

2 958

6 338

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

75

75

53

53

113

113

Turuosa (%)

0,1

0,1

0,1

0,1

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (181) | Vaatlusalusel perioodil oli HRV-st pärit impordi maht väike. Hiinast pärit impordi turuosa kõikus vaatlusalusel perioodil veidi ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,1 %. |
| --- | --- |

(181)

Vaatlusalusel perioodil oli HRV-st pärit impordi maht väike. Hiinast pärit impordi turuosa kõikus vaatlusalusel perioodil veidi ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,1 %.

| (182) | Import on olnud väike alates ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest 2012. aasta septembris. Arvatavasti on väikse mahu põhjuseks kehtivad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(182)

Import on olnud väike alates ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest 2012. aasta septembris. Arvatavasti on väikse mahu põhjuseks kehtivad dumpinguvastased meetmed.

4.3.2.   Hinnad ja hindade allalöömine

Hinnad ja hindade allalöömine

| (183) | Vaatlusalusel perioodil muutus Hiinast liitu imporditud toodete hind järgmiselt.

  Tabel 4










  Hiinast pärit import | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine impordihind (eurot tonni kohta) | 341 | 747 | 697 | 637 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 219 | 204 | 187 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(183)

Vaatlusalusel perioodil muutus Hiinast liitu imporditud toodete hind järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Hiinast pärit import

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine impordihind (eurot tonni kohta)

341

747

697

637

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

219

219

204

204

187

187

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (184) | Vaatlusalusel perioodil tõusid Hiinast pärit impordi hinnad 87 %. On põhjust oletada, et vähemalt osaliselt oli sellise suundumuse põhjuseks tooraine hindade tõus. |
| --- | --- |

(184)

Vaatlusalusel perioodil tõusid Hiinast pärit impordi hinnad 87 %. On põhjust oletada, et vähemalt osaliselt oli sellise suundumuse põhjuseks tooraine hindade tõus.

| (185) | Koostööd teinud liidu tootjate keskmisi müügihindu toodete müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul võrreldi Hiinast pärit impordi keskmiste hindadega. Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, ei olnud usaldusväärne võrdlemine tooteliikide kaupa võimalik ning Hiinast pärit impordi keskmise hinna kindlakstegemiseks kasutati impordistatistikat, mis käsitles vaatlusalust toodet tervikuna. Kuna sõltumatud importijad keeldusid käesolevas aegumise läbivaatamises koostööst, kasutati impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks taotluses esitatud hinnangulisi andmeid. |
| --- | --- |

(185)

Koostööd teinud liidu tootjate keskmisi müügihindu toodete müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul võrreldi Hiinast pärit impordi keskmiste hindadega. Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, ei olnud usaldusväärne võrdlemine tooteliikide kaupa võimalik ning Hiinast pärit impordi keskmise hinna kindlakstegemiseks kasutati impordistatistikat, mis käsitles vaatlusalust toodet tervikuna. Kuna sõltumatud importijad keeldusid käesolevas aegumise läbivaatamises koostööst, kasutati impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks taotluses esitatud hinnangulisi andmeid.

| (186) | Sellel meetodil põhinev võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla 27,8 % (st hindade allalöömine oli väga sarnane sellega, mis tehti kindlaks esialgses uurimises). |
| --- | --- |

(186)

Sellel meetodil põhinev võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla 27,8 % (st hindade allalöömine oli väga sarnane sellega, mis tehti kindlaks esialgses uurimises).

| (187) | Lisaks näitas kolmandate riikide turgudele suunatud Hiina ekspordi hindade analüüs, et Hiina müüs mõnel oma peamistest eksporditurgudest sarnaste või mõnikord isegi madalamate hindadega kui liitu müües, kinnitades seega järeldust, et Hiina hindade praegune tase lööks alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. |
| --- | --- |

(187)

Lisaks näitas kolmandate riikide turgudele suunatud Hiina ekspordi hindade analüüs, et Hiina müüs mõnel oma peamistest eksporditurgudest sarnaste või mõnikord isegi madalamate hindadega kui liitu müües, kinnitades seega järeldust, et Hiina hindade praegune tase lööks alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul.

4.4.   Muudest kolmandatest riikidest pärit import liitu

Muudest kolmandatest riikidest pärit import liitu

| (188) | Tabel 5 näitab muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumist vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 5 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indiast pärit impordi maht (tonnides) | 191 015 | 136 208 | 152 511 | 247 237 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 71 | 80 | 129 |
| Turuosa (%) | 5,0 | 3,4 | 3,5 | 5,5 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 755 | 770 | 680 | 818 |
| Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides) | 155 634 | 131 959 | 184 637 | 222 448 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 85 | 119 | 143 |
| Turuosa (%) | 4,0 | 3,3 | 4,2 | 4,9 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 899 | 934 | 785 | 925 |
| Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht | 117 938 | 113 679 | 134 352 | 201 981 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 96 | 114 | 171 |
| Turuosa (%) | 3,1 | 2,9 | 3,1 | 4,5 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 793 | 798 | 714 | 838 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(188)

Tabel 5 näitab muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumist vaatlusalusel perioodil.

Tabel 5

Tabel 5

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indiast pärit impordi maht (tonnides)

191 015

136 208

152 511

247 237

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

71

71

80

80

129

129

Turuosa (%)

5,0

3,4

3,5

5,5

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

755

770

680

818

Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides)

155 634

131 959

184 637

222 448

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

85

85

119

119

143

143

Turuosa (%)

4,0

3,3

4,2

4,9

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

899

934

785

925

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht

117 938

113 679

134 352

201 981

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

96

96

114

114

171

171

Turuosa (%)

3,1

2,9

3,1

4,5

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

793

798

714

838

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (189) | Vaatlusalusel perioodil oli kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa 14,8 %. Enamik impordist oli pärit Indiast ja Koreast; neile järgnesid Türgi ja Taiwan. |
| --- | --- |

(189)

Vaatlusalusel perioodil oli kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa 14,8 %. Enamik impordist oli pärit Indiast ja Koreast; neile järgnesid Türgi ja Taiwan.

| (190) | Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind oli üldiselt kõrgem kui keskmine hind, millega Hiinast pärit import sisenes liitu. Olenevalt aastast oli kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind kas kõrgem või madalam kui liidu tootjate keskmine müügihind liidu turul. |
| --- | --- |

(190)

Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind oli üldiselt kõrgem kui keskmine hind, millega Hiinast pärit import sisenes liitu. Olenevalt aastast oli kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind kas kõrgem või madalam kui liidu tootjate keskmine müügihind liidu turul.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (191) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uurimine kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(191)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uurimine kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

| (192) | Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, dumpingumarginaalide suurus ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hindamine põhines taotleja esitatud teabel, mida võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustega. |
| --- | --- |

(192)

Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, dumpingumarginaalide suurus ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hindamine põhines taotleja esitatud teabel, mida võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustega.

| (193) | Mikroökonoomilisi näitajaid (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja palgad) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kohapealse kontrollkäigu ajal nõuetekohaselt kontrolliti. |
| --- | --- |

(193)

Mikroökonoomilisi näitajaid (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja palgad) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kohapealse kontrollkäigu ajal nõuetekohaselt kontrolliti.

| (194) | Võttes arvesse seda, et taotleja ühte kolmest valimisse kaasatud äriühingust ei esindanud, on vastavalt alusmääruse artiklile 19 andmed tabelites 9–14 esitatud salajase äriteabe konfidentsiaalsuse hoidmise huvides vahemikena. |
| --- | --- |

(194)

Võttes arvesse seda, et taotleja ühte kolmest valimisse kaasatud äriühingust ei esindanud, on vastavalt alusmääruse artiklile 19 andmed tabelites 9–14 esitatud salajase äriteabe konfidentsiaalsuse hoidmise huvides vahemikena.

4.5.1.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.1.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (195) | Liidu tootmisharu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutus vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt.

  Tabel 6 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 4 402 079 | 4 404 178 | 4 769 698 | 4 752 003 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 5 076 892 | 5 113 417 | 5 361 693 | 5 339 200 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 106 | 105 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 87 | 86 | 89 | 89 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(195)

Liidu tootmisharu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutus vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Toodang (tonnides)

4 402 079

4 404 178

4 769 698

4 752 003

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

108

108

108

108

Tootmisvõimsus (tonnides)

5 076 892

5 113 417

5 361 693

5 339 200

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

106

106

105

105

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

87

86

89

89

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (196) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid veidi tootmismaht (+8 %) ja tootmisvõimsus (+5 %), samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine suurenes 2 %, ulatudes 89 %-ni. |
| --- | --- |

(196)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid veidi tootmismaht (+8 %) ja tootmisvõimsus (+5 %), samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine suurenes 2 %, ulatudes 89 %-ni.

4.5.1.2.   Müügimaht ja turuosa liidus

| (197) | Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tootmisharu müük liidus (sh tootmisharusisese tarbimisega seotud tehingud) järgmiselt.

  Tabel 7 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 3 369 883 | 3 579 087 | 3 901 334 | 3 847 673 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 106 | 116 | 114 |
| Turuosa (% liidu tarbimisest) | 87,6 | 90,2 | 89,1 | 84,9 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(197)

Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tootmisharu müük liidus (sh tootmisharusisese tarbimisega seotud tehingud) järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

3 369 883

3 579 087

3 901 334

3 847 673

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

106

106

116

116

114

114

Turuosa (% liidu tarbimisest)

87,6

90,2

89,1

84,9

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (198) | Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul langesid vaatlusaluse perioodi jooksul 14 %. |
| --- | --- |

(198)

Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul langesid vaatlusaluse perioodi jooksul 14 %.

| (199) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 84,9 %-ni. |
| --- | --- |

(199)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 84,9 %-ni.

4.5.1.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (200) | Vaatlusalusel perioodil muutusid tööhõive tase ja tootlikkus liidu tootmisharus järgmiselt.

  Tabel 8 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (täistöökohtades) | 5 667 | 5 685 | 5 938 | 6 021 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 105 | 106 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 777 | 775 | 803 | 789 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 103 | 102 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(200)

Vaatlusalusel perioodil muutusid tööhõive tase ja tootlikkus liidu tootmisharus järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv (täistöökohtades)

5 667

5 685

5 938

6 021

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

105

105

106

106

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

777

775

803

789

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

103

103

102

102

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (201) | Liidu tootmisharu tööjõu tööhõive ja tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) ühe töötaja kohta aastas, suurenesid vaatlusalusel perioodil. See kasv kajastab üldist toodangu ja müügimahtude kasvu. |
| --- | --- |

(201)

Liidu tootmisharu tööjõu tööhõive ja tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) ühe töötaja kohta aastas, suurenesid vaatlusalusel perioodil. See kasv kajastab üldist toodangu ja müügimahtude kasvu.

4.5.1.4.   Kasv

| (202) | Liidu tootmisharu sai kasu liidu turu kasvust, kuigi tehased, mida tootmisvõimsuse vähesem rakendamine esialgse uurimise ajal rohkem mõjutas, on ikka veel taastumas. Liidu tootmisharu säilitas olulise turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(202)

Liidu tootmisharu sai kasu liidu turu kasvust, kuigi tehased, mida tootmisvõimsuse vähesem rakendamine esialgse uurimise ajal rohkem mõjutas, on ikka veel taastumas. Liidu tootmisharu säilitas olulise turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

4.5.1.5.   Dumpingu ulatus ja varasemast dumpingust taastumine

| (203) | Nagu eespool 3. jaotises on selgitatud, jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping märkimisväärsel tasemel. Tuleb märkida, et Hiina tootjad lõid liidu tootmisharu müügihinnad olulisel määral alla ning liidu tootmisharu olukord on ikka veel ebakindel. |
| --- | --- |

(203)

Nagu eespool 3. jaotises on selgitatud, jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping märkimisväärsel tasemel. Tuleb märkida, et Hiina tootjad lõid liidu tootmisharu müügihinnad olulisel määral alla ning liidu tootmisharu olukord on ikka veel ebakindel.

| (204) | Kuna Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahud olid palju väiksemad kui esialgsel uurimisperioodil, jõudis komisjon järeldusele, et dumpingumarginaali suuruse mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärselt väiksem kui esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(204)

Kuna Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahud olid palju väiksemad kui esialgsel uurimisperioodil, jõudis komisjon järeldusele, et dumpingumarginaali suuruse mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärselt väiksem kui esialgses uurimises.

4.5.2.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Varud

| (205) | Vaatlusalusel perioodil muutusid valimisse kaasatud tootjate varud järgmiselt.

  Tabel 9 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 68 500 – 71 500 | 52 000 – 55 000 | 72 000 – 75 000 | 83 000 – 86 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 77 | 106 | 120 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(205)

Vaatlusalusel perioodil muutusid valimisse kaasatud tootjate varud järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Varud (tonnides)

68 500 – 71 500

52 000 – 55 000

72 000 – 75 000

83 000 – 86 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

77

77

106

106

120

120

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (206) | Liidu tootjad suurendasid vaatlusalusel perioodil oma varusid. Seda näitajat ei peeta siiski liidu tootjate majandusliku olukorra hindamisel väga oluliseks. Orgaanilise kattega terastooteid toodetakse enamasti tellimuste alusel. Igal juhul moodustasid varud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult umbes 2 % kogumüügist. |
| --- | --- |

(206)

Liidu tootjad suurendasid vaatlusalusel perioodil oma varusid. Seda näitajat ei peeta siiski liidu tootjate majandusliku olukorra hindamisel väga oluliseks. Orgaanilise kattega terastooteid toodetakse enamasti tellimuste alusel. Igal juhul moodustasid varud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult umbes 2 % kogumüügist.

4.5.2.2.   Keskmised ühiku müügihinnad liidus ja tootmiskulud

| (207) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügi hinnad liidu sõltumatutele klientidele ning ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõltumatute tootjate keskmised ühiku müügihinnad (eurot tonni kohta) | 805–820 | 760–775 | 740–755 | 895–910 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 94 | 92 | 111 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 800–850 | 750–800 | 650–730 | 850–900 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 94 | 87 | 106 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(207)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügi hinnad liidu sõltumatutele klientidele ning ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Sõltumatute tootjate keskmised ühiku müügihinnad (eurot tonni kohta)

805–820

760–775

740–755

895–910

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

94

94

92

92

111

111

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

800–850

750–800

650–730

850–900

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

94

94

87

87

106

106

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (208) | Vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu tõsta oma müügihindu 11 %. Pärast 2014. ja 2015. aastal ning seejärel 2015.–2016. aastal toimunud hinnalangust, hakkasid hinnad 2016.–2017. aastal jälle tõusma. Nii langus kui tõus on tihedalt seotud tooraine hindade muutumisega. |
| --- | --- |

(208)

Vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu tõsta oma müügihindu 11 %. Pärast 2014. ja 2015. aastal ning seejärel 2015.–2016. aastal toimunud hinnalangust, hakkasid hinnad 2016.–2017. aastal jälle tõusma. Nii langus kui tõus on tihedalt seotud tooraine hindade muutumisega.

4.5.2.3.   Kasumlikkus ja rahavoog

Tabel 11

Tabel 11

| | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus (%) | – 1,5 – 0 | – 0,5 – 1 | 2,5–4 | 3,5–5 |
| Indeks (2014 = 100) | – 100 | 101 | 413 | 506 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kasumlikkus (%)

– 1,5 – 0

– 0,5 – 1

2,5–4

3,5–5

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

101

101

413

413

506

506

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (209) | Selleks et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. |
| --- | --- |

(209)

Selleks et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada.

| (210) | Vaatlusalusel perioodil jõudis liidu tootmisharu kasumisse. Kasumlikkuse paranemine oli selgelt seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis esialgsete meetmete kehtestamisele järgnenud aastatel suurendada oma müügi- ja tootmismahtu ning tõsta müügihindu. Samas jäi kasumlikkus alla sihtkasumi, mida esialgses uurimises peeti sobivaks ja jätkusuutlikuks (st 6,7 %).

  Tabel 12 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (eurodes) | – 18 000 000 – (– 15 000 000 ) | 28 000 000 – 31 000 000 | 30 000 000 – 34 000 000 | 34 000 000 – 37 000 000 |
| Indeks (2014 = 100) | – 100 | 273 | 295 | 311 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(210)

Vaatlusalusel perioodil jõudis liidu tootmisharu kasumisse. Kasumlikkuse paranemine oli selgelt seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis esialgsete meetmete kehtestamisele järgnenud aastatel suurendada oma müügi- ja tootmismahtu ning tõsta müügihindu. Samas jäi kasumlikkus alla sihtkasumi, mida esialgses uurimises peeti sobivaks ja jätkusuutlikuks (st 6,7 %).

Tabel 12

Tabel 12

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Rahavoog (eurodes)

– 18 000 000 – (– 15 000 000 )

28 000 000 – 31 000 000

30 000 000 – 34 000 000

34 000 000 – 37 000 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

273

273

295

295

311

311

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (211) | Rahavoo muutus vaatlusalusel perioodil kajastab peamiselt liidu tootmisharu üldise kasumlikkuse muutusi. |
| --- | --- |

(211)

Rahavoo muutus vaatlusalusel perioodil kajastab peamiselt liidu tootmisharu üldise kasumlikkuse muutusi.

4.5.2.4.   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Tabel 13

Tabel 13

| | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 12 000 000 – 17 000 000 | 20 000 000 – 25 000 000 | 27 000 000 – 32 000 000 | 25 000 000 – 30 000 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 159 | 200 | 180 |
| Investeeringutasuvus (netovara) (%) | – 2,2 | 0,0 | 7,0 | 11,0 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

12 000 000 – 17 000 000

20 000 000 – 25 000 000

27 000 000 – 32 000 000

25 000 000 – 30 000 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

159

159

200

200

180

180

Investeeringutasuvus (netovara) (%)

– 2,2

0,0

7,0

11,0

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (212) | Vaatlusalusel perioodil investeeris ülimalt kapitalimahukas liidu tootmisharu järjepidevalt olemasolevate tootmisseadmete optimeerimisse ja uuendamisse. Lisaks tehti märkimisväärseid investeeringuid, et järgida keskkonnakaitse ja suurema ohutusega seotud õiguslikke nõudeid. Olenevalt äriühingust oli investeeringute eesmärk vähendada kulusid, optimeerida energiakasutust ja/või ka uuendada neid tootmisüksusi, mida oli kahjustanud esialgsel uurimisperioodil täheldatud tootmisvõimsuse vähene rakendamine. |
| --- | --- |

(212)

Vaatlusalusel perioodil investeeris ülimalt kapitalimahukas liidu tootmisharu järjepidevalt olemasolevate tootmisseadmete optimeerimisse ja uuendamisse. Lisaks tehti märkimisväärseid investeeringuid, et järgida keskkonnakaitse ja suurema ohutusega seotud õiguslikke nõudeid. Olenevalt äriühingust oli investeeringute eesmärk vähendada kulusid, optimeerida energiakasutust ja/või ka uuendada neid tootmisüksusi, mida oli kahjustanud esialgsel uurimisperioodil täheldatud tootmisvõimsuse vähene rakendamine.

| (213) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus järgis vaatlusalusel perioodil täpselt kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(213)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus järgis vaatlusalusel perioodil täpselt kasumlikkuse suundumust.

| (214) | Pärast meetmete kehtestamist on kapitali kaasamise võime paranenud. |
| --- | --- |

(214)

Pärast meetmete kehtestamist on kapitali kaasamise võime paranenud.

4.5.2.5.   Palgad

Tabel 14

Tabel 14

| | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 63 000 – 72 000 | 63 000 – 72 000 | 64 000 – 73 000 | 64 000 – 73 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

63 000 – 72 000

63 000 – 72 000

64 000 – 73 000

64 000 – 73 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

102

102

102

102

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (215) | Keskmine palk suurenes vaatlusalusel perioodil veidi, kuid vähem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

(215)

Keskmine palk suurenes vaatlusalusel perioodil veidi, kuid vähem kui ühiku tootmiskulu.

4.6.   Järeldus

Järeldus

| (216) | Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord paranes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 2013. aasta märtsis aitas liidu tootmisharul dumpingu kahjulikust mõjust aeglaselt, kuid kindlalt taastuda. Seda, et liidu tootmisharu on meetmetest märkimisväärselt kasu saanud, tõendavad muu hulgas liidu tootmise ja müügimahtude suurenemine, positiivne rahavoog ja investeeringutasuvus, ühiku tootmiskuludest üldiselt kõrgemad müügihinnad, tööjõukulude minimaalne suurenemine ja märkimisväärselt paranenud kasumlikkus. |
| --- | --- |

(216)

Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord paranes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 2013. aasta märtsis aitas liidu tootmisharul dumpingu kahjulikust mõjust aeglaselt, kuid kindlalt taastuda. Seda, et liidu tootmisharu on meetmetest märkimisväärselt kasu saanud, tõendavad muu hulgas liidu tootmise ja müügimahtude suurenemine, positiivne rahavoog ja investeeringutasuvus, ühiku tootmiskuludest üldiselt kõrgemad müügihinnad, tööjõukulude minimaalne suurenemine ja märkimisväärselt paranenud kasumlikkus.

| (217) | Kuigi liidu tootmisharu on varasemast kahjust suures osas taastunud ja paistab olevat õigel teel, et oma olukorda pikema aja jooksul veelgi parandada, on tema olukord siiski veel ebakindel piiratud kasumlikkuse tõttu, mis jääb ikka veel allapoole sihtkasumit. |
| --- | --- |

(217)

Kuigi liidu tootmisharu on varasemast kahjust suures osas taastunud ja paistab olevat õigel teel, et oma olukorda pikema aja jooksul veelgi parandada, on tema olukord siiski veel ebakindel piiratud kasumlikkuse tõttu, mis jääb ikka veel allapoole sihtkasumit.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (218) | Nagu eespool punktis 4.6 on märgitud, on liidu tootmisharu suures osas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahjust taastunud. Sellest hoolimata uuritakse käesolevas jaotises, kas juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, süveneb liidu tootmisharu ebakindel olukord veelgi, tuues kaasa olulise kahju kordumise. |
| --- | --- |

(218)

Nagu eespool punktis 4.6 on märgitud, on liidu tootmisharu suures osas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahjust taastunud. Sellest hoolimata uuritakse käesolevas jaotises, kas juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, süveneb liidu tootmisharu ebakindel olukord veelgi, tuues kaasa olulise kahju kordumise.

5.1.   Eeldatava impordimahu ja hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Eeldatava impordimahu ja hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (219) | Eelduste kohaselt suurenevad meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiinast pärit impordi mahud järsult. Tuleb meenutada, et esialgsel uurimisperioodil oli impordi maht rohkem kui 702 000 tonni, samal ajal kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 6 338 tonni. |
| --- | --- |

(219)

Eelduste kohaselt suurenevad meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiinast pärit impordi mahud järsult. Tuleb meenutada, et esialgsel uurimisperioodil oli impordi maht rohkem kui 702 000 tonni, samal ajal kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 6 338 tonni.

| (220) | Hiina terasetootmise ülevõimsus on üldteada (83). Taotleja esitas Plantfacts'i andmed, mille kohaselt on Hiina orgaanilise kattega terase tootmisvõimsus seitse miljonit tonni (st rohkem kui neli korda suurem kui Hiina orgaanilise kattega terase näiline tarbimine). See näib olevat konservatiivne hinnang. Taotleja esitas ka 2013. aastast pärit üksikasjalikud andmed, mille kohaselt Hiina raua- ja teraseühendus on teatanud, et Hiina värvitud terase tootmisvõimsus oli kõnealusel aastal ligikaudu 40 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(220)

Hiina terasetootmise ülevõimsus on üldteada (83). Taotleja esitas Plantfacts'i andmed, mille kohaselt on Hiina orgaanilise kattega terase tootmisvõimsus seitse miljonit tonni (st rohkem kui neli korda suurem kui Hiina orgaanilise kattega terase näiline tarbimine). See näib olevat konservatiivne hinnang. Taotleja esitas ka 2013. aastast pärit üksikasjalikud andmed, mille kohaselt Hiina raua- ja teraseühendus on teatanud, et Hiina värvitud terase tootmisvõimsus oli kõnealusel aastal ligikaudu 40 miljonit tonni.

83

| (221) | Kuigi Hiinast pärit impordi maht liitu vähenes pärast esialgsete meetmete kehtestamist, toodavad Hiina tootjad vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses ning üle 80 % sellest läheb ekspordiks. Maailma Teraseühenduse avaldatud andmete kohaselt tootis Hiina aastatel 2013–2014 kaheksa miljonit tonni orgaanilise kattega terastooteid aastas. Üks kaebust toetavatest äriühingutest esitas Hiina metallurgiaalase teabe ja standardimise uurimisinstituudi ja Hiina rahvusvahelise kaubanduse edendamise nõukogu metallurgianõukogu uudiskirjas avaldatud andmed, mille kohaselt toodeti Hiinas aastatel 2015–2017 orgaanilise kattega terastooteid pea kaheksa miljonit tonni aastas. Taotleja esitatud samade andmete kohaselt oli aastatel 2015–2017 orgaanilise kattega terastoodete näiline tarbimine Hiinas vahemikus 1–1,8 miljonit tonni aastas. |
| --- | --- |

(221)

Kuigi Hiinast pärit impordi maht liitu vähenes pärast esialgsete meetmete kehtestamist, toodavad Hiina tootjad vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses ning üle 80 % sellest läheb ekspordiks. Maailma Teraseühenduse avaldatud andmete kohaselt tootis Hiina aastatel 2013–2014 kaheksa miljonit tonni orgaanilise kattega terastooteid aastas. Üks kaebust toetavatest äriühingutest esitas Hiina metallurgiaalase teabe ja standardimise uurimisinstituudi ja Hiina rahvusvahelise kaubanduse edendamise nõukogu metallurgianõukogu uudiskirjas avaldatud andmed, mille kohaselt toodeti Hiinas aastatel 2015–2017 orgaanilise kattega terastooteid pea kaheksa miljonit tonni aastas. Taotleja esitatud samade andmete kohaselt oli aastatel 2015–2017 orgaanilise kattega terastoodete näiline tarbimine Hiinas vahemikus 1–1,8 miljonit tonni aastas.

| (222) | Hoolimata sellest, et eksporditurud on Hiina tootmisharu jaoks väga tähtsad, on Hiinal üha raskem neile ligi pääseda. Ajavahemikus 2016–2018 kehtestasid India, Malaisia, Vietnam, Pakistan ja Türgi Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete suhtes kaubanduse kaitsemeetmed. Mis puudutab Ameerika Ühendriike, siis alates 2018. aasta jaanuarist kohaldatakse seal paljudest riikidest, sh Hiinast pärit terase (sh orgaanilise kattega terastoodete) suhtes 25 % suurust tollitariifi (84). |
| --- | --- |

(222)

Hoolimata sellest, et eksporditurud on Hiina tootmisharu jaoks väga tähtsad, on Hiinal üha raskem neile ligi pääseda. Ajavahemikus 2016–2018 kehtestasid India, Malaisia, Vietnam, Pakistan ja Türgi Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete suhtes kaubanduse kaitsemeetmed. Mis puudutab Ameerika Ühendriike, siis alates 2018. aasta jaanuarist kohaldatakse seal paljudest riikidest, sh Hiinast pärit terase (sh orgaanilise kattega terastoodete) suhtes 25 % suurust tollitariifi (84).

84

| (223) | Liit on Aasia ning Põhja- ja Kesk-Ameerika järel suurim orgaanilise kattega terastoodete turg. |
| --- | --- |

(223)

Liit on Aasia ning Põhja- ja Kesk-Ameerika järel suurim orgaanilise kattega terastoodete turg.

| (224) | Hiina andmebaasi kohaselt on Hiina lähiminevikus eksportinud väljaspool liitu asuvatesse riikidesse märkimisväärses koguses kõnealust toodet madalate hindadega. 2017. aastal olid Hiina FOB-hinnad liidus 10,5 % kõrgemad kui näiteks Koreas, mis on Hiina jaoks peamine selle toote eksporditurg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid väljapoole liitu suunatud ekspordi mahud suuremad kui liidu kogutoodang ning näiline tarbimine liidus. Kuna liidu turg on hindade, avatuse (selle toote suhtes tollimakse ei kohaldata) ja suureneva näilise tarbimise poolest atraktiivne, arvatakse, et meetmete kohaldamise lõpetamisel suunavad Hiina eksportijad tõenäoliselt märkimisväärses koguses orgaanilise kattega terastooteid ümber tulusamale liidu turule. Asjaolu, et liit võttis hiljuti teatavate terastoodete, sh orgaanilise kattega terastoodete suhtes vastu kaitsemeetmed, seda järeldust ei muuda. Tariifikvootidel põhinevad impordimahud on kehtestatud tasemel, mis võimaldab Hiinal eksportida orgaanilise kattega terastooteid märkimisväärsetes kogustes. |
| --- | --- |

(224)

Hiina andmebaasi kohaselt on Hiina lähiminevikus eksportinud väljaspool liitu asuvatesse riikidesse märkimisväärses koguses kõnealust toodet madalate hindadega. 2017. aastal olid Hiina FOB-hinnad liidus 10,5 % kõrgemad kui näiteks Koreas, mis on Hiina jaoks peamine selle toote eksporditurg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid väljapoole liitu suunatud ekspordi mahud suuremad kui liidu kogutoodang ning näiline tarbimine liidus. Kuna liidu turg on hindade, avatuse (selle toote suhtes tollimakse ei kohaldata) ja suureneva näilise tarbimise poolest atraktiivne, arvatakse, et meetmete kohaldamise lõpetamisel suunavad Hiina eksportijad tõenäoliselt märkimisväärses koguses orgaanilise kattega terastooteid ümber tulusamale liidu turule. Asjaolu, et liit võttis hiljuti teatavate terastoodete, sh orgaanilise kattega terastoodete suhtes vastu kaitsemeetmed, seda järeldust ei muuda. Tariifikvootidel põhinevad impordimahud on kehtestatud tasemel, mis võimaldab Hiinal eksportida orgaanilise kattega terastooteid märkimisväärsetes kogustes.

| (225) | Nagu punktis 4.3.2 on kirjeldatud, lõi Hiinast liidu turule suunatud import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootjate hinnad märkimisväärselt alla, eelkõige kui jätta dumpinguvastaste tollimaksude mõju arvesse võtmata. |
| --- | --- |

(225)

Nagu punktis 4.3.2 on kirjeldatud, lõi Hiinast liidu turule suunatud import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootjate hinnad märkimisväärselt alla, eelkõige kui jätta dumpinguvastaste tollimaksude mõju arvesse võtmata.

| (226) | Orgaanilise kattega terastoodete turul valitseb tihe hinnakonkurents, kuna konkureeritakse peamiselt hindade alusel. Võimalikku survet liidu tootmisharu hindadele suurendab veelgi asjaolu, et taotluse kohaselt müüb Hiina tavaliselt suhteliselt suuri koguseid. Kui liidu turul müüakse märkimisväärses koguses odavaid ja dumpinguhinnaga importtooteid, vähenevad liidu tootjate müügimahud märkimisväärselt. Kui liidu tootjate kasumlikkus väheneb veelgi või muutub negatiivseks, võib see takistada kapitali kaasamise ja investeerimise võimet. |
| --- | --- |

(226)

Orgaanilise kattega terastoodete turul valitseb tihe hinnakonkurents, kuna konkureeritakse peamiselt hindade alusel. Võimalikku survet liidu tootmisharu hindadele suurendab veelgi asjaolu, et taotluse kohaselt müüb Hiina tavaliselt suhteliselt suuri koguseid. Kui liidu turul müüakse märkimisväärses koguses odavaid ja dumpinguhinnaga importtooteid, vähenevad liidu tootjate müügimahud märkimisväärselt. Kui liidu tootjate kasumlikkus väheneb veelgi või muutub negatiivseks, võib see takistada kapitali kaasamise ja investeerimise võimet.

5.2.   Järeldus

Järeldus

| (227) | Seetõttu järeldab komisjon, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(227)

Seetõttu järeldab komisjon, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

6.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (228) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(228)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

| (229) | Tuleb meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete mis tahes põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(229)

Tuleb meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete mis tahes põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (230) | Sellele tuginedes uuriti, kas dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib järeldada, et käesoleval juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(230)

Sellele tuginedes uuriti, kas dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib järeldada, et käesoleval juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.

6.2.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (231) | Uurimine näitas, et kui meetmed peaksid aeguma, on sel tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharule. Liidu tootmisharu olukord halveneks kiiresti, kuna väiksemate müügimahtude ja madalamate müügihindade tõttu väheneks kasumlikkus märkimisväärselt. Meetmete kohaldamise jätkumine võimaldaks liidu tootmisharul kasutada ära oma potentsiaali liidu turul, kus tootjatel on võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

(231)

Uurimine näitas, et kui meetmed peaksid aeguma, on sel tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharule. Liidu tootmisharu olukord halveneks kiiresti, kuna väiksemate müügimahtude ja madalamate müügihindade tõttu väheneks kasumlikkus märkimisväärselt. Meetmete kohaldamise jätkumine võimaldaks liidu tootmisharul kasutada ära oma potentsiaali liidu turul, kus tootjatel on võrdsed võimalused.

| (232) | Seepärast on kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(232)

Seepärast on kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine liidu tootmisharu huvides.

6.3.   Importijate huvid

Importijate huvid

| (233) | Nagu eespool põhjenduses 12 on märgitud, võeti käesoleva uurimise raames ühendust üheksa teadaoleva importijaga ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Ükski neist ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(233)

Nagu eespool põhjenduses 12 on märgitud, võeti käesoleva uurimise raames ühendust üheksa teadaoleva importijaga ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Ükski neist ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd.

| (234) | Tuleb meenutada, et esialgses uurimises leiti, et importijate kasumit ja tarneallikat arvesse võttes ei oleks meetmete kehtestamise võimalik negatiivne mõju importijatele ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(234)

Tuleb meenutada, et esialgses uurimises leiti, et importijate kasumit ja tarneallikat arvesse võttes ei oleks meetmete kehtestamise võimalik negatiivne mõju importijatele ebaproportsionaalne.

| (235) | Käesoleva uurimise toimikus puuduvad tõendid, mis viitaksid vastupidisele, ning seega võib kinnitada, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära. |
| --- | --- |

(235)

Käesoleva uurimise toimikus puuduvad tõendid, mis viitaksid vastupidisele, ning seega võib kinnitada, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.

6.4.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (236) | Käesoleva uurimise raames võeti ühendust ligi kuuekümne teadaoleva kasutajaga ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Ükski kasutaja ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(236)

Käesoleva uurimise raames võeti ühendust ligi kuuekümne teadaoleva kasutajaga ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Ükski kasutaja ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd.

| (237) | Tuleb meenutada, et esialgses uurimises vastas küsimustikule kümme kasutajat. Sel ajal leiti, et kasutajate kasumit ja tarneallikat arvesse võttes ei oleks meetmete kehtestamise võimalik mõju kasutajatele ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(237)

Tuleb meenutada, et esialgses uurimises vastas küsimustikule kümme kasutajat. Sel ajal leiti, et kasutajate kasumit ja tarneallikat arvesse võttes ei oleks meetmete kehtestamise võimalik mõju kasutajatele ebaproportsionaalne.

| (238) | Käesoleva uurimise toimikus puuduvad tõendid, mis viitaksid sellele, et kehtivad meetmed on neid kuidagi kahjustanud. Tegelikult esitas taotleja tõendid selle kohta, et vaatlusalusel perioodil põhikasutajate kasumlikkus suurenes. Taotluse kohaselt ei mõjuta kehtivad meetmed oluliselt kasutajaid ja tarbijaid, sest orgaanilise kattega terastoodete osa järgneva turu toodete kuludest on väike (näiteks 0,42 eurot pesumasina tootmiskuludest või 0,4 % investeeringutest tühja tehasehoonesse). |
| --- | --- |

(238)

Käesoleva uurimise toimikus puuduvad tõendid, mis viitaksid sellele, et kehtivad meetmed on neid kuidagi kahjustanud. Tegelikult esitas taotleja tõendid selle kohta, et vaatlusalusel perioodil põhikasutajate kasumlikkus suurenes. Taotluse kohaselt ei mõjuta kehtivad meetmed oluliselt kasutajaid ja tarbijaid, sest orgaanilise kattega terastoodete osa järgneva turu toodete kuludest on väike (näiteks 0,42 eurot pesumasina tootmiskuludest või 0,4 % investeeringutest tühja tehasehoonesse).

| (239) | Seega leidis kinnitust, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju kasutajate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära. |
| --- | --- |

(239)

Seega leidis kinnitust, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju kasutajate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.

6.5.   Järeldus

Järeldus

| (240) | Komisjon järeldas seega, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRV-st pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(240)

Komisjon järeldas seega, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRV-st pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (241) | Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(241)

Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (242) | Äriühing võib taotleda individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist pärast oma juriidilise isiku nimevahetust. Taotlus tuleb saata komisjonile (85). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, tuleks teade nimevahetuse kohta avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(242)

Äriühing võib taotleda individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist pärast oma juriidilise isiku nimevahetust. Taotlus tuleb saata komisjonile (85). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, tuleks teade nimevahetuse kohta avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

85

Euroopa Liidu Teatajas

| (243) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (86) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel või tulenevalt vaidluse kokkuleppelisest lahendamisest, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(243)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (86) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel või tulenevalt vaidluse kokkuleppelisest lahendamisest, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

86

Euroopa Liidu Teataja

| (244) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(244)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks järgmiste Hiina Rahvavabariigist pärit toodete impordi suhtes: teatavad orgaanilise kattega terastooted (st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem), välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

| Äriühing | Tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Union Steel China | 0 | B311 |
| Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd, ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co. Ltd | 26,1 | B312 |
| Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd | 5,9 | B313 |
| Angang Steel Company Limited | 16,2 | B314 |
| Anyang Iron Steel Co. Ltd | 0 | B315 |
| Baoshan Iron & Steel Co. Ltd | 0 | B316 |
| Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd | 16,2 | B317 |
| Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd | 16,2 | B318 |
| Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd | 16,2 | B319 |
| Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co. Ltd | 0 | B320 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd | 16,2 | B321 |
| Jiangyin Ninesky Technology Co. Ltd | 0 | B322 |
| Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co. Ltd | 0 | B323 |
| Jigang Group Co., Ltd | 16,2 | B324 |
| Maanshan Iron&Steel Company Limited | 16,2 | B325 |
| Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd | 16,2 | B326 |
| Shandong Guanzhou Co. Ltd | 16,2 | B327 |
| Shenzen Sino Master Steel Sheet Co. Ltd | 16,2 | B328 |
| Tangshan Iron And Steel Group Co. Ltd | 16,2 | B329 |
| Tianjin Xinyu Color Plate Co. Ltd | 16,2 | B330 |
| Wuhan Iron And Steel Company Limited | 16,2 | B331 |
| Wuxi Zhongcai New Materials Co. Ltd | 0 | B332 |
| Xinyu Iron And Steel Co. Ltd | 0 | B333 |
| Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd | 16,2 | B334 |
| Kõik muud äriühingud | 13,6 | B999 |

Äriühing

Tollimaks (%)

TARICi lisakood

Union Steel China

0

B311

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd, ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co. Ltd

26,1

B312

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd

5,9

B313

Angang Steel Company Limited

16,2

B314

Anyang Iron Steel Co. Ltd

0

B315

Baoshan Iron & Steel Co. Ltd

0

B316

Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd

16,2

B317

Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd

16,2

B318

Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd

16,2

B319

Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co. Ltd

0

B320

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd

16,2

B321

Jiangyin Ninesky Technology Co. Ltd

0

B322

Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co. Ltd

0

B323

Jigang Group Co., Ltd

16,2

B324

Maanshan Iron&Steel Company Limited

16,2

B325

Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd

16,2

B326

Shandong Guanzhou Co. Ltd

16,2

B327

Shenzen Sino Master Steel Sheet Co. Ltd

16,2

B328

Tangshan Iron And Steel Group Co. Ltd

16,2

B329

Tianjin Xinyu Color Plate Co. Ltd

16,2

B330

Wuhan Iron And Steel Company Limited

16,2

B331

Wuxi Zhongcai New Materials Co. Ltd

0

B332

Xinyu Iron And Steel Co. Ltd

0

B333

Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd

16,2

B334

Kõik muud äriühingud

13,6

B999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

4.   Komisjon võib lõiget 2 muuta, et lisada uus eksportiv tootja ning kehtestada sellele tootjale sobiv kaalutud keskmine dumpingvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse koostööd teinud äriühingute suhtes, keda esialgse uurimise valimisse ei kaasatud, kui Hiina Rahvavabariigi uus eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

| a) | ta ei eksportinud ajavahemikus 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (esialgne uurimisperiood) liitu lõikes 1 kirjeldatud toodet; |
| --- | --- |

a)

ta ei eksportinud ajavahemikus 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (esialgne uurimisperiood) liitu lõikes 1 kirjeldatud toodet;

| b) | ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, ning

| c) | ta on vaatlusalust toodet pärast esialgse uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu. |
| --- | --- |

c)

ta on vaatlusalust toodet pärast esialgse uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu.

5.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve. Faktuurarvel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema poolt allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et selle arvega hõlmatud ja Euroopa Liitu ekspordiks müüdud [kogus] teatavad orgaanilise kattega terastooted on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 214/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 73, 15.3.2013, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 215/2013, millega kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes (ELT L 73, 15.3.2013, lk 16).

3

(4)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 187, 13.6.2017, lk 60).

4

(5)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 96, 14.3.2018, lk 8).

5

(6)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 96, 14.3.2018, lk 21).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

7

(8)  Nr t18.003071.

8

(9)  Nr t18.007614.

9

(10)  SWD(2017) 483 final/2.

10

(11)  China's status as a non-market economy, („Hiina mitteturumajandusliku riigi staatus“), USA kaubandusministeerium, A-570053, 26. oktoober 2017, lk 57.

11

(12)  Xinhua News Agency, „SASAC: State-owned Economy Should Maintain Absolute Controlling Power over Seven Industries“ („SASAC: riiklik majandus peaks säilitama absoluutse kontrolli seitsme tootmisharu üle“), 18. detsember 2006.

12

(13)  Vt nõukogu 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 215/2013, millega kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes (ELT L 73, 15.3.2013, lk 16) ning komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17).

13

(14)  Taotluse 18. lisas esitatud THINK!DESK'i 28. veebruari 2016. aasta aruanne „Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry“ („Analüüs riigi ja ettevõtete suhete ja subsideerimise kohta Hiina terasetööstuse kuumvaltsitud lehttoodete segmendis“).

14

(15)  Taotluse 20. lisas esitatud andmed.

15

(16)  Hiina Keemiaettevõtete Ühendus (CCEMA), (2016). Hiina 500 suurimat keemiaettevõtet 2016. aastal; Hiina Naftakeemia- ja Keemiatööstuse Föderatsioon (CPCIF), (2016), 29. juuni 2016,

16

http://www.cpcia.org.cn/html/13/20166/155709.html, viidatud aruandes, lk 403.

(17)  Eespool nimetatud rakendusmäärus (EL) nr 215/2013 ja rakendusmäärus (EL) 2017/969.

17

(18)  Rakendusmäärus (EL) nr 215/2013, põhjendused 140–145.

18

(19)  Taotluse 18. lisas esitatud ülevaade Hiina terasetootjatele antud subsiidiumidest, lk 6.

19

(20)  CHEN Y., BRC's New Supervisory Storm is here-implications for foreign banks in China, China Law Insight, 13. aprill 2017, esitatud taotluse 18. lisas.

20

(21)  China's status as a non-market economy („Hiina mitteturumajandusliku riigi staatus“), USA kaubandusministeerium, 26. oktoober 2017, esitatud taotluse 18. lisas.

21

(22)  Üksikasjade kohta vt taotluse punktid 106–107.

22

(23)  Vt taotluse 18. lisas esitatud ülevaade Hiina terasetootjatele antud subsiidiumidest, lk 6–7.

23

(24)  THINK!DESK'i aruanne „Deleveraging and Debt Equity Swaps in the Chinese Steel Industry“ („Finantsvõimenduse vähendamine ja võlgade omakapitali vastu vahetamine Hiina terasetööstuses“), 31. oktoober 2017, esitatud taotluse 18. lisas.

24

(25)  Rakendusmääruse (EL) nr 215/2013 põhjendused 314–396 ning rakendusmääruse (EL) 2017/969 põhjendused 312–394.

25

(26)  Environmental Enforcement and Compliance in China, an Assessment of Current Practices and Ways Forward („Keskkonnanõuete täitmise tagamine ja nende järgimine Hiinas: olemasolevate tavade hindamine ja edasised sammud“) (OECD), 2006.

26

(27)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

27

(28)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

28

(29)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

29

(30)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

30

(31)  Aruande 3. peatüki lk 41 ja lk 73–74.

31

(32)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

32

(33)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

33

(34)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

34

(35)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170 ja 200–201.

35

(36)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; aruande 4. peatükk, lk 50 ja 84; aruande 5. peatükk, lk 108–109.

36

(37)  Aruande 3. peatükk, lk 22–24 ja 5. peatükk, lk 97–108.

37

(38)  Aruande 5. peatükk, lk 104–109.

38

(39)  Aruande 14. peatükk, lk 358: tootmise alusel on 51 % eraettevõtted ja 49 % riigile kuuluvad ettevõtted ning tootmisvõimsuse alusel on 44 % riigile kuuluvad ettevõtted ja 56 % eraettevõtted.

39

(40)  https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e.

40

(41)  Nagu juhtus eraettevõtte Rizhao ja riigile kuuluva ettevõttega Shandong Iron and Steel, kes ühinesid 2009. aastal. Vt Beijingi terasearuanne, lk 58.

41

(42)  Aruande 14. peatükk, lk 359–360.

42

(43)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

43

(44)  Aruande 2. peatükk, lk 31–32.

44

(45)  Vt https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

45

(46)  Kava täistekst on avaldatud MIIT veebisaidil:

46

http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

(47)  Baoshan Iron & Steel Co., Ltd 2016. aasta poolaastaaruanne, http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf.

47

(48)  Vt rakendusmääruse (EL) 2017/969 põhjendus 64.

48

(49)  Aruande jaotised 14.1–14.3.

49

(50)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja 83.

50

(51)  Aruande III osa 14. peatükk, lk 346 jj.

51

(52)  Terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava sissejuhatus.

52

(53)  Aruande 14. peatükk, lk 347.

53

(54)  Hiina Rahvavabariigi majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaan (2016–2020), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

54

(55)  Aruande 14. peatükk, lk 349.

55

(56)  Aruande 14. peatükk. lk 352.

56

(57)  Riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. märtsi 2011. aasta korraldusega nr 9 vastu võetud suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus), mida on muudetud riikliku arengu- ja reformikomisjoni otsusega, millega muudetakse suuniskataloogi (struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon), vastu võetud arendus- ja reformikomisjoni 16. veebruari 2013. aasta korraldusega nr 21) asjaomaseid punkte.

57

(58)  Vt rakendusmääruse (EL) 2017/969 põhjendus 56.

58

(59)  Taotlus sisaldab hulgaliselt lisatõendeid (taotluse 18. lisa) moonutuste kohta paljude orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks kasutatavate toorainete turgudel, näiteks: riigile kuuluvate ettevõtete domineerimine tsingi-, söe- ja rauamaagitööstuses ning tsingile kehtestatud 30 % suurune ekspordimaks; riigile kuuluvate ettevõtete domineerimine värve ja muid keemilisi kattematerjale tootvas keemiatööstuses; elektrienergia soodushinnad paljudele orgaanilise kattega terastoodete tootjatele. Vt ka aruande 16. peatükk.

59

(60)  Aruande 14. peatükk, lk 375–376.

60

(61)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

61

(62)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

62

(63)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

63

(64)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

64

(65)  Vt rakendusmääruse (EL) nr 215/2013 põhjendused 107–126.

65

(66)  Vt rakendusmääruse (EL) 2017/969 põhjendused 281–311.

66

(67)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

67

(68)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

68

(69)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

69

(70)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

70

(71)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

71

(72)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

72

(73)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

73

(74)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

74

(75)  Vt rakendusmääruse (EL) nr 215/2013 põhjendused 157–215.

75

(76)  Vt rakendusmääruse (EL) 2017/969 põhjendused 83–244.

76

(77)  Maailmapanga avatud andmed – kõrgem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

77

(78)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis vaatlusalust toodet ei toodeta, võib vaadelda vaatlusaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

78

(79)  Ta on alla kirjutanud 22. mail 2001. aastal allkirjastatud püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonile, kuid ei ole seda ratifitseerinud.

79

(80)  Sealhulgas remondi- ja hoolduskulud, turvateenuste, kindlustus- ja bürookulud, nagu on selgitatud 2017. aasta aruande 6. lisas „Müügikulud“, aastaaruande lk 79.

80

(81)  Nimetatud 2017. aasta aruande 7. lisas „Müügi-, üld- ja halduskulud“ (lk 80), ning hõlmavad 9. lisas (lk 81) nimetatud muid tegevustulusid (-kulusid) ning 10. lisas (lk 81) nimetatud muid finantstulusid (-kulusid).

81

(82)  Esitatud 2017. aasta aruande konsolideeritud kasumiaruandes, lk 45.

82

(83)  Vt nt terase liigset tootmisvõimsust käsitlev ülemaailmne foorum, ministrite 20. septembri 2018. aasta aruanne, https://www.g20.org/sites/default/files/gfsec_ministerial_report_2018.pdf, milles kõik osalised, sh Hiina, kinnitavad ülevõimsuse olemasolu Hiinas selles sektoris tervikuna. Terase tootmisvõimsus oli 2017. aastal 1 018,3 miljonit tonni ning suurima osa ülemaailmsest tootmisvõimsusest moodustas Hiina (45 % vastavalt lk-le 42). Aruandes sisalduvast tabelist 1 nähtub, et ajavahemikus 2014–2017 vähendas Hiina oma tootmisvõimsust 10 %. Leheküljel 51 on märgitud, et Hiina „on seadnud selged eesmärgid liigse tootmisvõimsuse vähendamiseks, st kavatseb ajavahemikus 2016–2020 vähendada toorterase tootmisvõimsust 100–150 miljoni tonni võrra“.

83

(84)  Section 232 Tariffs on Aluminum and Steel, https://www.cbp.gov/trade/programs-administration/entry-summary/232-tariffs-aluminum-and-steel.

84

(85)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

85

(86)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

86

---

| 3.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 116/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 116/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/688,

2. mai 2019,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eelkõige selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 215/2013 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes tasakaalustava tollimaksu. Praegu kehtivad tasakaalustava tollimaksu määrad ulatuvad 13,7 %-st kuni 44,7 %-ni (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse selles rakendusmääruses edaspidi esialgseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 215/2013 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes tasakaalustava tollimaksu. Praegu kehtivad tasakaalustava tollimaksu määrad ulatuvad 13,7 %-st kuni 44,7 %-ni (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse selles rakendusmääruses edaspidi esialgseks uurimiseks.

2

| (2) | Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 214/2013 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes. Praegu kehtivad dumpinguvastase tollimaksu määrad ulatuvad 0 %-st kuni 26,1 %-ni. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 214/2013 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes. Praegu kehtivad dumpinguvastase tollimaksu määrad ulatuvad 0 %-st kuni 26,1 %-ni.

3

| (3) | Need tollimaksumäärad üheskoos ulatuvad 13,7 %-st kuni 58,3 %-ni. |
| --- | --- |

(3)

Need tollimaksumäärad üheskoos ulatuvad 13,7 %-st kuni 58,3 %-ni.

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (4) | Pärast teate avaldamist kehtivate tasakaalustusmeetmete eelseisva aegumise kohta (4) sai komisjon 13. detsembril 2017 taotluse tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks kooskõlas alusmääruse artikliga 18. |
| --- | --- |

(4)

Pärast teate avaldamist kehtivate tasakaalustusmeetmete eelseisva aegumise kohta (4) sai komisjon 13. detsembril 2017 taotluse tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks kooskõlas alusmääruse artikliga 18.

4

| (5) | Taotluse esitas Euroopa Teraseühendus (EUROFER, edaspidi „taotleja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 70 % teatavate orgaanilise kattega terastoodete kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitas Euroopa Teraseühendus (EUROFER, edaspidi „taotleja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 70 % teatavate orgaanilise kattega terastoodete kogutoodangust liidus.

| (6) | Taotleja väitis, et tasakaalustusmeetmete aegumise korral subsideerimine ja liidu tootmisharule kahju tekitamine tõenäoliselt jätkuks või korduks. |
| --- | --- |

(6)

Taotleja väitis, et tasakaalustusmeetmete aegumise korral subsideerimine ja liidu tootmisharule kahju tekitamine tõenäoliselt jätkuks või korduks.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (7) | Olles otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 14. märtsil 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (5) (edaspidi „algatamisteade“) teada, et algatatakse kohaldatavate tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(7)

Olles otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 14. märtsil 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (5) (edaspidi „algatamisteade“) teada, et algatatakse kohaldatavate tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artiklile 18.

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (8) | Enne aegumise läbivaatamise algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud taotluse läbivaatamise algatamiseks, ning kutsus Hiina valitsust pidama konsultatsioone kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Konsultatsioonid toimusid 9. märtsil 2018, kuid mõlemale vastuvõetava lahenduseni ei jõutud. |
| --- | --- |

(8)

Enne aegumise läbivaatamise algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud taotluse läbivaatamise algatamiseks, ning kutsus Hiina valitsust pidama konsultatsioone kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Konsultatsioonid toimusid 9. märtsil 2018, kuid mõlemale vastuvõetava lahenduseni ei jõutud.

1.4.   Paralleelne uurimine

Paralleelne uurimine

| (9) | Peale selle andis komisjon 14. märtsil 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) teada teatavate HRV-st pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (7) artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle andis komisjon 14. märtsil 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) teada teatavate HRV-st pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (7) artikli 11 lõikele 2.

Euroopa Liidu Teatajas

6

7

1.5.   Uurimine

Uurimine

1.5.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (10) | Subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(10)

Subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (11) | Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotlejale, teadaolevatele liidu tootjatele ja nende asjaomastele ühendustele, teadaolevatele Hiina eksportivatele tootjatele, teadaolevatele liidu sõltumatutele importijatele, asjaga teadaolevalt seotud liidu sõltumatutele kasutajatele ja eksportiva riigi esindajatele ning kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(11)

Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotlejale, teadaolevatele liidu tootjatele ja nende asjaomastele ühendustele, teadaolevatele Hiina eksportivatele tootjatele, teadaolevatele liidu sõltumatutele importijatele, asjaga teadaolevalt seotud liidu sõltumatutele kasutajatele ja eksportiva riigi esindajatele ning kutsus neid üles uurimises osalema.

| (12) | Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma seisukohad ning teabe ja seda kinnitavad tõendid algatamisteates osutatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda kirjalikult komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(12)

Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma seisukohad ning teabe ja seda kinnitavad tõendid algatamisteates osutatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda kirjalikult komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

1.5.3.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (13) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

1.5.3.1.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (14) | Selleks et otsustada, kas eksportivate tootjate väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et otsustada, kas eksportivate tootjate väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (15) | Kaks eksportivat tootjat esitasid algatamisteate I lisas nõutud teabe, mis on vajalik väljavõttelise uuringu tegemiseks, kuid kumbki neist ei tootnud algatamisteates määratletud orgaanilise kattega terastooteid. Kolmas eksportiv tootja andis endast teada kuus nädalat pärast väljavõttelise uuringu täidetud vormi esitamise tähtaja möödumist. Sellele eksportivale tootjale omistati huvitatud isiku staatus, kuid teda käsitati koostööd mittetegevana, sest ta jättis väljavõttelise uuringu vormi täitmata ega püüdnud vastata eksportiva tootja küsimustikule. |
| --- | --- |

(15)

Kaks eksportivat tootjat esitasid algatamisteate I lisas nõutud teabe, mis on vajalik väljavõttelise uuringu tegemiseks, kuid kumbki neist ei tootnud algatamisteates määratletud orgaanilise kattega terastooteid. Kolmas eksportiv tootja andis endast teada kuus nädalat pärast väljavõttelise uuringu täidetud vormi esitamise tähtaja möödumist. Sellele eksportivale tootjale omistati huvitatud isiku staatus, kuid teda käsitati koostööd mittetegevana, sest ta jättis väljavõttelise uuringu vormi täitmata ega püüdnud vastata eksportiva tootja küsimustikule.

| (16) | Seetõttu saatis komisjon 18. juulil 2018 HRV ametiasutustele verbaalnoodi, milles märgiti, et vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1 võib komisjon subsideerimise jätkumist või kordumist uurides toetuda kättesaadavatele faktidele. HRV ametiasutused verbaalnoodile ei vastanud. |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu saatis komisjon 18. juulil 2018 HRV ametiasutustele verbaalnoodi, milles märgiti, et vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1 võib komisjon subsideerimise jätkumist või kordumist uurides toetuda kättesaadavatele faktidele. HRV ametiasutused verbaalnoodile ei vastanud.

1.5.3.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (17) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on kooskõlas alusmääruse artikliga 27 moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Enne läbivaatamise algatamist esitas 21 liidu tootjat valimi moodustamiseks nõutud teabe ning väljendas valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Selle alusel võttis komisjon esialgu valimisse kolm tootjat, kes leiti olevat samasuguse toote tootmis- ja müügimahu poolest liidus representatiivsed. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 28 % liidu tootmisharu hinnangulisest kogutoodangust ning 27 % liidu tootmisharu kogu müügimahust sõltumatutele liidu tarbijatele. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peeti liidu tootmisharu suhtes representatiivseks. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on kooskõlas alusmääruse artikliga 27 moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Enne läbivaatamise algatamist esitas 21 liidu tootjat valimi moodustamiseks nõutud teabe ning väljendas valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Selle alusel võttis komisjon esialgu valimisse kolm tootjat, kes leiti olevat samasuguse toote tootmis- ja müügimahu poolest liidus representatiivsed. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 28 % liidu tootmisharu hinnangulisest kogutoodangust ning 27 % liidu tootmisharu kogu müügimahust sõltumatutele liidu tarbijatele. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peeti liidu tootmisharu suhtes representatiivseks.

1.5.3.3.   Importijate väljavõtteline uuring

| (18) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon üheksal kindlakstehtud sõltumatul importijal esitada algatamisteates osutatud teave. Ükski neist seda ei teinud. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon üheksal kindlakstehtud sõltumatul importijal esitada algatamisteates osutatud teave. Ükski neist seda ei teinud.

1.5.4.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (19) | Komisjon saatis küsimustiku kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, taotlejale ja Hiina valitsusele. Küsimustikule vastasid kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ja taotleja. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon saatis küsimustiku kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, taotlejale ja Hiina valitsusele. Küsimustikule vastasid kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ja taotleja.

| (20) | Komisjon kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:






  a) | liidu tootjad:






  — | ArcelorMittal Belgium (Belgia) |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisjon kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

a)

liidu tootjad:

—

ArcelorMittal Belgium (Belgia)

| — | Marcegaglia Carbon Steel SpA (Itaalia) |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel SpA (Itaalia)

| — | Tata Steel Maubeuge SA (Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

Tata Steel Maubeuge SA (Prantsusmaa)

| b) | liidu tootjate ühendus:






  — | EUROFER (Belgia) |
| --- | --- | --- |

b)

liidu tootjate ühendus:

—

EUROFER (Belgia)

1.5.5.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (21) | 22. veebruaril 2019 avaldas komisjon peamised faktid ja kaalutlused, mille alusel ta kavatses kehtestada tasakaalustavad tollimaksud. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(21)

22. veebruaril 2019 avaldas komisjon peamised faktid ja kaalutlused, mille alusel ta kavatses kehtestada tasakaalustavad tollimaksud. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (22) | Märkusi saadi vaid taotlejalt. Neid käsitletakse allpool punktis 3.3. |
| --- | --- |

(22)

Märkusi saadi vaid taotlejalt. Neid käsitletakse allpool punktis 3.3.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (23) | Käesolevas aegumise läbivaatamises on vaatluse all sama toode, mida käsitleti esialgses uurimises, st teatavad Hiinast pärit orgaanilise kattega terastooted, st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, välja arvatud tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem) ning välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091) (edaspidi „vaatlusalune toode“ või „orgaanilise kattega terastooted“). |
| --- | --- |

(23)

Käesolevas aegumise läbivaatamises on vaatluse all sama toode, mida käsitleti esialgses uurimises, st teatavad Hiinast pärit orgaanilise kattega terastooted, st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, välja arvatud tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem) ning välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091) (edaspidi „vaatlusalune toode“ või „orgaanilise kattega terastooted“).

sandwich

| (24) | Vaatlusalune toode saadakse terasest lehtvaltstoodete katmisel orgaanilise kattega. Orgaaniline kate kaitseb terastooteid ning parandab nende esteetilisi ja funktsionaalseid omadusi. |
| --- | --- |

(24)

Vaatlusalune toode saadakse terasest lehtvaltstoodete katmisel orgaanilise kattega. Orgaaniline kate kaitseb terastooteid ning parandab nende esteetilisi ja funktsionaalseid omadusi.

| (25) | Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt ehitussektoris ja ehituses kasutatavate toodete täiendaval töötlemisel. Muud kasutusvaldkonnad on seotud kodumasinatega. |
| --- | --- |

(25)

Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt ehitussektoris ja ehituses kasutatavate toodete täiendaval töötlemisel. Muud kasutusvaldkonnad on seotud kodumasinatega.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (26) | Ükski huvitatud isik samasuguse toote kohta märkusi ei esitanud. Seega, nagu leiti esialgses uurimises, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et tootel, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning tootel, mida liidu tootjad toodavad ja müüvad liidus, on samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Ükski huvitatud isik samasuguse toote kohta märkusi ei esitanud. Seega, nagu leiti esialgses uurimises, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et tootel, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning tootel, mida liidu tootjad toodavad ja müüvad liidus, on samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (27) | Vastavalt alusmääruse artiklile 18 ja algatamisteates märgitule uuris komisjon esmalt, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt alusmääruse artiklile 18 ja algatamisteates märgitule uuris komisjon esmalt, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine.

3.1.   Koostööst keeldumine ja kättesaadavate faktide kasutamine kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1

Koostööst keeldumine ja kättesaadavate faktide kasutamine kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1

| (28) | Komisjon saatis 4. juunil 2018 Hiina valitsusele küsimustiku, sealhulgas eraldi küsimustikud Hiina Ekspordi-Impordipangale (EXIM) ning Hiina ekspordikrediidikindlustuse ühingule (Sinosure), võttes arvesse, et vastavalt taotluses esitatud ja/või esialgse uurimise käigus kogutud teabele olid need organisatsioonid Hiina valitsuse kontrolli all tegutsedes andnud laene ja osutanud finantsteenuseid orgaanilise kattega terastoodete tööstusele. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon saatis 4. juunil 2018 Hiina valitsusele küsimustiku, sealhulgas eraldi küsimustikud Hiina Ekspordi-Impordipangale (EXIM) ning Hiina ekspordikrediidikindlustuse ühingule (Sinosure), võttes arvesse, et vastavalt taotluses esitatud ja/või esialgse uurimise käigus kogutud teabele olid need organisatsioonid Hiina valitsuse kontrolli all tegutsedes andnud laene ja osutanud finantsteenuseid orgaanilise kattega terastoodete tööstusele.

| (29) | Lisaks paluti Hiina valitsusel edastada küsimustik pankadele ja muudele finantsasutustele, kes Hiina valitsusele teadaolevalt on andnud laene asjaomasele tootmisharule, ning kuum- ja külmvaltsterase tootjatele ja turustajatele, kes tarnivad vaatlusaluse toote tootmissisendeid. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks paluti Hiina valitsusel edastada küsimustik pankadele ja muudele finantsasutustele, kes Hiina valitsusele teadaolevalt on andnud laene asjaomasele tootmisharule, ning kuum- ja külmvaltsterase tootjatele ja turustajatele, kes tarnivad vaatlusaluse toote tootmissisendeid.

| (30) | Komisjoni saadetud küsimustikele ei vastanud ei Hiina valitsus, EXIM, Sinosure ega eelneva etapi äriühingud. |
| --- | --- |

(30)

Komisjoni saadetud küsimustikele ei vastanud ei Hiina valitsus, EXIM, Sinosure ega eelneva etapi äriühingud.

| (31) | Komisjon teatas 18. juuli 2018. aasta verbaalnoodiga Hiina ametiasutustele, et kuna Hiina valitsus ja vaatlusalust toodet eksportivad Hiina tootjad keeldusid koostööst, nagu on selgitatud põhjenduses 16, kavatseb komisjon teha järeldused kättesaadavate faktide alusel kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1. Samuti teatati neile, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad osutuda ebasoodsamaks kui need oleks olnud Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostöö korral. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon teatas 18. juuli 2018. aasta verbaalnoodiga Hiina ametiasutustele, et kuna Hiina valitsus ja vaatlusalust toodet eksportivad Hiina tootjad keeldusid koostööst, nagu on selgitatud põhjenduses 16, kavatseb komisjon teha järeldused kättesaadavate faktide alusel kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1. Samuti teatati neile, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad osutuda ebasoodsamaks kui need oleks olnud Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostöö korral.

| (32) | Ühtegi märkust selle kohta ei saadud. Kooskõlas alusmääruse artikliga 28 kaalus komisjon kättesaadavate faktide kasutamist, et teha kindlaks, kas Hiina orgaanilise kattega terastoodete tööstuses jätkub subsideerimine. |
| --- | --- |

(32)

Ühtegi märkust selle kohta ei saadud. Kooskõlas alusmääruse artikliga 28 kaalus komisjon kättesaadavate faktide kasutamist, et teha kindlaks, kas Hiina orgaanilise kattega terastoodete tööstuses jätkub subsideerimine.

| (33) | Kättesaadavate faktide kasutamisega seoses tuletas apellatsioonikogu meelde, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikkel 12.7 lubab kasutada registreeritud fakte üksnes selleks, et asendada puuduolev teave, et teha täpsed järeldused subsideerimise või kahju kohta. Apellatsioonikogu selgitas eelkõige, et „puuduoleva vajaliku teabe ja konkreetsete kättesaadavate faktide vahel, millel põhineb artikli 12.7 kohane kindlakstegemine, peab olema seos“. Seetõttu peab „uurimisasutus kasutama selliseid kättesaadavaid fakte, mis põhjendatult asendavad teavet, mida huvitatud isik ei esitanud, eesmärgiga teha täpsed järeldused“. Peale selle selgitas apellatsioonikogu, et „kättesaadavad faktid“ on faktid, mis on uurimisasutuse käsutuses ja mis on kirjalikult registreeritud. Kuna artikli 12.7 kohaselt tuleb kindlakstegemisel lähtuda „kättesaadavatest faktides“, siis „ei saa seda teha faktidel mittepõhinevate oletuste ja spekuleerimise alusel“. Lisaks peab uurimisasutus selle hindamisel, millised kättesaadavad faktid võivad puuduolevat teavet asendada, „arvesse võtma kõiki registreeritud põhistatud fakte“. Apellatsioonikogu selgitas, et „puuduoleva vajaliku teabe põhjendatud asendamine hõlmab põhjendamise ja hindamise protsessi“ uurimisasutuse poolt. Kui uurimisasutusel on valida mitmete kättesaadavate faktide vahel, siis täpsele järeldusele jõudmiseks „on loogiline, kui põhjendamise ja hindamise protsess hõlmaks mingil määral võrdlemist“. Vajaminevate „kättesaadavate faktide“ hindamine ja selle vorm sõltuvad asjaomase juhtumi konkreetsetest asjaoludest, muu hulgas registreeritud tõendite laadist, kvaliteedist ja hulgast ning konkreetsetest tehtavatest järeldustest. Nõuetekohase selgitamise ja analüüsi laad ja ulatus on eri järeldustes erinev (8). |
| --- | --- |

(33)

Kättesaadavate faktide kasutamisega seoses tuletas apellatsioonikogu meelde, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikkel 12.7 lubab kasutada registreeritud fakte üksnes selleks, et asendada puuduolev teave, et teha täpsed järeldused subsideerimise või kahju kohta. Apellatsioonikogu selgitas eelkõige, et „puuduoleva vajaliku teabe ja konkreetsete kättesaadavate faktide vahel, millel põhineb artikli 12.7 kohane kindlakstegemine, peab olema seos“. Seetõttu peab „uurimisasutus kasutama selliseid kättesaadavaid fakte, mis põhjendatult asendavad teavet, mida huvitatud isik ei esitanud, eesmärgiga teha täpsed järeldused“. Peale selle selgitas apellatsioonikogu, et „kättesaadavad faktid“ on faktid, mis on uurimisasutuse käsutuses ja mis on kirjalikult registreeritud. Kuna artikli 12.7 kohaselt tuleb kindlakstegemisel lähtuda „kättesaadavatest faktides“, siis „ei saa seda teha faktidel mittepõhinevate oletuste ja spekuleerimise alusel“. Lisaks peab uurimisasutus selle hindamisel, millised kättesaadavad faktid võivad puuduolevat teavet asendada, „arvesse võtma kõiki registreeritud põhistatud fakte“. Apellatsioonikogu selgitas, et „puuduoleva vajaliku teabe põhjendatud asendamine hõlmab põhjendamise ja hindamise protsessi“ uurimisasutuse poolt. Kui uurimisasutusel on valida mitmete kättesaadavate faktide vahel, siis täpsele järeldusele jõudmiseks „on loogiline, kui põhjendamise ja hindamise protsess hõlmaks mingil määral võrdlemist“. Vajaminevate „kättesaadavate faktide“ hindamine ja selle vorm sõltuvad asjaomase juhtumi konkreetsetest asjaoludest, muu hulgas registreeritud tõendite laadist, kvaliteedist ja hulgast ning konkreetsetest tehtavatest järeldustest. Nõuetekohase selgitamise ja analüüsi laad ja ulatus on eri järeldustes erinev (8).

8

| (34) | Seega kasutas komisjon analüüsimisel kõiki talle kättesaadavaid fakte, eelkõige:






  a) | alusmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamise taotlust, mis esitati 13. detsembril 2017 seoses Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud subsiidiumivastaste tollimaksudega (edaspidi „taotlus“); |
| --- | --- | --- |

(34)

Seega kasutas komisjon analüüsimisel kõiki talle kättesaadavaid fakte, eelkõige:

a)

alusmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamise taotlust, mis esitati 13. detsembril 2017 seoses Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud subsiidiumivastaste tollimaksudega (edaspidi „taotlus“);

| b) | järeldused eelmise subsiidiumivastase uurimise kohta, mille komisjon tegi sama toote või Hiina eelnevate tootmisharude suhtes, näiteks orgaanilise kattega terastoodete suhtes (9) (edaspidi „esialgne uurimine“) ja kuumvaltsitud lehttoodete suhtes (10) (edaspidi „kuumvaltsitud lehttooteid käsitlev uurimine“ või „kuumvaltsitud lehttooteid käsitlev määrus“); |
| --- | --- |

b)

järeldused eelmise subsiidiumivastase uurimise kohta, mille komisjon tegi sama toote või Hiina eelnevate tootmisharude suhtes, näiteks orgaanilise kattega terastoodete suhtes (9) (edaspidi „esialgne uurimine“) ja kuumvaltsitud lehttoodete suhtes (10) (edaspidi „kuumvaltsitud lehttooteid käsitlev uurimine“ või „kuumvaltsitud lehttooteid käsitlev määrus“);

9

10

| c) | järeldused viimase subsiidiumivastase uurimise kohta, mille komisjon tegi seoses Hiina soodustatud tootmisharudega, näiteks seoses õhkrehvide (11) (edaspidi „rehve käsitlev uurimine“) ja elektrijalgratastega (12) (edaspidi „elektrijalgrattaid käsitlev uurimine“, ning mille käigus uuriti sarnast subsideerimist; |
| --- | --- |

c)

järeldused viimase subsiidiumivastase uurimise kohta, mille komisjon tegi seoses Hiina soodustatud tootmisharudega, näiteks seoses õhkrehvide (11) (edaspidi „rehve käsitlev uurimine“) ja elektrijalgratastega (12) (edaspidi „elektrijalgrattaid käsitlev uurimine“, ning mille käigus uuriti sarnast subsideerimist;

11

12

| d) | komisjoni talituste töödokument HRV majanduses esinevate oluliste turumoonutuste kohta kaubanduskaitse uurimiste seisukohast (edaspidi „Hiinat käsitlev aruanne“ ); (13) |
| --- | --- |

d)

komisjoni talituste töödokument HRV majanduses esinevate oluliste turumoonutuste kohta kaubanduskaitse uurimiste seisukohast (edaspidi „Hiinat käsitlev aruanne“ ); (13)

13

| e) | liidu tootmisharu 21. detsembri 2018. aasta ettepanek kättesaadavate andmete ja uute subsiidiumide kasutamise kohta (edaspidi „21. detsembri 2018. aasta ettepanek“) (14). |
| --- | --- |

e)

liidu tootmisharu 21. detsembri 2018. aasta ettepanek kättesaadavate andmete ja uute subsiidiumide kasutamise kohta (edaspidi „21. detsembri 2018. aasta ettepanek“) (14).

14

3.2.   Üldised märkused Hiina terasesektori kohta

Üldised märkused Hiina terasesektori kohta

| (35) | Enne kui komisjon analüüsis väidetavat subsideerimist konkreetsete subsiidiumide või subsiidiumikavade vormis (punkt 3.4 ja järgmised), hindas ta valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis puudutasid mitut subsiidiumi või subsiidiumikava. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(35)

Enne kui komisjon analüüsis väidetavat subsideerimist konkreetsete subsiidiumide või subsiidiumikavade vormis (punkt 3.4 ja järgmised), hindas ta valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis puudutasid mitut subsiidiumi või subsiidiumikava. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast järgmistel põhjustel.

3.2.1.   Terasesektori 13. viisaastakuplaan

Terasesektori 13. viisaastakuplaan

| (36) | Komisjon tegi käesoleva uurimise käigus kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli peamine oluline dokument terasesektori 13. viisaastakuplaan – terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava, mis hõlmab ajavahemikku 2016–2020. Vastavalt 13. viisastakuplaanile oli terasesektor endiselt eelistatud sektor. Kavas rõhutatakse, et terasesektor on „rahvamajanduse alus ning Hiina nurgakivi“. Kavas sätestatakse üldeesmärk aastateks 2016–2020, milleks on „muuta Hiina võimsaks tootmisjõuks“. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon tegi käesoleva uurimise käigus kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli peamine oluline dokument terasesektori 13. viisaastakuplaan – terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava, mis hõlmab ajavahemikku 2016–2020. Vastavalt 13. viisastakuplaanile oli terasesektor endiselt eelistatud sektor. Kavas rõhutatakse, et terasesektor on „rahvamajanduse alus ning Hiina nurgakivi“. Kavas sätestatakse üldeesmärk aastateks 2016–2020, milleks on „muuta Hiina võimsaks tootmisjõuks“.

| (37) | Lisaks rõhutatakse 13. viisaastakuplaanis tehnoloogilise innovatsiooni rolli HRV majandusarengus ning nn roheliste arengupõhimõtete jätkuvat tähtsust. 13. viisaastakuplaani 5. peatüki kohaselt on üheks peamiseks arengusuunaks edendada traditsioonilise tööstusstruktuuri uuendamist, nagu see oli ka 12. viisaastakuplaanis. Seda mõtet on veelgi edasi arendatud 22. peatükis, milles selgitatakse traditsioonilise tööstuse moderniseerimise strateegiat HRVs tehnoloogia nüüdisajastamise edendamise teel. Selle kohta märgitakse 13. viisaastakuplaanis, et äriühinguid toetatakse, et „tagada üldine edasiminek sellistes valdkondades nagu tootmistehnoloogia, tööstusseadmed, keskkonnakaitse ja energiatõhusus“. Keskkonnakaitse teemat on veelgi edasi arendatud 44. peatükis. Selle peatüki kohaselt viiakse peamistes tootmisharudes ellu puhta tootmise „renoveerimine“ ning 16. tekstikastis viidatakse konkreetselt terasetööstusele. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks rõhutatakse 13. viisaastakuplaanis tehnoloogilise innovatsiooni rolli HRV majandusarengus ning nn roheliste arengupõhimõtete jätkuvat tähtsust. 13. viisaastakuplaani 5. peatüki kohaselt on üheks peamiseks arengusuunaks edendada traditsioonilise tööstusstruktuuri uuendamist, nagu see oli ka 12. viisaastakuplaanis. Seda mõtet on veelgi edasi arendatud 22. peatükis, milles selgitatakse traditsioonilise tööstuse moderniseerimise strateegiat HRVs tehnoloogia nüüdisajastamise edendamise teel. Selle kohta märgitakse 13. viisaastakuplaanis, et äriühinguid toetatakse, et „tagada üldine edasiminek sellistes valdkondades nagu tootmistehnoloogia, tööstusseadmed, keskkonnakaitse ja energiatõhusus“. Keskkonnakaitse teemat on veelgi edasi arendatud 44. peatükis. Selle peatüki kohaselt viiakse peamistes tootmisharudes ellu puhta tootmise „renoveerimine“ ning 16. tekstikastis viidatakse konkreetselt terasetööstusele.

| (38) | „Terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava (2016–2020)“ (edaspidi „terasetööstuse 13. viisaastakuplaan“) avaldati 2016. aasta novembris. See põhineb 13. viisaastakuplaanil. Kavas rõhutatakse, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“. Kavas täpsustatakse 13. viisaastakuplaanis mainitud tehnoloogilise innovatsiooni, struktuurilise kohandamise ja keskkonnahoidliku arengu põhimõtteid, seotakse neid terasetööstuse konkreetsemate prioriteetidega (vt kava IV peatükk „Põhiülesanded“) ning luuakse seos mitmesuguste maksu- ja finantstoetusmeetmetega (vt kava V peatükk „Kaitsemeetmed“). |
| --- | --- |

(38)

„Terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava (2016–2020)“ (edaspidi „terasetööstuse 13. viisaastakuplaan“) avaldati 2016. aasta novembris. See põhineb 13. viisaastakuplaanil. Kavas rõhutatakse, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“. Kavas täpsustatakse 13. viisaastakuplaanis mainitud tehnoloogilise innovatsiooni, struktuurilise kohandamise ja keskkonnahoidliku arengu põhimõtteid, seotakse neid terasetööstuse konkreetsemate prioriteetidega (vt kava IV peatükk „Põhiülesanded“) ning luuakse seos mitmesuguste maksu- ja finantstoetusmeetmetega (vt kava V peatükk „Kaitsemeetmed“).

| (39) | Kava oluline osa on terasesektori tugevdamine ja toetumine turgu valitsevatele tootjatele/suurtootjatele, st sisuliselt riigi osalusega ettevõtetele. Hiina terasetootjad peavad ka jätkama tootmist ning laiendama seda välismaale. 13. viisaastakuplaanis on kindlaks määratud kogu riigis kasutatav terase kogus ja märgitud, et terase eksporti tuleb juhtida lähtudes põhimõttest, et omamaine nõudlus on kõige tähtsam, et Hiina äriühingud peaksid aktiivselt osalema rahvusvahelises konkurentsis ning et tuleb luua ja säilitada tingimused terase ekspordiks. |
| --- | --- |

(39)

Kava oluline osa on terasesektori tugevdamine ja toetumine turgu valitsevatele tootjatele/suurtootjatele, st sisuliselt riigi osalusega ettevõtetele. Hiina terasetootjad peavad ka jätkama tootmist ning laiendama seda välismaale. 13. viisaastakuplaanis on kindlaks määratud kogu riigis kasutatav terase kogus ja märgitud, et terase eksporti tuleb juhtida lähtudes põhimõttest, et omamaine nõudlus on kõige tähtsam, et Hiina äriühingud peaksid aktiivselt osalema rahvusvahelises konkurentsis ning et tuleb luua ja säilitada tingimused terase ekspordiks.

| (40) | 13. viisaastakuplaani 17. peatüki 1. jaotises on märgitud: „Riiklikul arengustrateegial ja -kaval on juhtiv ja piirav roll.“ Peale selle on terasetööstuse 13. viisaastakuplaanis sedastatud, et „kõik terasetööstuse eest vastutavad kohalikud asutused peavad [...] ellu viima selles kavas sätestatud ülesandeid ja poliitilisi meetmeid“. Äriühingute kohta märgitakse, et „asjaomased ettevõtjad peavad tagama liikumise selle kava põhieesmärkide saavutamise ja prioriteetsete ülesannete täitmise suunas“ (15). Seega on 13. viisaastakuplaanis üldiste innustavate avalduste asemel kindlaks määratud omamaise terasetööstuse suhtes siduv raamistik. Seda raamistikku täiendavad kohaliku/piirkondliku tasandi kavad, milles on sätestatud rakendamise üksikasjad. |
| --- | --- |

(40)

13. viisaastakuplaani 17. peatüki 1. jaotises on märgitud: „Riiklikul arengustrateegial ja -kaval on juhtiv ja piirav roll.“ Peale selle on terasetööstuse 13. viisaastakuplaanis sedastatud, et „kõik terasetööstuse eest vastutavad kohalikud asutused peavad [...] ellu viima selles kavas sätestatud ülesandeid ja poliitilisi meetmeid“. Äriühingute kohta märgitakse, et „asjaomased ettevõtjad peavad tagama liikumise selle kava põhieesmärkide saavutamise ja prioriteetsete ülesannete täitmise suunas“ (15). Seega on 13. viisaastakuplaanis üldiste innustavate avalduste asemel kindlaks määratud omamaise terasetööstuse suhtes siduv raamistik. Seda raamistikku täiendavad kohaliku/piirkondliku tasandi kavad, milles on sätestatud rakendamise üksikasjad.

15

3.2.2.   Korraldus nr 35

Korraldus nr 35

| (41) | Teine Hiina terasesektorit reguleeriv poliitikadokument on riikliku arengu- ja reformikomisjoni korraldus nr 35 „Raua- ja terasetööstuse arendamise poliitika“ (2005) (edaspidi „korraldus nr 35“). Selles riiginõukogu poolt vastu võetud dokumendis käsitletakse Hiina valitsuse poolt tootmisharu üle teostatava kontrolli mitmeid aspekte, sh:






  — | väliskapitali enamusosaluse keelamine Hiina terasetootjates (artikkel 1); |
| --- | --- | --- |

(41)

Teine Hiina terasesektorit reguleeriv poliitikadokument on riikliku arengu- ja reformikomisjoni korraldus nr 35 „Raua- ja terasetööstuse arendamise poliitika“ (2005) (edaspidi „korraldus nr 35“). Selles riiginõukogu poolt vastu võetud dokumendis käsitletakse Hiina valitsuse poolt tootmisharu üle teostatava kontrolli mitmeid aspekte, sh:

—

väliskapitali enamusosaluse keelamine Hiina terasetootjates (artikkel 1);

| — | suurimate terasetootjate jaoks toodanguga seotud eesmärkide seadmine (artikkel 3); |
| --- | --- |

—

suurimate terasetootjate jaoks toodanguga seotud eesmärkide seadmine (artikkel 3);

| — | teraseettevõtete struktuuri muutmise eeskirjade kehtestamine (artikkel 20); |
| --- | --- |

—

teraseettevõtete struktuuri muutmise eeskirjade kehtestamine (artikkel 20);

| — | Hiina valitsuse heakskiidumenetluse kehtestamine seoses terasetootjatesse investeerimisega (artikkel 22); |
| --- | --- |

—

Hiina valitsuse heakskiidumenetluse kehtestamine seoses terasetootjatesse investeerimisega (artikkel 22);

| — | laenu ja maakasutusõiguste andmine ainult neile terasetootjatele, kes järgivad sektori jaoks kehtestatud riiklikku arengupoliitikat (artiklid 24 ja 25); |
| --- | --- |

—

laenu ja maakasutusõiguste andmine ainult neile terasetootjatele, kes järgivad sektori jaoks kehtestatud riiklikku arengupoliitikat (artiklid 24 ja 25);

| — | selliste riiklike meetmete kehtestamine, mille eesmärk on toetada tööstuse tugisambaks olevate suurettevõtjate rühmi toorainete tootmis- ja tarnebaaside loomisel välismaal (artikkel 30). |
| --- | --- |

—

selliste riiklike meetmete kehtestamine, mille eesmärk on toetada tööstuse tugisambaks olevate suurettevõtjate rühmi toorainete tootmis- ja tarnebaaside loomisel välismaal (artikkel 30).

3.2.3.   Otsus nr 40

Otsus nr 40

| (42) | Riiginõukogu otsus nr 40, millega tööstussektorid liigitatakse investeerimise seisukohast eri kategooriatesse, nimelt „soodustatud, piiratud või välistatud projektideks“. Otsuses märgitakse, et suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses, mis on otsuse nr 40 rakendusmeede, omab suurt tähtsust investeerimissuundade juhtimisel. Otsusega suunatakse Hiina valitsust haldama investeerimisprojekte ning kujundama ja ellu viima riigi rahandus-, maksu-, laenu-, maa-, impordi- ja ekspordipoliitikat (16). Nimetatud suuniskataloogi VIII peatükis on terasetööstust nimetatud soodustatud tootmisharuks. Seoses otsuse õigusliku laadiga märkis komisjon, et otsus nr 40 on HRV kõrgeima haldusorgani, riiginõukogu korraldus. Selles mõttes on otsus teistele avaliku sektori asutustele ja majandustegevuses osalejatele kohustuslik (17). |
| --- | --- |

(42)

Riiginõukogu otsus nr 40, millega tööstussektorid liigitatakse investeerimise seisukohast eri kategooriatesse, nimelt „soodustatud, piiratud või välistatud projektideks“. Otsuses märgitakse, et suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses, mis on otsuse nr 40 rakendusmeede, omab suurt tähtsust investeerimissuundade juhtimisel. Otsusega suunatakse Hiina valitsust haldama investeerimisprojekte ning kujundama ja ellu viima riigi rahandus-, maksu-, laenu-, maa-, impordi- ja ekspordipoliitikat (16). Nimetatud suuniskataloogi VIII peatükis on terasetööstust nimetatud soodustatud tootmisharuks. Seoses otsuse õigusliku laadiga märkis komisjon, et otsus nr 40 on HRV kõrgeima haldusorgani, riiginõukogu korraldus. Selles mõttes on otsus teistele avaliku sektori asutustele ja majandustegevuses osalejatele kohustuslik (17).

16

17

3.2.4.   Taaselustamiskava

Taaselustamiskava

| (43) | Terasetööstuse tegevuskavaks on „Terasetööstuse kohandamise ja taaselustamise kava“ (2009). Kava eesmärk on aidata ületada rahvusvahelist finantskriisi ja selles määratakse kindlaks Hiina valitsuse üldised poliitikanõuded majanduskasvu säilitamiseks. Samuti on eesmärgiks „tagada tootmisharu stabiilne toimimine“, kuna seda „peetakse rahvamajanduse tähtsaks tugisambaks“. Dokumendiga nähakse ette järgmised sammud:






  — | olulisemateks tugisammasteks olevate terasetootjate finantstoetuse suurendamine; |
| --- | --- | --- |

(43)

Terasetööstuse tegevuskavaks on „Terasetööstuse kohandamise ja taaselustamise kava“ (2009). Kava eesmärk on aidata ületada rahvusvahelist finantskriisi ja selles määratakse kindlaks Hiina valitsuse üldised poliitikanõuded majanduskasvu säilitamiseks. Samuti on eesmärgiks „tagada tootmisharu stabiilne toimimine“, kuna seda „peetakse rahvamajanduse tähtsaks tugisambaks“. Dokumendiga nähakse ette järgmised sammud:

—

olulisemateks tugisammasteks olevate terasetootjate finantstoetuse suurendamine;

| — | struktuuriliste kohandamiste kiirendamine ning tööstuse ajakohastamise toetamine; |
| --- | --- |

—

struktuuriliste kohandamiste kiirendamine ning tööstuse ajakohastamise toetamine;

| — | välisriigis tegutsevate tähtsaimate äriühingute arengu, tehnilise koostöö, ühinemise ja omandamise toetamine; |
| --- | --- |

—

välisriigis tegutsevate tähtsaimate äriühingute arengu, tehnilise koostöö, ühinemise ja omandamise toetamine;

| — | metallurgiaseadmete ekspordikrediidi mahu suurendamine. |
| --- | --- |

—

metallurgiaseadmete ekspordikrediidi mahu suurendamine.

3.2.5.   Teaduse ja tehnoloogia keskpikk ja pikaajaline riiklik arengukava

Teaduse ja tehnoloogia keskpikk ja pikaajaline riiklik arengukava

| (44) | Peatükkide III.5 ja VIII kohaselt toetab teaduse ja tehnoloogia keskpikk ja pikaajaline riiklik arengukava (2006–2020) põhivaldkondade ja prioriteetsete teemade arendamist ning soodustab finants- ja maksutoetuste andmist neile valdkondadele ja prioriteetidele. |
| --- | --- |

(44)

Peatükkide III.5 ja VIII kohaselt toetab teaduse ja tehnoloogia keskpikk ja pikaajaline riiklik arengukava (2006–2020) põhivaldkondade ja prioriteetsete teemade arendamist ning soodustab finants- ja maksutoetuste andmist neile valdkondadele ja prioriteetidele.

3.2.6.   Üldised järeldused Hiina valitsuse meetmete kohta terasesektoris

Üldised järeldused Hiina valitsuse meetmete kohta terasesektoris

| (45) | Võttes arvesse eespool loetletud dokumente ja nendega ette nähtut, kordas komisjon esialgses uurimises tehtud järeldust, et Hiina terasetööstus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt tähtis/strateegiline tootmisharu, mille arengut Hiina valitsus strateegilise poliitilise eesmärgina aktiivselt toetab ja suunab. |
| --- | --- |

(45)

Võttes arvesse eespool loetletud dokumente ja nendega ette nähtut, kordas komisjon esialgses uurimises tehtud järeldust, et Hiina terasetööstus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt tähtis/strateegiline tootmisharu, mille arengut Hiina valitsus strateegilise poliitilise eesmärgina aktiivselt toetab ja suunab.

3.3.   Käesoleva uurimise käigus uuritud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

Käesoleva uurimise käigus uuritud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

| (46) | Kuna vastavalt põhjendustele 16 ja 31 ei soovinud Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad koostööd teha, otsustas komisjon uurida, kas subsideerimine jätkub. Esiteks uuris komisjon, kas esialgses uurimises kindlaks tehtud tasakaalustatud subsiidiumid toovad kaetud orgaanilise kattega terastoodete tootmissektorile endiselt kasu. Seejärel analüüsis komisjon, kas tööstussektor sai kasu subsiidiumidest, mida esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud (edaspidi „täiendavad subsiidiumid“), nagu taotluses väidetakse. |
| --- | --- |

(46)

Kuna vastavalt põhjendustele 16 ja 31 ei soovinud Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad koostööd teha, otsustas komisjon uurida, kas subsideerimine jätkub. Esiteks uuris komisjon, kas esialgses uurimises kindlaks tehtud tasakaalustatud subsiidiumid toovad kaetud orgaanilise kattega terastoodete tootmissektorile endiselt kasu. Seejärel analüüsis komisjon, kas tööstussektor sai kasu subsiidiumidest, mida esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud (edaspidi „täiendavad subsiidiumid“), nagu taotluses väidetakse.

| (47) | Komisjon otsustas, et arvestades tõendeid, mille kohaselt subsideerimine jätkub nii enamiku esialgse uurimise raames tasakaalustatud subsiidiumide puhul kui ka täiendavate subsiidiumide puhul, puudus vajadus uurida kõiki muid subsiidiume, mis on taotleja väitel olemas. Sellega seoses tuletatakse meelde, et alusmääruse artikli 18 kohaselt peaks komisjon uurima, kas on olemas tõendeid subsideerimise jätkumise kohta selle summast olenemata. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon otsustas, et arvestades tõendeid, mille kohaselt subsideerimine jätkub nii enamiku esialgse uurimise raames tasakaalustatud subsiidiumide puhul kui ka täiendavate subsiidiumide puhul, puudus vajadus uurida kõiki muid subsiidiume, mis on taotleja väitel olemas. Sellega seoses tuletatakse meelde, et alusmääruse artikli 18 kohaselt peaks komisjon uurima, kas on olemas tõendeid subsideerimise jätkumise kohta selle summast olenemata.

| (48) | Taotleja esitas pärast lõplikku avalikustamist kolm peamist märkust. Ta väitis esiteks, et Hiina valitsuse põhimõte, et terasetootjatel ei lasta pankrotistuda ning rahastuse olemasolu tagatakse olenemata konkreetse äriühingu olukorrast, kujutab endast „tegelikku garantiid“. Komisjon peaks käsitama seda eraldi subsiidiumikavana ning vastavalt tasakaalustama. Teiseks kinnitas taotleja, et komisjoni kindlaks tehtud uued subsiidiumid koos väidetava „tegeliku garantiiga“, mida komisjon ei analüüsinud, ei kajasta täielikult seda kasu, mida Hiina tootjad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ning et tegelikult on subsideerimine võrreldes esialgse uurimisega suurenenud. Kolmandaks märkis taotleja, et orgaanilise kattega terastoodete tootjatele antud subsiidiumidest teatamata jättes jättis HRV täitmata subsiidiumidest teatamise kohustuse, mis on sätestatud subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus. |
| --- | --- |

(48)

Taotleja esitas pärast lõplikku avalikustamist kolm peamist märkust. Ta väitis esiteks, et Hiina valitsuse põhimõte, et terasetootjatel ei lasta pankrotistuda ning rahastuse olemasolu tagatakse olenemata konkreetse äriühingu olukorrast, kujutab endast „tegelikku garantiid“. Komisjon peaks käsitama seda eraldi subsiidiumikavana ning vastavalt tasakaalustama. Teiseks kinnitas taotleja, et komisjoni kindlaks tehtud uued subsiidiumid koos väidetava „tegeliku garantiiga“, mida komisjon ei analüüsinud, ei kajasta täielikult seda kasu, mida Hiina tootjad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ning et tegelikult on subsideerimine võrreldes esialgse uurimisega suurenenud. Kolmandaks märkis taotleja, et orgaanilise kattega terastoodete tootjatele antud subsiidiumidest teatamata jättes jättis HRV täitmata subsiidiumidest teatamise kohustuse, mis on sätestatud subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus.

| (49) | Vastusena esimesele märkusele möönis komisjon, et Hiina valitsuse poliitika, mida on käsitletud eespool punktis 1.2 nimetatud dokumentides, ning sellest tulenev majanduslik kasu võivad tõepoolest kujutada endast kaudset tegelikku garantiid mõnele rahalistes raskustes olevale suurele riigiettevõttele. Samas, nagu komisjon leidis kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas uurimises, (18) kuna komisjon juba keskendus oma analüüsis sooduslaenudele ning leidis, et kõnealuse kava ja teiste analüüsitud subsiidiumikavade raames antud subsiidiumide summa oli niigi märkimisväärne, otsustas ta seda küsimust rohkem mitte uurida. |
| --- | --- |

(49)

Vastusena esimesele märkusele möönis komisjon, et Hiina valitsuse poliitika, mida on käsitletud eespool punktis 1.2 nimetatud dokumentides, ning sellest tulenev majanduslik kasu võivad tõepoolest kujutada endast kaudset tegelikku garantiid mõnele rahalistes raskustes olevale suurele riigiettevõttele. Samas, nagu komisjon leidis kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas uurimises, (18) kuna komisjon juba keskendus oma analüüsis sooduslaenudele ning leidis, et kõnealuse kava ja teiste analüüsitud subsiidiumikavade raames antud subsiidiumide summa oli niigi märkimisväärne, otsustas ta seda küsimust rohkem mitte uurida.

18

| (50) | Seoses teise märkusega möönis komisjon, et nagu allpool punktis 3.5.4 on öeldud, tegi ta kindlaks teiste subsiidiumikavade olemasolu, mida esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud. Samas puuduvad tõendid selle kohta, et esialgse uurimise ajal kehtinud subsiidiumikavades ettenähtud subsideerimise tase on langenud. Seetõttu võib tõesti olla nii, et subsideerimise tase oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgem. Pidades silmas oma järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks; need järeldused on aegumise läbivaatamisega seotud uurimise seisukohast piisavad. Komisjon tuletas taotlejale meelde, et kõnealuses läbivaatamises ei käsitleta tollimaksude tegelikku taset ning see ei piira taotleja õigust taotleda läbivaatamist vastavalt alusmääruse artiklile 19. Seepärast lükati see märkus tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Seoses teise märkusega möönis komisjon, et nagu allpool punktis 3.5.4 on öeldud, tegi ta kindlaks teiste subsiidiumikavade olemasolu, mida esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud. Samas puuduvad tõendid selle kohta, et esialgse uurimise ajal kehtinud subsiidiumikavades ettenähtud subsideerimise tase on langenud. Seetõttu võib tõesti olla nii, et subsideerimise tase oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgem. Pidades silmas oma järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks; need järeldused on aegumise läbivaatamisega seotud uurimise seisukohast piisavad. Komisjon tuletas taotlejale meelde, et kõnealuses läbivaatamises ei käsitleta tollimaksude tegelikku taset ning see ei piira taotleja õigust taotleda läbivaatamist vastavalt alusmääruse artiklile 19. Seepärast lükati see märkus tagasi.

| (51) | Mis puudutab kolmandat märkust, siis HRV jättis kõnealuste subsiidiumide puhul tõepoolest täitmata subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklis 25 sätestatud subsiidiumidest teatamise kohustuse. Komisjon avaldab kahetsust, et HRV jättis selle kohustuse täitmata, sest see vähendab oluliselt tema võimalust hinnata Hiina valitsuse poolt orgaanilise kattega terastoodete tootjate kasuks rakendatud subsiidiumide sisu ja mõju. Samas ei ole alusmääruses sätestatud õiguslikke tagajärgi, millele saaks käimasoleva läbivaatamise käigus tugineda. Komisjon astub WTO pädevates foorumites asjakohaseid samme vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu asjaomastele sätetele. Seepärast lükati ka see märkus tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Mis puudutab kolmandat märkust, siis HRV jättis kõnealuste subsiidiumide puhul tõepoolest täitmata subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklis 25 sätestatud subsiidiumidest teatamise kohustuse. Komisjon avaldab kahetsust, et HRV jättis selle kohustuse täitmata, sest see vähendab oluliselt tema võimalust hinnata Hiina valitsuse poolt orgaanilise kattega terastoodete tootjate kasuks rakendatud subsiidiumide sisu ja mõju. Samas ei ole alusmääruses sätestatud õiguslikke tagajärgi, millele saaks käimasoleva läbivaatamise käigus tugineda. Komisjon astub WTO pädevates foorumites asjakohaseid samme vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu asjaomastele sätetele. Seepärast lükati ka see märkus tagasi.

3.4.   Kaupade tarnimine ja teenuste osutamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest (19)

Kaupade tarnimine ja teenuste osutamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

19

3.4.1.   Kuum- ja külmvaltsterase tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Kuum- ja külmvaltsterase tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

3.4.1.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (52) | Komisjon tegi esialgses uurimises (20) kindlaks, et riigi omandis olevad ettevõtted, kes varustavad orgaanilise kattega terastoodete valmistajaid kuum- ja külmvaltsterasega, on vastavalt WTO apellatsioonikogu hinnangule (21) avalik-õiguslikud isikud, sest nad täidavad valitsuse ülesandeid ning teostavad seda tehes täidesaatvat võimu. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon tegi esialgses uurimises (20) kindlaks, et riigi omandis olevad ettevõtted, kes varustavad orgaanilise kattega terastoodete valmistajaid kuum- ja külmvaltsterasega, on vastavalt WTO apellatsioonikogu hinnangule (21) avalik-õiguslikud isikud, sest nad täidavad valitsuse ülesandeid ning teostavad seda tehes täidesaatvat võimu.

20

21

| (53) | Komisjon tegi ka kindlaks, et Hiina valitsus on teinud Hiina eraõiguslikele kuum- ja külmvaltsterase tootjatele ülesandeks neid kaupu tarnida alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iii ja iv tähenduses ning suunanud neid tegutsema samal viisil kui terast tootvad riigi omandis olevad ettevõtted (22). |
| --- | --- |

(53)

Komisjon tegi ka kindlaks, et Hiina valitsus on teinud Hiina eraõiguslikele kuum- ja külmvaltsterase tootjatele ülesandeks neid kaupu tarnida alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iii ja iv tähenduses ning suunanud neid tegutsema samal viisil kui terast tootvad riigi omandis olevad ettevõtted (22).

22

| (54) | Sellele järgnenud analüüsis (23) leidis komisjon, et orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad said kasu alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. See kasu tulenes sellest, et kuum- ja külmvaltsterase tootjad – nii avalik-õigusliku isikuna tegutsevad riigi omandis olevad ettevõtted kui ka eraettevõtted, kellele Hiina valitsus oli selle ülesandeks teinud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses – tarnisid tooraineid tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(54)

Sellele järgnenud analüüsis (23) leidis komisjon, et orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad said kasu alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. See kasu tulenes sellest, et kuum- ja külmvaltsterase tootjad – nii avalik-õigusliku isikuna tegutsevad riigi omandis olevad ettevõtted kui ka eraettevõtted, kellele Hiina valitsus oli selle ülesandeks teinud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses – tarnisid tooraineid tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

23

| (55) | Kasu suuruse arvutamiseks võrdles komisjon hindu, mida orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad maksid kuum- ja külmvaltsterase eest, asjakohase võrdlusalusega. Apellatsioonikogu kinnitas, et juhul kui valitsuse roll moonutab tootjariigi turgu, on lubatud kasutada väliseid võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

(55)

Kasu suuruse arvutamiseks võrdles komisjon hindu, mida orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad maksid kuum- ja külmvaltsterase eest, asjakohase võrdlusalusega. Apellatsioonikogu kinnitas, et juhul kui valitsuse roll moonutab tootjariigi turgu, on lubatud kasutada väliseid võrdlusaluseid.

| (56) | Esialgse uurimise toimikus sisalduvate andmete alusel tehti kindlaks, et riigi omandis olevate ettevõtete Hiina siseturul müüdud kuum- ja külmvaltsterase hinnad olid moonutatud. Selle põhjuseks oli riigi omandis olevate ettevõtete valitsev seisund Hiina kuum- ja külmvaltsterase turul ning asjaolu, et eratarnijate kuum- ja külmvaltsterase hinnad kujunesid riigi omandis olevate ettevõtete hindade eeskujul. |
| --- | --- |

(56)

Esialgse uurimise toimikus sisalduvate andmete alusel tehti kindlaks, et riigi omandis olevate ettevõtete Hiina siseturul müüdud kuum- ja külmvaltsterase hinnad olid moonutatud. Selle põhjuseks oli riigi omandis olevate ettevõtete valitsev seisund Hiina kuum- ja külmvaltsterase turul ning asjaolu, et eratarnijate kuum- ja külmvaltsterase hinnad kujunesid riigi omandis olevate ettevõtete hindade eeskujul.

| (57) | Seetõttu leidis komisjon, et Hiina kuum- ja külmvaltsterase turuhinnad ei olnud usaldusväärsed ning töötas välja võrdlusaluse kuum- ja külmvaltsterase maailmaturu hindade põhjal, mida avaldatakse regulaarselt mitmetes terasele spetsialiseerunud ajakirjades, nagu Steel Business Briefing, MEPS ja CRU. |
| --- | --- |

(57)

Seetõttu leidis komisjon, et Hiina kuum- ja külmvaltsterase turuhinnad ei olnud usaldusväärsed ning töötas välja võrdlusaluse kuum- ja külmvaltsterase maailmaturu hindade põhjal, mida avaldatakse regulaarselt mitmetes terasele spetsialiseerunud ajakirjades, nagu Steel Business Briefing, MEPS ja CRU.

| (58) | Kuum- ja külmvaltsterase tootjate hindade võrdlus muude riikide võrdlusalusega näitas, et need hinnad olid Hiinas oluliselt madalamad kui võrdlushinnad ja järelikult said Hiina orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad kasu alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(58)

Kuum- ja külmvaltsterase tootjate hindade võrdlus muude riikide võrdlusalusega näitas, et need hinnad olid Hiinas oluliselt madalamad kui võrdlushinnad ja järelikult said Hiina orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad kasu alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (59) | Lisaks leiti, et subsiidiumikava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c tähenduses, võttes arvesse, et Hiinas kasutab kuum- ja külmvaltsitud terast oma tootmises ainult piiratud arv tootmisharusid ja ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(59)

Lisaks leiti, et subsiidiumikava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c tähenduses, võttes arvesse, et Hiinas kasutab kuum- ja külmvaltsitud terast oma tootmises ainult piiratud arv tootmisharusid ja ettevõtjaid.

| (60) | Valimisse kaasatud orgaanilise kattega terastoodete eksportivate tootjate subsideerimise määr, mis tehti kindlaks esialgses uurimises, ulatus 23,02 %-st 27,63 %-ni, kusjuures koostööst keeldunud äriühingute subsideerimise määr oli 32,44 %. |
| --- | --- |

(60)

Valimisse kaasatud orgaanilise kattega terastoodete eksportivate tootjate subsideerimise määr, mis tehti kindlaks esialgses uurimises, ulatus 23,02 %-st 27,63 %-ni, kusjuures koostööst keeldunud äriühingute subsideerimise määr oli 32,44 %.

3.4.1.2.   Käesoleva uurimise tulemused

| (61) | Oma taotluses ja selle asjakohastes lisades esitas taotleja tõendid selle kohta, et Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad said endiselt kasu orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks vajamineva kuum- ja külmvaltsterase tarnimisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, sh ostud nii riigi omandis olevatelt ettevõtetelt kui ka eraettevõtetelt. |
| --- | --- |

(61)

Oma taotluses ja selle asjakohastes lisades esitas taotleja tõendid selle kohta, et Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad said endiselt kasu orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks vajamineva kuum- ja külmvaltsterase tarnimisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, sh ostud nii riigi omandis olevatelt ettevõtetelt kui ka eraettevõtetelt.

| (62) | Kuumvaltsterase ja orgaanilise kattega terastoodete tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest oli seotud orgaanilise kattega terastoodete tootjatega, kes ei ole vertikaalselt integreeritud terasetootjad. Sellest said kasu need, kellel on i) ainult külmvaltsimise liin ning kes peavad ostma kuumvaltsterast külmvaltsimise substraadina, või ii) ainult katmisliinid ning kes peavad ostma külmvaltsterast tootmissisendina. Paljud Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad ei ole vertikaalselt integreeritud, vaid tegelevad siiani ainult ümbervaltsimisega ning vajavad seetõttu orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks lehtterast (24). |
| --- | --- |

(62)

Kuumvaltsterase ja orgaanilise kattega terastoodete tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest oli seotud orgaanilise kattega terastoodete tootjatega, kes ei ole vertikaalselt integreeritud terasetootjad. Sellest said kasu need, kellel on i) ainult külmvaltsimise liin ning kes peavad ostma kuumvaltsterast külmvaltsimise substraadina, või ii) ainult katmisliinid ning kes peavad ostma külmvaltsterast tootmissisendina. Paljud Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad ei ole vertikaalselt integreeritud, vaid tegelevad siiani ainult ümbervaltsimisega ning vajavad seetõttu orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks lehtterast (24).

24

| (63) | Esimese sammuna esitas taotleja tõendid selle kohta, et kuum- ja külmvaltsterase tarnijad on vastavalt WTO apellatsioonikogu hinnangule endiselt avalik-õiguslikud isikud (vt põhjendus 48). Taotleja märkis, et Hiina valitsus kontrollib ja juhib riigi omandis olevaid ettevõtteid eri meetoditega. |
| --- | --- |

(63)

Esimese sammuna esitas taotleja tõendid selle kohta, et kuum- ja külmvaltsterase tarnijad on vastavalt WTO apellatsioonikogu hinnangule endiselt avalik-õiguslikud isikud (vt põhjendus 48). Taotleja märkis, et Hiina valitsus kontrollib ja juhib riigi omandis olevaid ettevõtteid eri meetoditega.

| (64) | Esiteks võimaldab institutsionaalne raamistik Hiina valitsusel hoida eri asutuste kaudu riigi omandis olevad ettevõtted range kontrolli all. |
| --- | --- |

(64)

Esiteks võimaldab institutsionaalne raamistik Hiina valitsusel hoida eri asutuste kaudu riigi omandis olevad ettevõtted range kontrolli all.

| (65) | Hiinas on kõikide riigi omandis olevate ettevõtete omanik riiginõukogu riigivarade järelevalve- ja halduskomisjon (SASAC). Kõik SASACi direktorid ja juhid nimetab ametisse Hiina Kommunistlik Partei. SASACil on juhtiv roll riigi omandis olevate ettevõtete haldamisel, sh distsiplinaarjärelevalve teostamisel, ning ta tagab, et riigi omandis olevad ettevõttedjärgivad Hiina valitsuse seatud eesmärke. Ta on ka kaasatud investeerimisotsuste tegemisse ning aktsiatehingutesse. SASACit võib seega käsitada riigi omandis olevate ettevõtete riikliku reguleerijana. |
| --- | --- |

(65)

Hiinas on kõikide riigi omandis olevate ettevõtete omanik riiginõukogu riigivarade järelevalve- ja halduskomisjon (SASAC). Kõik SASACi direktorid ja juhid nimetab ametisse Hiina Kommunistlik Partei. SASACil on juhtiv roll riigi omandis olevate ettevõtete haldamisel, sh distsiplinaarjärelevalve teostamisel, ning ta tagab, et riigi omandis olevad ettevõttedjärgivad Hiina valitsuse seatud eesmärke. Ta on ka kaasatud investeerimisotsuste tegemisse ning aktsiatehingutesse. SASACit võib seega käsitada riigi omandis olevate ettevõtete riikliku reguleerijana.

| (66) | Veel üks riigi omandis olevaid ettevõtteid kontrolliv reguleeriv asutus on riiklik arengu- ja reformikomisjon (NDRC). NDRC vastutab makroökonoomiliste strateegiate ja tööstuse arengustrateegiate koostamise eest ning tagab, et kohalikud turuosalised rakendavad Hiina valitsuse poliitikat nõuetekohaselt. NDRC võtab vastu eeskirju ja korraldusi ning kiidab heaks suuri investeerimisprojekte. Kõik Hiina terasetootjate investeeringud peab heaks kiitma NDRC. |
| --- | --- |

(66)

Veel üks riigi omandis olevaid ettevõtteid kontrolliv reguleeriv asutus on riiklik arengu- ja reformikomisjon (NDRC). NDRC vastutab makroökonoomiliste strateegiate ja tööstuse arengustrateegiate koostamise eest ning tagab, et kohalikud turuosalised rakendavad Hiina valitsuse poliitikat nõuetekohaselt. NDRC võtab vastu eeskirju ja korraldusi ning kiidab heaks suuri investeerimisprojekte. Kõik Hiina terasetootjate investeeringud peab heaks kiitma NDRC.

| (67) | Teiseks teostab Hiina valitsus terasetööstuse üle ranget kontrolli seaduste alusel. Terasesektor on liigitatud „põhiliste ja tähtsaimate tootmisharude“ hulka, mille üle riik peab „säilitama suhteliselt tugeva kontrolli“ (25). See kuulub ka soodustatud tootmisharude hulka ning tänu selle staatusele tehakse talle mitmesuguseid soodustusi näiteks seoses laenude, maakasutusõiguste ja maksudega Kontrolli tugevdab ka asjaolu, et välismaine enamusosalus, mis võiks Hiina valitsuse kontrolli vähendada, on terasesektoris keelatud. |
| --- | --- |

(67)

Teiseks teostab Hiina valitsus terasetööstuse üle ranget kontrolli seaduste alusel. Terasesektor on liigitatud „põhiliste ja tähtsaimate tootmisharude“ hulka, mille üle riik peab „säilitama suhteliselt tugeva kontrolli“ (25). See kuulub ka soodustatud tootmisharude hulka ning tänu selle staatusele tehakse talle mitmesuguseid soodustusi näiteks seoses laenude, maakasutusõiguste ja maksudega Kontrolli tugevdab ka asjaolu, et välismaine enamusosalus, mis võiks Hiina valitsuse kontrolli vähendada, on terasesektoris keelatud.

25

| (68) | Kolmandaks kontrollib Hiina valitsus riigi omandis olevaid ettevõtteid tippjuhtkonna ametisse nimetamise ja selle üle järelevalve teostamisega. Kommunistliku Partei sekretariaadile alluv organisatsiooniosakond nimetab ametisse ja teostab järelevalvet parteis, Hiina valitsuses, sõjaväes ja riigi omandis olevates ettevõtetes kõrgetel ametikohtadel olevate isikute üle. Seda võimu jagatakse SASACiga, kes nimetab muu hulgas isikud asetegevjuhi ametikohale (26). |
| --- | --- |

(68)

Kolmandaks kontrollib Hiina valitsus riigi omandis olevaid ettevõtteid tippjuhtkonna ametisse nimetamise ja selle üle järelevalve teostamisega. Kommunistliku Partei sekretariaadile alluv organisatsiooniosakond nimetab ametisse ja teostab järelevalvet parteis, Hiina valitsuses, sõjaväes ja riigi omandis olevates ettevõtetes kõrgetel ametikohtadel olevate isikute üle. Seda võimu jagatakse SASACiga, kes nimetab muu hulgas isikud asetegevjuhi ametikohale (26).

26

| (69) | Riigi omandis olevad ettevõtted tegutsevad avalik-õiguslike isikutena, taotledes terasesektoris valitsuse eesmärke ja täites selle funktsioone. Nad järgivad Hiina valitsuse poliitikat, viivad ellu ühinemisi ja omandamisi, keskendavad tootmise teatavatele toodetele, püüavad saavutada riiklikke eesmärke ja soosivad teatavaid järgtööstusi. |
| --- | --- |

(69)

Riigi omandis olevad ettevõtted tegutsevad avalik-õiguslike isikutena, taotledes terasesektoris valitsuse eesmärke ja täites selle funktsioone. Nad järgivad Hiina valitsuse poliitikat, viivad ellu ühinemisi ja omandamisi, keskendavad tootmise teatavatele toodetele, püüavad saavutada riiklikke eesmärke ja soosivad teatavaid järgtööstusi.

| (70) | Tuleb rõhutada, et kõik eelnimetatud tõendid selle kohta, et Hiina valitsus tegelikult suunab, juhib ja kontrollib riigi omandis olevaid ettevõtteid, põhinevad nende samade põhidokumentide ja õigusnormide analüüsil, mida vaadeldi ka esialgses uurimises ning mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel kehtivad (27). Ainus oluline muudatus esialgse uurimisega võrreldes on see, et terasesektori 12. viisaastakuplaan on asendatud 13. viisaastakuplaaniga. See asendamine aga ei ole muutnud Hiina valitsuse domineerivat rolli terasesektoris. |
| --- | --- |

(70)

Tuleb rõhutada, et kõik eelnimetatud tõendid selle kohta, et Hiina valitsus tegelikult suunab, juhib ja kontrollib riigi omandis olevaid ettevõtteid, põhinevad nende samade põhidokumentide ja õigusnormide analüüsil, mida vaadeldi ka esialgses uurimises ning mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel kehtivad (27). Ainus oluline muudatus esialgse uurimisega võrreldes on see, et terasesektori 12. viisaastakuplaan on asendatud 13. viisaastakuplaaniga. See asendamine aga ei ole muutnud Hiina valitsuse domineerivat rolli terasesektoris.

27

| (71) | Teise sammuna esitas taotleja tõendid riigi omandis olevate ettevõtete olulise esindatuse ja jätkuva domineerimise kohta terasesektoris üldiselt ning eelkõige orgaanilise kattega terase ja kuumvaltsterase sektorites. Taotluse punktides 65–68 on loetletud asjaomase sektori suurimad riigi osalusega äriühingud ning esitatud kokkuvõte hiljutise uurimise tulemustest, mille tegid Austraalia (28) ja USA (29) ametiasutused. |
| --- | --- |

(71)

Teise sammuna esitas taotleja tõendid riigi omandis olevate ettevõtete olulise esindatuse ja jätkuva domineerimise kohta terasesektoris üldiselt ning eelkõige orgaanilise kattega terase ja kuumvaltsterase sektorites. Taotluse punktides 65–68 on loetletud asjaomase sektori suurimad riigi osalusega äriühingud ning esitatud kokkuvõte hiljutise uurimise tulemustest, mille tegid Austraalia (28) ja USA (29) ametiasutused.

28

29

| (72) | Kolmanda sammuna esitas taotleja tõendid selle kohta, et Hiina valitsus on teinud külm- ja kuumvaltsterase sektoris tegutsevatele eraettevõtjatele ülesandeks tarnida kaupu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iii ja iv tähenduses ning et nende hinnakujundus on sarnane riigi omandis olevate ettevõtete omaga. Seega kehtivad järeldused, mis komisjon tegi esialgses uurimises, ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta. |
| --- | --- |

(72)

Kolmanda sammuna esitas taotleja tõendid selle kohta, et Hiina valitsus on teinud külm- ja kuumvaltsterase sektoris tegutsevatele eraettevõtjatele ülesandeks tarnida kaupu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iii ja iv tähenduses ning et nende hinnakujundus on sarnane riigi omandis olevate ettevõtete omaga. Seega kehtivad järeldused, mis komisjon tegi esialgses uurimises, ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta.

| (73) | Oma taotluse põhjendamiseks märkis taotleja, et eraõiguslikke tootjaid sunnitakse ikkagi järgima riiklikke ja kohalikke viisaastakuplaane ning Hiina valitsus sekkub jõuliselt nii nende tegevusse turul kui ka nende struktuuri. Riigiasutuste, Kommunistliku Partei ja eraõiguslike tootjate vahelise jätkuvalt tiheda seotuse tõendamisel tugines taotleja USA-s hiljuti tehtud subsiidiumivastase uurimise (30) ja Euroopa Kaubanduskoja poolt Hiinas tehtud kahe uuringu (31) tulemustele. |
| --- | --- |

(73)

Oma taotluse põhjendamiseks märkis taotleja, et eraõiguslikke tootjaid sunnitakse ikkagi järgima riiklikke ja kohalikke viisaastakuplaane ning Hiina valitsus sekkub jõuliselt nii nende tegevusse turul kui ka nende struktuuri. Riigiasutuste, Kommunistliku Partei ja eraõiguslike tootjate vahelise jätkuvalt tiheda seotuse tõendamisel tugines taotleja USA-s hiljuti tehtud subsiidiumivastase uurimise (30) ja Euroopa Kaubanduskoja poolt Hiinas tehtud kahe uuringu (31) tulemustele.

30

31

| (74) | Eelnimetatud tõendid näitavad, et HRV külm- ja kuumvaltsterase sektori riigi omandis olevad ettevõtted tegutsevad endiselt avalik-õiguslike isikutena ning et eraõiguslikke tootjaid volitatakse ja suunatakse. Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja poolt sellega seoses esitatud tõendid. Seetõttu järeldas komisjon, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad endiselt kasu külm- ja kuumvaltsterase tootjate poolsest toorainete tarnimisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, nagu tehti kindlaks esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(74)

Eelnimetatud tõendid näitavad, et HRV külm- ja kuumvaltsterase sektori riigi omandis olevad ettevõtted tegutsevad endiselt avalik-õiguslike isikutena ning et eraõiguslikke tootjaid volitatakse ja suunatakse. Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja poolt sellega seoses esitatud tõendid. Seetõttu järeldas komisjon, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad endiselt kasu külm- ja kuumvaltsterase tootjate poolsest toorainete tarnimisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, nagu tehti kindlaks esialgses uurimises.

| (75) | Lisaks andsid Hiinat käsitlev aruanne, milles vaadeldi terasesektorit üldiselt, (32) ja kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemused eelkõige kuumvaltsterasesektori puhul tunnistust sellest, (33) et eespool nimetatud subsiidiumikava kehtestamisel ja jätkamisel on murettekitavad aspektid, nagu riigi omandis olevate ettevõtete tegutsemine avalik-õiguslike isikutena, eraõiguslikele tootjatele ülesannete andmine ning hinnamoonutused. |
| --- | --- |

(75)

Lisaks andsid Hiinat käsitlev aruanne, milles vaadeldi terasesektorit üldiselt, (32) ja kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemused eelkõige kuumvaltsterasesektori puhul tunnistust sellest, (33) et eespool nimetatud subsiidiumikava kehtestamisel ja jätkamisel on murettekitavad aspektid, nagu riigi omandis olevate ettevõtete tegutsemine avalik-õiguslike isikutena, eraõiguslikele tootjatele ülesannete andmine ning hinnamoonutused.

32

33

3.4.1.3.   Kasu

| (76) | Taotluse punktides 76–78 ja 20. lisas esitas taotleja sellest subsiidiumimeetmest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saadud kasu arvutused, kasutades sama metoodikat, mida esialgses uurimises, ning rahvusvahelist võrdlusalust, mis põhines enam-vähem samadel riikidel nagu esialgses uurimises. Nii külm- kui ka kuumvaltsterase puhul erinesid Hiina keskmised riigisisesed hinnad võrdlushinnast üle 25 %. |
| --- | --- |

(76)

Taotluse punktides 76–78 ja 20. lisas esitas taotleja sellest subsiidiumimeetmest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saadud kasu arvutused, kasutades sama metoodikat, mida esialgses uurimises, ning rahvusvahelist võrdlusalust, mis põhines enam-vähem samadel riikidel nagu esialgses uurimises. Nii külm- kui ka kuumvaltsterase puhul erinesid Hiina keskmised riigisisesed hinnad võrdlushinnast üle 25 %.

| (77) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille põhjal oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide suurust. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Samas viitab taotlustes esitatud teave sellele, et subsiidiumide suurus on esialgses uurimises kindlakstehtud summadega jätkuvalt samal tasemel. |
| --- | --- |

(77)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille põhjal oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide suurust. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Samas viitab taotlustes esitatud teave sellele, et subsiidiumide suurus on esialgses uurimises kindlakstehtud summadega jätkuvalt samal tasemel.

3.4.1.4.   Konkreetsus

| (78) | Kõnealune subsideerimismeede on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c tähenduses, võttes arvesse seda, et Hiinas kasutab külm- ja kuumvaltsterast oma tootmises piiratud arv tootmisharusid. |
| --- | --- |

(78)

Kõnealune subsideerimismeede on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c tähenduses, võttes arvesse seda, et Hiinas kasutab külm- ja kuumvaltsterast oma tootmises piiratud arv tootmisharusid.

3.4.1.5.   Järeldus

| (79) | Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus kuum- ja külmvaltsterase tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest tasakaalustatava subsiidiumi näol. |
| --- | --- |

(79)

Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus kuum- ja külmvaltsterase tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest tasakaalustatava subsiidiumi näol.

3.4.2.   Maakasutusõiguste andmine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Maakasutusõiguste andmine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

3.4.2.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (80) | Komisjon tegi esialgse uurimise käigus (34) kindlaks, et Hiina valitsuse poolset maakasutusõiguste andmist tuleks käsitada subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kuna Hiinas toimiv maaturg puudub, annab Hiina valitsus maakasutusõigusi tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, millest saavad kasu need õigused saanud äriühingud. Välise võrdlusaluse kasutamine näitas, et summa, mida orgaanilise kattega terastoodete tootjad maakasutusõiguse eest maksavad, on turuhinnast tunduvalt väiksem. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon tegi esialgse uurimise käigus (34) kindlaks, et Hiina valitsuse poolset maakasutusõiguste andmist tuleks käsitada subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kuna Hiinas toimiv maaturg puudub, annab Hiina valitsus maakasutusõigusi tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, millest saavad kasu need õigused saanud äriühingud. Välise võrdlusaluse kasutamine näitas, et summa, mida orgaanilise kattega terastoodete tootjad maakasutusõiguse eest maksavad, on turuhinnast tunduvalt väiksem.

34

| (81) | Komisjon leidis ka, et subsiidium on konkreetne vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktidele a ja c, kuna tööstusmaa on seaduslikult kättesaadav ainult neile äriühingutele, kes järgivad riigi kehtestatud tööstuspoliitikat. Lisaks korraldati ainult teatavate tehingute puhul pakkumismenetlus, sageli määrasid hinna ametivõimud ning valitsuse tegevus selles valdkonnas ei ole selge ja läbipaistev. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon leidis ka, et subsiidium on konkreetne vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktidele a ja c, kuna tööstusmaa on seaduslikult kättesaadav ainult neile äriühingutele, kes järgivad riigi kehtestatud tööstuspoliitikat. Lisaks korraldati ainult teatavate tehingute puhul pakkumismenetlus, sageli määrasid hinna ametivõimud ning valitsuse tegevus selles valdkonnas ei ole selge ja läbipaistev.

| (82) | Kasutades võrdlusalusena maa hindu Taiwanis, tehti esialgses uurimises kindlaks, et valimisse kaasatud orgaanilise kattega terastoodete eksportivate tootjate subsideerimise määr ulatus 0,34 %-st kuni 1,12 %-ni, kusjuures koostööst keeldunud äriühingute subsideerimise määr oli 1,36 %. |
| --- | --- |

(82)

Kasutades võrdlusalusena maa hindu Taiwanis, tehti esialgses uurimises kindlaks, et valimisse kaasatud orgaanilise kattega terastoodete eksportivate tootjate subsideerimise määr ulatus 0,34 %-st kuni 1,12 %-ni, kusjuures koostööst keeldunud äriühingute subsideerimise määr oli 1,36 %.

3.4.2.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (83) | Oma taotluses ja selle asjakohastes lisades (35) esitas taotleja tõendid selle kohta, et Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad said endiselt kasu maakasutusõiguste andmisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(83)

Oma taotluses ja selle asjakohastes lisades (35) esitas taotleja tõendid selle kohta, et Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad said endiselt kasu maakasutusõiguste andmisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

35

| (84) | Taotleja märkis, et valdkonda reguleerivaid seadusi ei ole esialgsest uurimisest alates muudetud. Hiinas on maa eraomand keelatud. Maa haldamise seaduses ja eelkõige selle artiklis 2 on sätestatud, et Hiinas kuulub kogu maa Hiina valitsusele, sest selle kollektiivne omanik on Hiina. Asjaõigusseaduses (artiklid 45–48) on sätestatud, et Hiinas on maa kas „kollektiivses omandis“ või „riigi omandis“. Maad ei saa müüa, kuid maakasutusõigusi saab määrata avaliku konkursi, pakkumise või oksjoniga. |
| --- | --- |

(84)

Taotleja märkis, et valdkonda reguleerivaid seadusi ei ole esialgsest uurimisest alates muudetud. Hiinas on maa eraomand keelatud. Maa haldamise seaduses ja eelkõige selle artiklis 2 on sätestatud, et Hiinas kuulub kogu maa Hiina valitsusele, sest selle kollektiivne omanik on Hiina. Asjaõigusseaduses (artiklid 45–48) on sätestatud, et Hiinas on maa kas „kollektiivses omandis“ või „riigi omandis“. Maad ei saa müüa, kuid maakasutusõigusi saab määrata avaliku konkursi, pakkumise või oksjoniga.

| (85) | Ei Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad ei saanud enam kasu maakasutusõiguste andmisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(85)

Ei Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad ei saanud enam kasu maakasutusõiguste andmisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (86) | Tuginedes kättesaadavale teabele, sealhulgas Hiinat käsitleva aruande (36) asjaomastele järeldustele ning rehve ja elektrijalgrattaid käsitleva viimase uurimise (37) tulemustele järeldas komisjon, et maa kasutamise eest makstud tasusid subsideeriti endiselt, sest Hiina valitsuse kehtestatud süsteem ei vasta turupõhimõtetele. |
| --- | --- |

(86)

Tuginedes kättesaadavale teabele, sealhulgas Hiinat käsitleva aruande (36) asjaomastele järeldustele ning rehve ja elektrijalgrattaid käsitleva viimase uurimise (37) tulemustele järeldas komisjon, et maa kasutamise eest makstud tasusid subsideeriti endiselt, sest Hiina valitsuse kehtestatud süsteem ei vasta turupõhimõtetele.

36

37

3.4.2.3.   Kasu

| (87) | Võttes arvesse seda, et Hiinas puudub maaturg, tuleb kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii asjakohase turuhinna kindlakstegemiseks ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul eraldatud subsiidiumide summa arvutamiseks kasutada välist võrdlusalust. Eelnimetatud Taiwani maahindu, mida tavaliselt kasutatakse sellistes arvutustes võrdlusalusena, ajakohastati ja korrigeeriti ülespoole vastavalt kõige viimase tasakaalustusmeetmeid käsitleva uurimise tulemustele. |
| --- | --- |

(87)

Võttes arvesse seda, et Hiinas puudub maaturg, tuleb kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii asjakohase turuhinna kindlakstegemiseks ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul eraldatud subsiidiumide summa arvutamiseks kasutada välist võrdlusalust. Eelnimetatud Taiwani maahindu, mida tavaliselt kasutatakse sellistes arvutustes võrdlusalusena, ajakohastati ja korrigeeriti ülespoole vastavalt kõige viimase tasakaalustusmeetmeid käsitleva uurimise tulemustele.

| (88) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Kuna aga Taiwani võrdlushinnad olid kõrgemad kui esialgses uurimises kasutatud hinnad, on tõenäoline, et subsideerimine jätkus vähemalt samal tasemel. |
| --- | --- |

(88)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Kuna aga Taiwani võrdlushinnad olid kõrgemad kui esialgses uurimises kasutatud hinnad, on tõenäoline, et subsideerimine jätkus vähemalt samal tasemel.

3.4.2.4.   Konkreetsus

| (89) | Subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja c tähenduses. Maakasutusõigused antakse ainult väikesele äriühingute rühmale. Lisaks on terasesektor, mis vastavalt riiginõukogu otsusele nr 40 kuulub soodustatud sektorite hulka, üks neist sektoritest, millele antakse maakasutusõigusi. Peale selle on maakasutusõiguste andmine Hiinas endiselt läbipaistmatu. |
| --- | --- |

(89)

Subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja c tähenduses. Maakasutusõigused antakse ainult väikesele äriühingute rühmale. Lisaks on terasesektor, mis vastavalt riiginõukogu otsusele nr 40 kuulub soodustatud sektorite hulka, üks neist sektoritest, millele antakse maakasutusõigusi. Peale selle on maakasutusõiguste andmine Hiinas endiselt läbipaistmatu.

3.4.2.5.   Järeldus

| (90) | Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus maakasutusõiguste andmine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest tasakaalustatava subsiidiumi näol. |
| --- | --- |

(90)

Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus maakasutusõiguste andmine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest tasakaalustatava subsiidiumi näol.

3.4.3.   Elektrienergiaga varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Elektrienergiaga varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

3.4.3.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (91) | Esialgses uurimises (38) tegi komisjon kindlaks, et eri provintsides kehtivad elektrihinnad kehtestas NDRC. Leiti, et kohalikud hinnaametid üksnes viivad ellu NDRC poolt kesktasandil vastu võetud otsuseid. Seda kinnitas ka asjaolu, et NDRC väljastas teatisi, millega ta kehtestas tegelikud hinnad iga provintsi jaoks. Need teatised võetakse ametlikult üle kohalikesse teatistesse, mille võtavad vastu kohalikud hinnaametid, ning rakendatakse kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(91)

Esialgses uurimises (38) tegi komisjon kindlaks, et eri provintsides kehtivad elektrihinnad kehtestas NDRC. Leiti, et kohalikud hinnaametid üksnes viivad ellu NDRC poolt kesktasandil vastu võetud otsuseid. Seda kinnitas ka asjaolu, et NDRC väljastas teatisi, millega ta kehtestas tegelikud hinnad iga provintsi jaoks. Need teatised võetakse ametlikult üle kohalikesse teatistesse, mille võtavad vastu kohalikud hinnaametid, ning rakendatakse kohalikul tasandil.

38

| (92) | Lisaks tehti esialgses uurimises kindlaks, et teatavate sektorite ja/või provintsi ja kohaliku tasandi suhtes kohaldatavate erinevate elektrienergia tasumäärade kehtestamisel võetakse arvesse mitmesuguseid tegureid, sealhulgas kesk- ja kohalike valitsusasutuste koostatud viisaastaku- ja sektoriplaanidega kehtestatud tööstuspoliitiliste eesmärkide täitmise kohustus. |
| --- | --- |

(92)

Lisaks tehti esialgses uurimises kindlaks, et teatavate sektorite ja/või provintsi ja kohaliku tasandi suhtes kohaldatavate erinevate elektrienergia tasumäärade kehtestamisel võetakse arvesse mitmesuguseid tegureid, sealhulgas kesk- ja kohalike valitsusasutuste koostatud viisaastaku- ja sektoriplaanidega kehtestatud tööstuspoliitiliste eesmärkide täitmise kohustus.

| (93) | Komisjon tegi ka kindlaks, et üks valimisse kaasatud eksportiv tootja, kes tegi koostööd, sai kasu elektrienergia tasumäärast, mis oli madalam kui see, mida suurte tööstustarbijate suhtes tavaliselt kohaldatakse. Selgus, et eripiirkonnas, kus kõnealune eksportija asus, oli teatavasse allkategooriasse kuuluvatel tööstuskasutajatel, kaasa arvatud vaatlusaluse toote valmistajatel, õigus saada elektrienergiat madalama hinnaga. Seega sai äriühing rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii tähenduses, sest valitsus varustas piirkonda elektrienergiaga kohaliku avalik-õigusliku elektrivarustusettevõtja kaudu. See kujutas endast valitsuse toetust selliste kaupadega varustamise vormis, mis ei kuulu üldisesse taristusse alusmääruse tähendustes. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon tegi ka kindlaks, et üks valimisse kaasatud eksportiv tootja, kes tegi koostööd, sai kasu elektrienergia tasumäärast, mis oli madalam kui see, mida suurte tööstustarbijate suhtes tavaliselt kohaldatakse. Selgus, et eripiirkonnas, kus kõnealune eksportija asus, oli teatavasse allkategooriasse kuuluvatel tööstuskasutajatel, kaasa arvatud vaatlusaluse toote valmistajatel, õigus saada elektrienergiat madalama hinnaga. Seega sai äriühing rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii tähenduses, sest valitsus varustas piirkonda elektrienergiaga kohaliku avalik-õigusliku elektrivarustusettevõtja kaudu. See kujutas endast valitsuse toetust selliste kaupadega varustamise vormis, mis ei kuulu üldisesse taristusse alusmääruse tähendustes.

| (94) | Järeldati, et subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses. Elektrienergia madalam tasumäär kehtestati NDRC asjakohase teatisega ning võeti üle kohaliku hinnaameti väljastatud teatisesse. Seega kehtestas selle keskasutus ja seda rakendati kohalikul tasandil. Madalamat tasumäära kohaldati teatavate konkreetsete sektorite teatavate ettevõtjate suhtes. Samuti piirduti subsiidiumi andmisel teatava piirkonnaga selles mõttes, et seda anti ainult vähestes kindlaksmääratud geograafilistes piirkondades, kus oli eksportiva tootja asukoht. |
| --- | --- |

(94)

Järeldati, et subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses. Elektrienergia madalam tasumäär kehtestati NDRC asjakohase teatisega ning võeti üle kohaliku hinnaameti väljastatud teatisesse. Seega kehtestas selle keskasutus ja seda rakendati kohalikul tasandil. Madalamat tasumäära kohaldati teatavate konkreetsete sektorite teatavate ettevõtjate suhtes. Samuti piirduti subsiidiumi andmisel teatava piirkonnaga selles mõttes, et seda anti ainult vähestes kindlaksmääratud geograafilistes piirkondades, kus oli eksportiva tootja asukoht.

3.4.3.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (95) | Taotleja märkis oma taotluses, et valdkonda reguleerivaid seadusi ei ole esialgsest uurimisest alates muudetud. Lisaks esitas taotleja tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad said sellest kavast kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul (39). |
| --- | --- |

(95)

Taotleja märkis oma taotluses, et valdkonda reguleerivaid seadusi ei ole esialgsest uurimisest alates muudetud. Lisaks esitas taotleja tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad said sellest kavast kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul (39).

39

| (96) | Ei Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad ei saanud enam kasu elektrienergiaga varustamisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(96)

Ei Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad ei saanud enam kasu elektrienergiaga varustamisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (97) | Tuginedes kättesaadavale teabele, sealhulgas Hiinat käsitleva aruande järeldustele (40) ning rehve käsitleva hiljutise uurimise tulemustele, (41) leidis komisjon, et elektrienergia tasumäärad on soodsamad olenevalt üksikust ettevõtjast, tööstussektorist või nende geograafilisest asukohast. |
| --- | --- |

(97)

Tuginedes kättesaadavale teabele, sealhulgas Hiinat käsitleva aruande järeldustele (40) ning rehve käsitleva hiljutise uurimise tulemustele, (41) leidis komisjon, et elektrienergia tasumäärad on soodsamad olenevalt üksikust ettevõtjast, tööstussektorist või nende geograafilisest asukohast.

40

41

3.4.3.3.   Kasu

| (98) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille põhjal oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Samas ei paista, et subsideerimise tase oleks võrreldes esialgse uurimisega langenud. |
| --- | --- |

(98)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille põhjal oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Samas ei paista, et subsideerimise tase oleks võrreldes esialgse uurimisega langenud.

3.4.3.4.   Konkreetsus

| (99) | Nagu põhjenduses 90 selgitatakse, on see kava konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(99)

Nagu põhjenduses 90 selgitatakse, on see kava konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses.

3.4.3.5.   Järeldus

| (100) | Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus elektrienergiaga varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest tasakaalustatava subsiidiumi näol. |
| --- | --- |

(100)

Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus elektrienergiaga varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest tasakaalustatava subsiidiumi näol.

3.5.   Otsene raha ülekandmine (42)

Otsene raha ülekandmine

42

3.5.1.   Sooduslaenud ja -intressimäärad

Sooduslaenud ja -intressimäärad

3.5.1.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (101) | Komisjon tegi esialgses uurimises (43) kindlaks, et riigile kuuluvad pangad on avalik-õiguslikud isikud, sest nad täidavad valitsuse ülesandeid ning teostavad seda tehes täidesaatvat võimu. Lisaks leiti, et esialgse uurimise perioodil moodustasid viis suurimat riigi omandis olevat kommertspanka rohkem kui poole Hiina pangandussektorist. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon tegi esialgses uurimises (43) kindlaks, et riigile kuuluvad pangad on avalik-õiguslikud isikud, sest nad täidavad valitsuse ülesandeid ning teostavad seda tehes täidesaatvat võimu. Lisaks leiti, et esialgse uurimise perioodil moodustasid viis suurimat riigi omandis olevat kommertspanka rohkem kui poole Hiina pangandussektorist.

43

| (102) | Enamik neist pankadest, kes andsid laenu koostööd teinud orgaanilise kattega terastoodete eksportivatele tootjatele, olid riigi omandis olevad pangad. Kättesaadava teabe põhjal tehti kindlaks, et 17 teatatud pangast on riigi omandis vähemalt 14, sealhulgas Hiina suurimad kommertspangad, nagu Hiina pank, Hiina ehituspank ning Hiina tööstus- ja kommertspank. Lisaks leiti, et need riigi omandis olevad kommertspangad olid turul valitsevas seisundis ning avalik-õiguslike isikutena tegutsedes andsid nad laene turu intressimäärast madalamate intressimääradega. Seetõttu järeldati, et Hiina valitsuse poliitika oli anda orgaanilise kattega terastoodete sektorile sooduslaene. |
| --- | --- |

(102)

Enamik neist pankadest, kes andsid laenu koostööd teinud orgaanilise kattega terastoodete eksportivatele tootjatele, olid riigi omandis olevad pangad. Kättesaadava teabe põhjal tehti kindlaks, et 17 teatatud pangast on riigi omandis vähemalt 14, sealhulgas Hiina suurimad kommertspangad, nagu Hiina pank, Hiina ehituspank ning Hiina tööstus- ja kommertspank. Lisaks leiti, et need riigi omandis olevad kommertspangad olid turul valitsevas seisundis ning avalik-õiguslike isikutena tegutsedes andsid nad laene turu intressimäärast madalamate intressimääradega. Seetõttu järeldati, et Hiina valitsuse poliitika oli anda orgaanilise kattega terastoodete sektorile sooduslaene.

| (103) | Samuti tegi komisjon kindlaks (muu hulgas kommertspangaseaduse artiklite 34 ja 38 ning korralduse nr 35 „Raua- ja terasetööstuse arendamise poliitika“ artiklite 24 ja 25 alusel), et Hiina valitsus tegi eraomandis olevatele Hiina kommertspankadele ülesandeks anda orgaanilise kattega terastoodete tootjatele sooduslaene, nagu on märgitud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iv. |
| --- | --- |

(103)

Samuti tegi komisjon kindlaks (muu hulgas kommertspangaseaduse artiklite 34 ja 38 ning korralduse nr 35 „Raua- ja terasetööstuse arendamise poliitika“ artiklite 24 ja 25 alusel), et Hiina valitsus tegi eraomandis olevatele Hiina kommertspankadele ülesandeks anda orgaanilise kattega terastoodete tootjatele sooduslaene, nagu on märgitud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iv.

| (104) | Seetõttu leidis komisjon, et valitsus andis orgaanilise kattega terastoodete tootjatele rahalist toetustotsese raha ülekandmise teel alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses ning valitsus tegi eraomandis olevatele pankadele ka ülesandeks anda samadele tootjatele rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. |
| --- | --- |

(104)

Seetõttu leidis komisjon, et valitsus andis orgaanilise kattega terastoodete tootjatele rahalist toetustotsese raha ülekandmise teel alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses ning valitsus tegi eraomandis olevatele pankadele ka ülesandeks anda samadele tootjatele rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

| (105) | Leiti, et valitsuse laenude väljastamise näol soodsamatel tingimustel, kui laenusaaja oleks turult tegelikult võinud saada, on tegemist kasuga alusmääruse artikli 3 lõike 2 ja artikli 6 punkti b tähenduses. Kuna tehti kindlaks, et valitsusele mittekuuluvate finantseerimisasutuste väljastatud laene ei saa Hiina puhul kasutada sobiva turupõhise võrdlusalusena (eraomandis olevad pangad täidavad HRV valitsuse antud ülesandeid), tuletati võrdlusalus Hiina rahvapanga tavapärase laenuintressimäära alusel. Seda määra kohandati, et see kajastaks tavapärast tururiski, liites sellele asjakohased riskipreemiad, mida eeldatakse võlakirjadelt, mille on väljastanud ettevõtjad, mille võlakirjad kuuluvad investeerimisjärguta võlakirjade hulka (reiting BB). |
| --- | --- |

(105)

Leiti, et valitsuse laenude väljastamise näol soodsamatel tingimustel, kui laenusaaja oleks turult tegelikult võinud saada, on tegemist kasuga alusmääruse artikli 3 lõike 2 ja artikli 6 punkti b tähenduses. Kuna tehti kindlaks, et valitsusele mittekuuluvate finantseerimisasutuste väljastatud laene ei saa Hiina puhul kasutada sobiva turupõhise võrdlusalusena (eraomandis olevad pangad täidavad HRV valitsuse antud ülesandeid), tuletati võrdlusalus Hiina rahvapanga tavapärase laenuintressimäära alusel. Seda määra kohandati, et see kajastaks tavapärast tururiski, liites sellele asjakohased riskipreemiad, mida eeldatakse võlakirjadelt, mille on väljastanud ettevõtjad, mille võlakirjad kuuluvad investeerimisjärguta võlakirjade hulka (reiting BB).

| (106) | Esialgse uurimise käigus (44) leiti, et see subsiidiumikava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna vastavalt otsusele nr 40 kuulub terasetööstus soodustatud tootmisharude hulka ning laene anti ainult neile teraseettevõtjatele, kes täielikult järgisid raua- ja terasetööstuse arendamise poliitikat (korraldus nr 35). |
| --- | --- |

(106)

Esialgse uurimise käigus (44) leiti, et see subsiidiumikava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna vastavalt otsusele nr 40 kuulub terasetööstus soodustatud tootmisharude hulka ning laene anti ainult neile teraseettevõtjatele, kes täielikult järgisid raua- ja terasetööstuse arendamise poliitikat (korraldus nr 35).

44

| (107) | Kava leiti olevat konkreetne ka vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktile b, kuna valitsuse teatavad kavad ja dokumendid innustasid ja suunasid andma rahalist toetust ka terasetööstusele Hiina teatavates geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

(107)

Kava leiti olevat konkreetne ka vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktile b, kuna valitsuse teatavad kavad ja dokumendid innustasid ja suunasid andma rahalist toetust ka terasetööstusele Hiina teatavates geograafilistes piirkondades.

| (108) | Valimisse kaasatud orgaanilise kattega terastoodete eksportivate tootjate subsideerimise määr, mis tehti kindlaks esialgses uurimises, ulatus 0,25 %-st kuni 0,89 %-ni, kusjuures koostööst keeldunud äriühingute subsideerimise määr oli 0,97 %. |
| --- | --- |

(108)

Valimisse kaasatud orgaanilise kattega terastoodete eksportivate tootjate subsideerimise määr, mis tehti kindlaks esialgses uurimises, ulatus 0,25 %-st kuni 0,89 %-ni, kusjuures koostööst keeldunud äriühingute subsideerimise määr oli 0,97 %.

3.5.1.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (109) | Oma taotluses ja selle asjakohastes lisades (45) esitas taotleja tõendid selle kohta, et Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad said endiselt kasu sellest, et Hiina pangad andsid neile sooduslaene turu intressimäärast väiksemate intressimääradega. |
| --- | --- |

(109)

Oma taotluses ja selle asjakohastes lisades (45) esitas taotleja tõendid selle kohta, et Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad said endiselt kasu sellest, et Hiina pangad andsid neile sooduslaene turu intressimäärast väiksemate intressimääradega.

45

| (110) | Taotleja esitas tõendid selle kohta, et riigi omandis olevad pangad on vastavalt AB aruandes esitatud analüüsile endiselt avalik-õiguslikud isikud (vt põhjendus 52), sest:






  i) | pangandussektor on jätkuvalt Hiina valitsuse kontrolli all, mille tõendamiseks tugines taotleja Hiina rahvapanga hiljutistele avaldustele (46) ning Hiina panganduse reguleerimise komisjoni hiljutistele uutele eeskirjadele ja suunistele, mis seda kontrolli veelgi tugevdavad (47). Taotluses on ka märgitud, et Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi poolt 2017. aasta oktoobris koostatud Hiina turumajanduse seisundi ülevaates leiti, et esinevad moonutused, mis mõjutavad Hiina pangasüsteemi (48). |
| --- | --- | --- |

(110)

Taotleja esitas tõendid selle kohta, et riigi omandis olevad pangad on vastavalt AB aruandes esitatud analüüsile endiselt avalik-õiguslikud isikud (vt põhjendus 52), sest:

i)

pangandussektor on jätkuvalt Hiina valitsuse kontrolli all, mille tõendamiseks tugines taotleja Hiina rahvapanga hiljutistele avaldustele (46) ning Hiina panganduse reguleerimise komisjoni hiljutistele uutele eeskirjadele ja suunistele, mis seda kontrolli veelgi tugevdavad (47). Taotluses on ka märgitud, et Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi poolt 2017. aasta oktoobris koostatud Hiina turumajanduse seisundi ülevaates leiti, et esinevad moonutused, mis mõjutavad Hiina pangasüsteemi (48).

46

47

48

| ii) | pangandussektor järgis Hiina valitsuse makrotasandi eesmärke, mida taotleja tõendas, väites, et kooskõlas Hiina kommertspangaseadusega (49) on pangandussektor seadusega kohustatud täitma riiklikke strateegilisi eesmärke, mis on sätestatud mitmetes siduvates suunistes ja soovitustes. Taotluses märgiti, et sellisele järeldusele jõuti esialgses uurimises ning et see järeldus jääb kehtima, mida kinnitavad terasesektori 13. viisaastakuplaan, Hiina rahvapanga hiljutised avaldused (Hiina rahapoliitika aruanded) ning hiljuti liidus tehtud subsiidiumivastased uurimised. |
| --- | --- |

ii)

pangandussektor järgis Hiina valitsuse makrotasandi eesmärke, mida taotleja tõendas, väites, et kooskõlas Hiina kommertspangaseadusega (49) on pangandussektor seadusega kohustatud täitma riiklikke strateegilisi eesmärke, mis on sätestatud mitmetes siduvates suunistes ja soovitustes. Taotluses märgiti, et sellisele järeldusele jõuti esialgses uurimises ning et see järeldus jääb kehtima, mida kinnitavad terasesektori 13. viisaastakuplaan, Hiina rahvapanga hiljutised avaldused (Hiina rahapoliitika aruanded) ning hiljuti liidus tehtud subsiidiumivastased uurimised.

49

| (111) | Taotleja esitas tõendid riigi omandis olevate pankade olulise esindatuse ja jätkuva turgu valitseva seisundi kohta Hiina pangandussektoris. Taotluse punktis 93 loetletakse suurimad riigi omandis olevad pangad ning arengupangad, mille kaudu riik sekkub majandusse. |
| --- | --- |

(111)

Taotleja esitas tõendid riigi omandis olevate pankade olulise esindatuse ja jätkuva turgu valitseva seisundi kohta Hiina pangandussektoris. Taotluse punktis 93 loetletakse suurimad riigi omandis olevad pangad ning arengupangad, mille kaudu riik sekkub majandusse.

| (112) | Võttes arvesse põhjenduse 110 punkti ii, märkis taotleja, et Hiina valitsus teeb endiselt erapankadele ülesandeks anda sooduslaene alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Seega on esialgses uurimises tehtud komisjoni sellekohased järeldused ikka veel kehtivad. Lisaks tegi komisjon kuumvaltsitud lehttoodetega seotud uurimise käigus kindlaks, et terasesektorit käsitlev teatis „Mitu arvamust liigse tootmisvõimsuse vähendamise kohta“ on adresseeritud kõikidele arengupankadele, suurpankadele, aktsiapankadele, postihoiupankadele, välisinvesteeringutel põhinevatele pankadele, finantsvarahaldusega tegelevatele äriühingutele ja muudele finantsasutustele, mida juhib Hiina panganduse reguleerimise komisjon (CBRC) (50). |
| --- | --- |

(112)

Võttes arvesse põhjenduse 110 punkti ii, märkis taotleja, et Hiina valitsus teeb endiselt erapankadele ülesandeks anda sooduslaene alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Seega on esialgses uurimises tehtud komisjoni sellekohased järeldused ikka veel kehtivad. Lisaks tegi komisjon kuumvaltsitud lehttoodetega seotud uurimise käigus kindlaks, et terasesektorit käsitlev teatis „Mitu arvamust liigse tootmisvõimsuse vähendamise kohta“ on adresseeritud kõikidele arengupankadele, suurpankadele, aktsiapankadele, postihoiupankadele, välisinvesteeringutel põhinevatele pankadele, finantsvarahaldusega tegelevatele äriühingutele ja muudele finantsasutustele, mida juhib Hiina panganduse reguleerimise komisjon (CBRC) (50).

50

| (113) | Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid Hiina pangasüsteemi praeguse olukorra kohta. |
| --- | --- |

(113)

Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid Hiina pangasüsteemi praeguse olukorra kohta.

| (114) | Lisaks kinnitasid subsiidiumikava kehtestamise ja jätkumisega seotud murettekitavaid aspekte, st riigi omandis olevate pankade tegutsemist avalik-õiguslike isikutena, nende valitsevat seisundit pangasektoris, erapankadele ülesannete andmist Hiinat käsitlev aruanne (51) ning rehve ja elektrijalgrattaid käsitleva viimase uurimise tulemused (52). |
| --- | --- |

(114)

Lisaks kinnitasid subsiidiumikava kehtestamise ja jätkumisega seotud murettekitavaid aspekte, st riigi omandis olevate pankade tegutsemist avalik-õiguslike isikutena, nende valitsevat seisundit pangasektoris, erapankadele ülesannete andmist Hiinat käsitlev aruanne (51) ning rehve ja elektrijalgrattaid käsitleva viimase uurimise tulemused (52).

51

52

3.5.1.3.   Kasu

| (115) | Taotluse 32. lisas ja 21. detsembri 2018. aasta ettepanekus loetles taotleja Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad, kes nende aastaaruannete põhjal saavad või on saanud kavast kasu. |
| --- | --- |

(115)

Taotluse 32. lisas ja 21. detsembri 2018. aasta ettepanekus loetles taotleja Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad, kes nende aastaaruannete põhjal saavad või on saanud kavast kasu.

| (116) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Dokumentidest ei ilmne siiski, et subsideerimise tase oleks võrreldes esialgse uurimisega langenud. |
| --- | --- |

(116)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Dokumentidest ei ilmne siiski, et subsideerimise tase oleks võrreldes esialgse uurimisega langenud.

3.5.1.4.   Konkreetsus

| (117) | Asjaomane subsiidiumikava oli siiski konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja b tähenduses, võttes arvesse seda, et põhjenduses 106 kirjeldatud õiguslik olukord ei olnud muutunud ning tuginedes terasesektori uuele, 13. viisaastakuplaanile, milles kinnitati, et terasetööstus on soodustatud tootmisharu. |
| --- | --- |

(117)

Asjaomane subsiidiumikava oli siiski konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja b tähenduses, võttes arvesse seda, et põhjenduses 106 kirjeldatud õiguslik olukord ei olnud muutunud ning tuginedes terasesektori uuele, 13. viisaastakuplaanile, milles kinnitati, et terasetööstus on soodustatud tootmisharu.

3.5.1.5.   Järeldus

| (118) | Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus sooduslaenude andmine tasakaalustatava subsiidiumi näol. |
| --- | --- |

(118)

Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus sooduslaenude andmine tasakaalustatava subsiidiumi näol.

3.5.2.   Võla vahetamine omakapitali vastu

Võla vahetamine omakapitali vastu

3.5.2.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (119) | Esialgses uurimises (53) leidis komisjon, et mitu terasetootjat, sh orgaanilise kattega terastoodete tootjad, olid seotud võlgade vahetamisega omakapitali vastu, kusjuures nende võlgnevuste kogusumma oli kokku 62,5 miljardit jüaani. Esialgses uurimises esitatud taotluses väideti, et riigile kuuluvate terasetootjate tasumata võlg riigile kuuluvatele kommertspankadele tühistati vastutasuks omakapitali osaluse eest, milleks kaasati neli Hiina varahaldusettevõtjat turutingimusi arvesse võtmata. Samuti väideti taotluses, et need varahaldusettevõtjad loodi spetsiaalselt selleks, et kanda võtmetähtsusega sektorites, sealhulgas terasetootmise sektoris, suur hulk halbu laene maha ning restruktureerida riigile kuuluvate ettevõtete võlad muu hulgas võlgnevuse omakapitali vastu vahetamise kaudu. |
| --- | --- |

(119)

Esialgses uurimises (53) leidis komisjon, et mitu terasetootjat, sh orgaanilise kattega terastoodete tootjad, olid seotud võlgade vahetamisega omakapitali vastu, kusjuures nende võlgnevuste kogusumma oli kokku 62,5 miljardit jüaani. Esialgses uurimises esitatud taotluses väideti, et riigile kuuluvate terasetootjate tasumata võlg riigile kuuluvatele kommertspankadele tühistati vastutasuks omakapitali osaluse eest, milleks kaasati neli Hiina varahaldusettevõtjat turutingimusi arvesse võtmata. Samuti väideti taotluses, et need varahaldusettevõtjad loodi spetsiaalselt selleks, et kanda võtmetähtsusega sektorites, sealhulgas terasetootmise sektoris, suur hulk halbu laene maha ning restruktureerida riigile kuuluvate ettevõtete võlad muu hulgas võlgnevuse omakapitali vastu vahetamise kaudu.

53

| (120) | Kuna Hiina valitsus selle kava kohta mingit teavet ei esitanud, põhinesid esialgse uurimise järeldused taotluses kava kohta esitatud teabel. |
| --- | --- |

(120)

Kuna Hiina valitsus selle kava kohta mingit teavet ei esitanud, põhinesid esialgse uurimise järeldused taotluses kava kohta esitatud teabel.

| (121) | Võla omakapitali vastu vahetamine kujutab endast rahalist toetust paigutusena omakapitali ja/või laenuna alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses või tulust loobumise kujul tulenevalt maha kantud või tagasi maksmata jäetud võlast alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Valitsus andis seda rahalist toetust tehinguga seotud avalik-õiguslike isikute, st nelja varahaldusettevõtja ja mitmete riigi osalusega pankade kaudu. Kuna Hiina valitsus keeldus esialgse uurimise käigus täielikult koostööst, leidis komisjon, et olemasolevad tõendid kinnitasid piisavalt, et varahaldusettevõtjad olid avalik-õiguslikud isikud, kuna Hiina valitsus asutas need spetsiaalselt selleks, et kanda võtmetähtsusega sektorites, sealhulgas terasetootmise sektoris, maha suur hulk halbu laene ning restruktureerida riigile kuuluvate ettevõtete võlad. Seetõttu leiti, et nende tegevus kujutas endast täidesaatva võimu teostamist. |
| --- | --- |

(121)

Võla omakapitali vastu vahetamine kujutab endast rahalist toetust paigutusena omakapitali ja/või laenuna alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses või tulust loobumise kujul tulenevalt maha kantud või tagasi maksmata jäetud võlast alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Valitsus andis seda rahalist toetust tehinguga seotud avalik-õiguslike isikute, st nelja varahaldusettevõtja ja mitmete riigi osalusega pankade kaudu. Kuna Hiina valitsus keeldus esialgse uurimise käigus täielikult koostööst, leidis komisjon, et olemasolevad tõendid kinnitasid piisavalt, et varahaldusettevõtjad olid avalik-õiguslikud isikud, kuna Hiina valitsus asutas need spetsiaalselt selleks, et kanda võtmetähtsusega sektorites, sealhulgas terasetootmise sektoris, maha suur hulk halbu laene ning restruktureerida riigile kuuluvate ettevõtete võlad. Seetõttu leiti, et nende tegevus kujutas endast täidesaatva võimu teostamist.

| (122) | Lisaks esitati tõendid selle kohta, et suure hulga võlgade mahakandmisel ei lähtutud tavapärastest ärilistest kaalutlustest, sest Hiina valitsus ei hinnanud, kas tavaline erainvestor oleks vahetanud need võlad omakapitali vastu, eeldades, et aja jooksul koguneks neilt mõistlik kasum. Taotluse kohaselt vahetas Hiina valitsus selle asemel hiigelsuured võlasummad omakapitali vastu eesmärgiga vähendada terasetootjate võlgade määra võrreldes nende varadega ja suurendada nende konkurentsivõimet, eirates seejuures ärilisi kaalutlusi, mida erainvestor oleks rakendanud. Komisjon analüüsis taotluses esitatud andmeid põhjalikult, ja kuna toimikus muud teavet ei olnud, jõudis järeldusele, et neid meetmeid tuleb käsitada kasu toovatena alusmääruse artikli 6 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(122)

Lisaks esitati tõendid selle kohta, et suure hulga võlgade mahakandmisel ei lähtutud tavapärastest ärilistest kaalutlustest, sest Hiina valitsus ei hinnanud, kas tavaline erainvestor oleks vahetanud need võlad omakapitali vastu, eeldades, et aja jooksul koguneks neilt mõistlik kasum. Taotluse kohaselt vahetas Hiina valitsus selle asemel hiigelsuured võlasummad omakapitali vastu eesmärgiga vähendada terasetootjate võlgade määra võrreldes nende varadega ja suurendada nende konkurentsivõimet, eirates seejuures ärilisi kaalutlusi, mida erainvestor oleks rakendanud. Komisjon analüüsis taotluses esitatud andmeid põhjalikult, ja kuna toimikus muud teavet ei olnud, jõudis järeldusele, et neid meetmeid tuleb käsitada kasu toovatena alusmääruse artikli 6 punkti a tähenduses.

| (123) | Subsiidium leiti olevat konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 tähenduses, kuna seda anti ainult valitud äriühingutele, seda tehti oma äranägemisel ning puudusid objektiivsed kriteeriumid. |
| --- | --- |

(123)

Subsiidium leiti olevat konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 tähenduses, kuna seda anti ainult valitud äriühingutele, seda tehti oma äranägemisel ning puudusid objektiivsed kriteeriumid.

3.5.2.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (124) | Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 115–125 ja 25., 33. ja 58. lisas esitas taotleja tõendid selle kohta, et kava rakendati endiselt, kuid selle kasutamine oli muutunud, sest nüüd kasutati seda peamiselt suurtes võlgades olevate äriühingute ärivõlgade vähendamiseks. |
| --- | --- |

(124)

Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 115–125 ja 25., 33. ja 58. lisas esitas taotleja tõendid selle kohta, et kava rakendati endiselt, kuid selle kasutamine oli muutunud, sest nüüd kasutati seda peamiselt suurtes võlgades olevate äriühingute ärivõlgade vähendamiseks.

| (125) | Taotleja esitas kaks Hiina valitsuse poolt 2016. aastal välja antud dokumenti, mis käsitlesid kõnealust küsimust, nimelt „Arvamused finantsvõimenduse aktiivse ja järjepideva vähendamise kohta“ ning „Suunisarvamus pankade turupõhise konverteerimise kohta“ (54). |
| --- | --- |

(125)

Taotleja esitas kaks Hiina valitsuse poolt 2016. aastal välja antud dokumenti, mis käsitlesid kõnealust küsimust, nimelt „Arvamused finantsvõimenduse aktiivse ja järjepideva vähendamise kohta“ ning „Suunisarvamus pankade turupõhise konverteerimise kohta“ (54).

54

| (126) | Nende dokumentide kohaselt peavad suurtes võlgades olevad äriühingud leidma kodumaise kommertspanga, kes on nõus kavas osalema. Väliskapitaliga pangad kavas osaleda ei saa. Osalev pank loob äriühingu võla alusel eraldi vahetusfondi. Seejärel konverteeritakse võlg omakapitaliks ning kutsutakse teisi investoreid osalema ja omakapitali omandama. Riigile kuuluvad pangad, sh Hiina ehituspank, osalevad kavas kõige aktiivsemalt. |
| --- | --- |

(126)

Nende dokumentide kohaselt peavad suurtes võlgades olevad äriühingud leidma kodumaise kommertspanga, kes on nõus kavas osalema. Väliskapitaliga pangad kavas osaleda ei saa. Osalev pank loob äriühingu võla alusel eraldi vahetusfondi. Seejärel konverteeritakse võlg omakapitaliks ning kutsutakse teisi investoreid osalema ja omakapitali omandama. Riigile kuuluvad pangad, sh Hiina ehituspank, osalevad kavas kõige aktiivsemalt.

| (127) | Sellised tehingud ei põhine turutingimustel. Need suured võlad on omandatud nimiväärtusest madalama hinnaga, mis oleks turupõhise investori jaoks ebaratsionaalne tegu. Hiina Raua- ja Teraseühingu (CISA) sõnul toimus enamik hiljutistest võlgade omakapitali vastu vahetamistest Minggu Shizhai, st nime poolest aktsiate, tegelikkuses võla vormis (55). See tähendab, et vahetusfondid võisid tegelikult omandada pankadele võlgnetavad olemasolevad laenud ning asendada need uute pikema tähtajaga laenudega. |
| --- | --- |

(127)

Sellised tehingud ei põhine turutingimustel. Need suured võlad on omandatud nimiväärtusest madalama hinnaga, mis oleks turupõhise investori jaoks ebaratsionaalne tegu. Hiina Raua- ja Teraseühingu (CISA) sõnul toimus enamik hiljutistest võlgade omakapitali vastu vahetamistest Minggu Shizhai, st nime poolest aktsiate, tegelikkuses võla vormis (55). See tähendab, et vahetusfondid võisid tegelikult omandada pankadele võlgnetavad olemasolevad laenud ning asendada need uute pikema tähtajaga laenudega.

55

| (128) | Tundub, et pangad ei tegutsenud ratsionaalselt, sest nad ei võtnud arvesse äriühingu finantsolukorda ega teinud riskihindamist, nagu seda oleks tavapärastel turutingimustel teinud erainvestor. Hiina ehituspank tunnistas, et võlgade omakapitali vastu vahetamisel on kodumaiste pankade enda ärihuvid riikliku majandusstrateegia kõrval teisejärgulised (56). |
| --- | --- |

(128)

Tundub, et pangad ei tegutsenud ratsionaalselt, sest nad ei võtnud arvesse äriühingu finantsolukorda ega teinud riskihindamist, nagu seda oleks tavapärastel turutingimustel teinud erainvestor. Hiina ehituspank tunnistas, et võlgade omakapitali vastu vahetamisel on kodumaiste pankade enda ärihuvid riikliku majandusstrateegia kõrval teisejärgulised (56).

56

| (129) | Taotluses esitati tõendid selle kohta, et vähemalt kaks orgaanilise kattega terastoodete tootjat sõlmisid 2016. aasta lõpus Hiina Ehituspangaga võla omakapitali vastu vahetamise lepingu, kumbki üle 20 miljardi jüaani suuruses summas, ning et selles kavas osales veel vähemalt neli orgaanilise kattega terastoodete tootjat, kuigi nende puhul ei ole lepingute täpne väärtus teada. THINK!DESK'i aruande kohaselt oli vähemalt kolm võla omakapitali vastu vahetamise kavas osalenud äriühingut vahetuse ajal väga raskes rahalises olukorras. |
| --- | --- |

(129)

Taotluses esitati tõendid selle kohta, et vähemalt kaks orgaanilise kattega terastoodete tootjat sõlmisid 2016. aasta lõpus Hiina Ehituspangaga võla omakapitali vastu vahetamise lepingu, kumbki üle 20 miljardi jüaani suuruses summas, ning et selles kavas osales veel vähemalt neli orgaanilise kattega terastoodete tootjat, kuigi nende puhul ei ole lepingute täpne väärtus teada. THINK!DESK'i aruande kohaselt oli vähemalt kolm võla omakapitali vastu vahetamise kavas osalenud äriühingut vahetuse ajal väga raskes rahalises olukorras.

| (130) | Koostöö puudumisel järeldas komisjon olemasolevatele tõenditele tuginedes, et orgaanilise kattega terastoodete tootjate võlgade omakapitali vastu vahetamine ei toimunud turutingimustel. |
| --- | --- |

(130)

Koostöö puudumisel järeldas komisjon olemasolevatele tõenditele tuginedes, et orgaanilise kattega terastoodete tootjate võlgade omakapitali vastu vahetamine ei toimunud turutingimustel.

| (131) | Seetõttu leidis komisjon, et võla omakapitali vastu vahetamise lepingud kujutavad endast rahalist toetust paigutusena omakapitali ja/või laenuna alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses või tulust loobumise kujul, tulenevalt maha kantud või tagasi maksmata jäetud võlast alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Osalevad äriühingud said kavast kasu. |
| --- | --- |

(131)

Seetõttu leidis komisjon, et võla omakapitali vastu vahetamise lepingud kujutavad endast rahalist toetust paigutusena omakapitali ja/või laenuna alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses või tulust loobumise kujul, tulenevalt maha kantud või tagasi maksmata jäetud võlast alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Osalevad äriühingud said kavast kasu.

3.5.2.3.   Kasu

| (132) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(132)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks.

3.5.2.4.   Konkreetsus

| (133) | Subsiidium oli konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses, kuna puudusid objektiivsed kriteeriumid subsiidiumi andmiseks ning pole selge, millistel tingimustel orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad või ei saa kavas osaleda. Ka vahetus oli konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c tähenduses, võttes arvesse seda, et riigiasutused andsid subsiidiume oma äranägemisel ning seda said ainult teatavad sektorid, näiteks ülemäärase tootmisvõimsusega sektorid. |
| --- | --- |

(133)

Subsiidium oli konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses, kuna puudusid objektiivsed kriteeriumid subsiidiumi andmiseks ning pole selge, millistel tingimustel orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad või ei saa kavas osaleda. Ka vahetus oli konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c tähenduses, võttes arvesse seda, et riigiasutused andsid subsiidiume oma äranägemisel ning seda said ainult teatavad sektorid, näiteks ülemäärase tootmisvõimsusega sektorid.

3.5.2.5.   Järeldus

| (134) | Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus võlgade vahetamine omakapitali vastu tasakaalustatava subsiidiumina finantsabi vormis, et vähendada suurtes võlgades olevate äriühingute võlgu. |
| --- | --- |

(134)

Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus võlgade vahetamine omakapitali vastu tasakaalustatava subsiidiumina finantsabi vormis, et vähendada suurtes võlgades olevate äriühingute võlgu.

3.5.3.   Toetused ja sihtotstarbelised subsiidiumid

Toetused ja sihtotstarbelised subsiidiumid

3.5.3.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (135) | Esialgse uurimise käigus (57) leidis komisjon, et mitu terasetootjat, sh orgaanilise kattega terastoodete tootjad, said toetust nelja kava raames: Hiina maailma tippkaubamärkide kava, tuntud kaubamärkide kava, riikliku võtmetehnoloogia projekti fond ja dumpinguvastaste meetmetega seotud õigusabikulude tagasimakse kava. Lisaks leiti, et orgaanilise kattega terastoodete tootjatele anti mitmeid toetusi piirkondlike kavade raames (sh Liaoningi, Jiangsu ja Hebei provintsis). |
| --- | --- |

(135)

Esialgse uurimise käigus (57) leidis komisjon, et mitu terasetootjat, sh orgaanilise kattega terastoodete tootjad, said toetust nelja kava raames: Hiina maailma tippkaubamärkide kava, tuntud kaubamärkide kava, riikliku võtmetehnoloogia projekti fond ja dumpinguvastaste meetmetega seotud õigusabikulude tagasimakse kava. Lisaks leiti, et orgaanilise kattega terastoodete tootjatele anti mitmeid toetusi piirkondlike kavade raames (sh Liaoningi, Jiangsu ja Hebei provintsis).

57

| (136) | Võttes arvesse, et Hiina valitsus nende kavade kohta teavet ei esitanud, põhinesid esialgse uurimise järeldused kavade kohta taotluses esitatud teabel, USA ametiasutuste tehtud muude subsiidiumivastaste uurimiste tulemustel (58) ja järeldustel, mis komisjon tegi kaetud kvaliteetpaberit käsitleva uurimise käigus (59). |
| --- | --- |

(136)

Võttes arvesse, et Hiina valitsus nende kavade kohta teavet ei esitanud, põhinesid esialgse uurimise järeldused kavade kohta taotluses esitatud teabel, USA ametiasutuste tehtud muude subsiidiumivastaste uurimiste tulemustel (58) ja järeldustel, mis komisjon tegi kaetud kvaliteetpaberit käsitleva uurimise käigus (59).

58

59

| (137) | Ka esialgne uurimine kinnitas mitme sihtotstarbelise subsiidiumi olemasolu, mida anti teatavatele taotluses loetletud orgaanilise kattega terastoodete tootjatele, tuginedes kõnealuste äriühingute auditeeritud aastaaruannete analüüsile. Need subsiidiumid olid kas toetused või muud maksuvabastused või vähendamised teatavate projektide või varade rahastamiseks. Taotluse kohaselt anti neid toetusi üldise strateegilise poliitika kontekstis terasetööstuse ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

(137)

Ka esialgne uurimine kinnitas mitme sihtotstarbelise subsiidiumi olemasolu, mida anti teatavatele taotluses loetletud orgaanilise kattega terastoodete tootjatele, tuginedes kõnealuste äriühingute auditeeritud aastaaruannete analüüsile. Need subsiidiumid olid kas toetused või muud maksuvabastused või vähendamised teatavate projektide või varade rahastamiseks. Taotluse kohaselt anti neid toetusi üldise strateegilise poliitika kontekstis terasetööstuse ajakohastamiseks.

| (138) | Leiti, et need toetused ja sihtotstarbelised subsiidiumid kujutavad endast subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, mida anti toetusraha või sarnaste rahaliste vahendite otsese ülekandmise teel. Lisaks on need subsiidiumid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, mida anti saamatajäänud tulu vormis mitmesuguste maksuvabastuste või vähendamistena riigi, provintsi või väiksema omavalitsusüksuse tasandil ja mis oleks kuulunud tasumisele. |
| --- | --- |

(138)

Leiti, et need toetused ja sihtotstarbelised subsiidiumid kujutavad endast subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, mida anti toetusraha või sarnaste rahaliste vahendite otsese ülekandmise teel. Lisaks on need subsiidiumid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, mida anti saamatajäänud tulu vormis mitmesuguste maksuvabastuste või vähendamistena riigi, provintsi või väiksema omavalitsusüksuse tasandil ja mis oleks kuulunud tasumisele.

| (139) | Samuti leiti, et need on konkreetsed vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktile a, kuna need olid kättesaadavad ainult konkreetsetele ettevõtjatele, või vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile b, kuna ilmselgelt puuduvad objektiivsed kriteeriumid ja tingimused, mille alusel toetust andev asutus neid kavasid kohaldab. |
| --- | --- |

(139)

Samuti leiti, et need on konkreetsed vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktile a, kuna need olid kättesaadavad ainult konkreetsetele ettevõtjatele, või vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile b, kuna ilmselgelt puuduvad objektiivsed kriteeriumid ja tingimused, mille alusel toetust andev asutus neid kavasid kohaldab.

| (140) | Mõned subsiidiumid leiti olevat konkreetsed vastavalt alusmääruse artikli 4 lõikele 3, kuna need olid kättesaadavad üksnes teatavatele konkreetse provintsi kindlas geograafilises piirkonnas asuvatele ettevõtjatele, või vastavalt artikli 4 lõike 4 punktile a, kuna nendes osalemine sõltub eksporditegevusest (näiteks tuntud kaubamärkide tooted). |
| --- | --- |

(140)

Mõned subsiidiumid leiti olevat konkreetsed vastavalt alusmääruse artikli 4 lõikele 3, kuna need olid kättesaadavad üksnes teatavatele konkreetse provintsi kindlas geograafilises piirkonnas asuvatele ettevõtjatele, või vastavalt artikli 4 lõike 4 punktile a, kuna nendes osalemine sõltub eksporditegevusest (näiteks tuntud kaubamärkide tooted).

3.5.3.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (141) | Taotleja esitas aegumise läbivaatamise taotluse punktides 191–198 ja 32. lisas tõendid selle kohta, et paljud Hiina terasetootjad, sealhulgas vähemalt üheksa suuremat orgaanilise kattega terastoodete tootjat saavad endiselt kasu toetuste kavast, kuigi põhikavad erinevad neist, mis tehti kindlaks esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(141)

Taotleja esitas aegumise läbivaatamise taotluse punktides 191–198 ja 32. lisas tõendid selle kohta, et paljud Hiina terasetootjad, sealhulgas vähemalt üheksa suuremat orgaanilise kattega terastoodete tootjat saavad endiselt kasu toetuste kavast, kuigi põhikavad erinevad neist, mis tehti kindlaks esialgses uurimises.

| (142) | Taotluses esitatud tõendid keskenduvad peamiselt energiasäästukavadele ja tehnoloogia ajakohastamise või ümberkujundamise kavadele ning põhinevad kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemustel (60). |
| --- | --- |

(142)

Taotluses esitatud tõendid keskenduvad peamiselt energiasäästukavadele ja tehnoloogia ajakohastamise või ümberkujundamise kavadele ning põhinevad kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemustel (60).

60

| (143) | Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 207–217 ning 32. ja 35. lisas esitas taotleja ka tõendid mitme sihtotstarbelise subsiidiumi kohta, mida anti teatavatele orgaanilise kattega terastoodete tootjatele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (või enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, kuid toetuse laadi tõttu võib subsiidiumist saadud kasu üle kanda läbivaatamisega seotud uurimisperioodi). Seda kinnitavad tõendid põhinevad orgaanilise kattega terastoodete asjaomaste tootjate aastaaruannetel. |
| --- | --- |

(143)

Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 207–217 ning 32. ja 35. lisas esitas taotleja ka tõendid mitme sihtotstarbelise subsiidiumi kohta, mida anti teatavatele orgaanilise kattega terastoodete tootjatele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (või enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, kuid toetuse laadi tõttu võib subsiidiumist saadud kasu üle kanda läbivaatamisega seotud uurimisperioodi). Seda kinnitavad tõendid põhinevad orgaanilise kattega terastoodete asjaomaste tootjate aastaaruannetel.

| (144) | 21. detsembri 2018. aasta ettepanekus esitas taotleja sihtotstarbeliste subsiidiumide täpsema loetelu orgaanilise kattega terastoodete tootjate kaupa koos viidetega asjaomaste äriühingute auditeeritud aastaaruannete konkreetsetele ridadele. |
| --- | --- |

(144)

21. detsembri 2018. aasta ettepanekus esitas taotleja sihtotstarbeliste subsiidiumide täpsema loetelu orgaanilise kattega terastoodete tootjate kaupa koos viidetega asjaomaste äriühingute auditeeritud aastaaruannete konkreetsetele ridadele.

| (145) | Kõnealused subsiidiumid olid sisuliselt toetused, mis olid seotud vara või tuludega. |
| --- | --- |

(145)

Kõnealused subsiidiumid olid sisuliselt toetused, mis olid seotud vara või tuludega.

| (146) | Varaga seotud subsiidiumid krediteeritakse ettemakstud tulude kontole. Need näidatakse jooksvas kasumiaruandes/kasumi ja kahjumi aruandes põhitegevuse välise tuluna võrdsete aastaste osamaksetena asjaomase vara eeldatava kasuliku tööea jooksul või arvestatakse maha vara bilansilisest (jääk)maksumusest ning näidatakse kasumiaruandes vähenenud amortisatsioonikuludena. |
| --- | --- |

(146)

Varaga seotud subsiidiumid krediteeritakse ettemakstud tulude kontole. Need näidatakse jooksvas kasumiaruandes/kasumi ja kahjumi aruandes põhitegevuse välise tuluna võrdsete aastaste osamaksetena asjaomase vara eeldatava kasuliku tööea jooksul või arvestatakse maha vara bilansilisest (jääk)maksumusest ning näidatakse kasumiaruandes vähenenud amortisatsioonikuludena.

| (147) | Tuludega seotud subsiidiumid, mida kasutatakse tulevaste seotud kulude või kahjumi kompenseerimiseks, kajastatakse ettemakstud tuluna ning need kantakse jooksvasse kasumi ja kahjumi aruandesse, samal ajal kui need subsiidiumid, mida kasutatakse kantud seotud kulude või kahjumi kompenseerimiseks, kantakse otse asjaomase aruandeperioodi jooksvasse kasumi ja kahjumi aruandesse. |
| --- | --- |

(147)

Tuludega seotud subsiidiumid, mida kasutatakse tulevaste seotud kulude või kahjumi kompenseerimiseks, kajastatakse ettemakstud tuluna ning need kantakse jooksvasse kasumi ja kahjumi aruandesse, samal ajal kui need subsiidiumid, mida kasutatakse kantud seotud kulude või kahjumi kompenseerimiseks, kantakse otse asjaomase aruandeperioodi jooksvasse kasumi ja kahjumi aruandesse.

| (148) | Varasemate kulude või kahjumi kompenseerimiseks antavad subsiidiumid kajastatakse kasumiaruandes selle perioodi all, millal subsiidium saadi. Kompensatsioonimaksete ja ettemakstud tulude alla üle viidud kompensatsiooni summa vahet käsitatakse kapitalireservina. |
| --- | --- |

(148)

Varasemate kulude või kahjumi kompenseerimiseks antavad subsiidiumid kajastatakse kasumiaruandes selle perioodi all, millal subsiidium saadi. Kompensatsioonimaksete ja ettemakstud tulude alla üle viidud kompensatsiooni summa vahet käsitatakse kapitalireservina.

| (149) | Enamik toetustest anti konkreetsete projektide või vara rahastamiseks, preemiana energiasäästu või looduskaitse eest ning terasetehase moderniseerimiseks. |
| --- | --- |

(149)

Enamik toetustest anti konkreetsete projektide või vara rahastamiseks, preemiana energiasäästu või looduskaitse eest ning terasetehase moderniseerimiseks.

| (150) | Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 166–175 ning 25., 34., 35. ja 44. lisas esitas taotleja tõendid selle kohta, et liigse tootmisvõimsuse vähendamiseks terasetööstuses pakkusid Hiina valitsus ja muud kohalikud omavalitsused subsiidiume, et kompenseerida äriühingutele tootmisvõimsuse vähenemine või motiveerida neid tootmisvõimsust vähendama. Taotluses tugineti mitmele Hiina ametiasutuste hiljuti väljastatud dokumendile, mis käsitlevad seda küsimust, ning rahvusvahelistele uuringutele (61). Neid subsiidiume esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud. |
| --- | --- |

(150)

Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 166–175 ning 25., 34., 35. ja 44. lisas esitas taotleja tõendid selle kohta, et liigse tootmisvõimsuse vähendamiseks terasetööstuses pakkusid Hiina valitsus ja muud kohalikud omavalitsused subsiidiume, et kompenseerida äriühingutele tootmisvõimsuse vähenemine või motiveerida neid tootmisvõimsust vähendama. Taotluses tugineti mitmele Hiina ametiasutuste hiljuti väljastatud dokumendile, mis käsitlevad seda küsimust, ning rahvusvahelistele uuringutele (61). Neid subsiidiume esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud.

61

| (151) | Taotleja viitas mitmele 2016. aastal välja antud konkreetsele dokumendile, millel põhinevad riigi meetmed terasesektori tootmisvõimsuse vähendamiseks.






  — | 2016. aasta veebruaris avaldas Hiina valitsus arvamuse, milles käsitletakse terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse küsimuse lahendamist, finantsprobleemide kõrvaldamist ja arengu saavutamist. Dokumendis esitati kava, mille eesmärk on suurendada rahalist toetust neile teraseettevõtjatele, kes vähendavad oma tootmisvõimsust. |
| --- | --- | --- |

(151)

Taotleja viitas mitmele 2016. aastal välja antud konkreetsele dokumendile, millel põhinevad riigi meetmed terasesektori tootmisvõimsuse vähendamiseks.

—

2016. aasta veebruaris avaldas Hiina valitsus arvamuse, milles käsitletakse terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse küsimuse lahendamist, finantsprobleemide kõrvaldamist ja arengu saavutamist. Dokumendis esitati kava, mille eesmärk on suurendada rahalist toetust neile teraseettevõtjatele, kes vähendavad oma tootmisvõimsust.

| — | 2016. aasta aprillis avaldasid Hiina rahvapank ning pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektorite järelevalve eest vastutavad reguleerivad komisjonid ühisarvamuse terase- ja söetööstuse toetamise kohta, et lahendada liigse tootmisvõimsuse probleem ja saavutada pööre arengus. See dokument oli adresseeritud kõikidele finantsasutustele ning selles esitati juhtnöörid terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse küsimuse lahendamist, finantsprobleemide kõrvaldamist ja arengu saavutamist käsitleva arvamuse rakendamiseks. Dokumendis on öeldud, et pangad peavad „andma edukalt tegutsevatele võtmeettevõtjatele krediiditoetust.“ Neil on keelatud kohaldada „laenu andes ebamõistlikke tingimusi.“ Lisaks peavad pangad toetama ülemäärase tootmisvõimuse välisriikidesse üleviimist. Nad peavad „andma rahalist toetust terase- ja söetööstuse ettevõtjatele, kes viivad tootmisvõimsuse välisriikidesse ja kasutavad ära rahvusvahelist turgu“
   (62). |
| --- | --- |

—

2016. aasta aprillis avaldasid Hiina rahvapank ning pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektorite järelevalve eest vastutavad reguleerivad komisjonid ühisarvamuse terase- ja söetööstuse toetamise kohta, et lahendada liigse tootmisvõimsuse probleem ja saavutada pööre arengus. See dokument oli adresseeritud kõikidele finantsasutustele ning selles esitati juhtnöörid terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse küsimuse lahendamist, finantsprobleemide kõrvaldamist ja arengu saavutamist käsitleva arvamuse rakendamiseks. Dokumendis on öeldud, et pangad peavad „andma edukalt tegutsevatele võtmeettevõtjatele krediiditoetust.“ Neil on keelatud kohaldada „laenu andes ebamõistlikke tingimusi.“ Lisaks peavad pangad toetama ülemäärase tootmisvõimuse välisriikidesse üleviimist. Nad peavad „andma rahalist toetust terase- ja söetööstuse ettevõtjatele, kes viivad tootmisvõimsuse välisriikidesse ja kasutavad ära rahvusvahelist turgu“
   (62).

62

| — | 2016. aasta mais andis Hiina valitsus välja dokumendi tööstusettevõtete struktuuriliseks kohandamiseks antavate eripreemiate ja subsiidiumide haldamise meetmete kohta, mis sisaldas 100 miljardi jüaani suuruses summas preemiate ja subsiidiumide eraldamise üksikasju. |
| --- | --- |

—

2016. aasta mais andis Hiina valitsus välja dokumendi tööstusettevõtete struktuuriliseks kohandamiseks antavate eripreemiate ja subsiidiumide haldamise meetmete kohta, mis sisaldas 100 miljardi jüaani suuruses summas preemiate ja subsiidiumide eraldamise üksikasju.

| (152) | Taotleja tugines Hiina terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse vähendamist käsitlevale aruandele (63) selle tõendamiseks, et Hiina valitsus lubas võtta meetmeid Hiina terasetootmise väga suure liigse tootmisvõimsusega seotud probleemi lahendamiseks. Hiina valitsus ja kohalikud omavalitsused pakkusid terasetööstuse tootmisvõimsuse vähendamiseks või selleks, et motiveerida ettevõtjaid tootmisvõimsust vähendama, asjaomastele äriühingutele kompensatsioonina subsiidiume. Neid subsiidiume anti mitmel kujul (toetustena ja maksuvähendusena), kuid enamasti toetustena. Asjaomasest rahvusvahelisest uuringust ilmneb, et terasetööstusele anti 2016. aastal sel eesmärgil toetusi 38,4 miljardit jüaani (ligikaudu 5,2 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(152)

Taotleja tugines Hiina terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse vähendamist käsitlevale aruandele (63) selle tõendamiseks, et Hiina valitsus lubas võtta meetmeid Hiina terasetootmise väga suure liigse tootmisvõimsusega seotud probleemi lahendamiseks. Hiina valitsus ja kohalikud omavalitsused pakkusid terasetööstuse tootmisvõimsuse vähendamiseks või selleks, et motiveerida ettevõtjaid tootmisvõimsust vähendama, asjaomastele äriühingutele kompensatsioonina subsiidiume. Neid subsiidiume anti mitmel kujul (toetustena ja maksuvähendusena), kuid enamasti toetustena. Asjaomasest rahvusvahelisest uuringust ilmneb, et terasetööstusele anti 2016. aastal sel eesmärgil toetusi 38,4 miljardit jüaani (ligikaudu 5,2 miljardit eurot).

63

| (153) | Taotleja esitas ka konkreetsete äriühingute aastaaruannetel põhinevad tõendid selle kohta, et vähemalt kuus orgaanilise kattega terastoodete tootjat said ajavahemikus 2014–2016 rahalist abi liigse tootmisvõimsuse vähendamiseks või motiveerimaks neid tootmisvõimsust vähendama ning sellest saadav kasu võib kesta veel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning pärast seda. |
| --- | --- |

(153)

Taotleja esitas ka konkreetsete äriühingute aastaaruannetel põhinevad tõendid selle kohta, et vähemalt kuus orgaanilise kattega terastoodete tootjat said ajavahemikus 2014–2016 rahalist abi liigse tootmisvõimsuse vähendamiseks või motiveerimaks neid tootmisvõimsust vähendama ning sellest saadav kasu võib kesta veel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning pärast seda.

| (154) | Taotleja esitatud tõendid on kooskõlas Hiinat käsitleva aruande järeldustega, (64) milles viidatakse terasesektori 13. viisaastakuplaanile, kus on selgelt öeldud, et tuleks kasutada erisubsiidiume ja muid ergutusmeetmeid, et motiveerida suurtootmise piirkondi aktiivselt tootmisvõimsust vähendama. Tootmisvõimsuse vähendamise tagajärgedega tõhusaks toimetulemiseks on kavas sätestatud meetmed selle mõju vähendamiseks sektoris, eelkõige koondatud tööjõu ümberpaigutamise ja subsiidiumide kasutamise teel tööstuse ja ettevõtjate struktuuriliseks kohandamiseks mõeldud kavades ning subsiidiumide andmise kaudu kohalikul tasandil. Seda kinnitas ka kuumvaltsitud lehttooteid käsitlev uurimine (65). |
| --- | --- |

(154)

Taotleja esitatud tõendid on kooskõlas Hiinat käsitleva aruande järeldustega, (64) milles viidatakse terasesektori 13. viisaastakuplaanile, kus on selgelt öeldud, et tuleks kasutada erisubsiidiume ja muid ergutusmeetmeid, et motiveerida suurtootmise piirkondi aktiivselt tootmisvõimsust vähendama. Tootmisvõimsuse vähendamise tagajärgedega tõhusaks toimetulemiseks on kavas sätestatud meetmed selle mõju vähendamiseks sektoris, eelkõige koondatud tööjõu ümberpaigutamise ja subsiidiumide kasutamise teel tööstuse ja ettevõtjate struktuuriliseks kohandamiseks mõeldud kavades ning subsiidiumide andmise kaudu kohalikul tasandil. Seda kinnitas ka kuumvaltsitud lehttooteid käsitlev uurimine (65).

64

65

| (155) | Kõik eespool analüüsitud toetused ja muud sihtotstarbelised subsiidiumid kujutavad endast subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, mida anti toetusraha või sarnaste rahaliste vahendite otsese ülekandmise teel. |
| --- | --- |

(155)

Kõik eespool analüüsitud toetused ja muud sihtotstarbelised subsiidiumid kujutavad endast subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, mida anti toetusraha või sarnaste rahaliste vahendite otsese ülekandmise teel.

| (156) | Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad endiselt kasu toetustest, mida antakse kas liigse tootmisvõimsuse vähendamiseks, erikavade raames või sihtotstarbelisena. |
| --- | --- |

(156)

Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad endiselt kasu toetustest, mida antakse kas liigse tootmisvõimsuse vähendamiseks, erikavade raames või sihtotstarbelisena.

3.5.3.3.   Kasu

| (157) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Samas ilmneb orgaanilise kattega terastoodete tootjate aastaaruannetest, et need summad ei ole väikesed. |
| --- | --- |

(157)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. Samas ilmneb orgaanilise kattega terastoodete tootjate aastaaruannetest, et need summad ei ole väikesed.

3.5.3.4.   Konkreetsus

| (158) | Neid subsiidiume peeti seaduslikust või faktilisest seisukohast konkreetseteks alusmääruse artikli 4 lõike 2 tähenduses. Seda seetõttu, et koostöö puudumisel Hiina valitsusega järeldati, et neid anti piiratud arvul teraseettevõtjatele soodustatud terasesektoris, ja/või viisi tõttu, kuidas toetusi andvad asutused on oma otsustusvõimet kasutanud nende andmisel. |
| --- | --- |

(158)

Neid subsiidiume peeti seaduslikust või faktilisest seisukohast konkreetseteks alusmääruse artikli 4 lõike 2 tähenduses. Seda seetõttu, et koostöö puudumisel Hiina valitsusega järeldati, et neid anti piiratud arvul teraseettevõtjatele soodustatud terasesektoris, ja/või viisi tõttu, kuidas toetusi andvad asutused on oma otsustusvõimet kasutanud nende andmisel.

3.5.3.5.   Järeldus

| (159) | Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil said eksportivad tootjad endiselt toetusi tasakaalustatava subsiidiumi näol. |
| --- | --- |

(159)

Seetõttu leidis komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil said eksportivad tootjad endiselt toetusi tasakaalustatava subsiidiumi näol.

3.5.4.   Ekspordisubsiidiumid

Ekspordisubsiidiumid

| (160) | Taotleja esitas aegumise läbivaatamise taotluse punktides 199–206 ja 35. lisas tõendid teatavate ekspordisubsiidiumikavade olemasolu kohta. Järgnevalt keskendub komisjon oma analüüsis Sinosure ekspordikrediidikindlustusele. Seda kava esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud. |
| --- | --- |

(160)

Taotleja esitas aegumise läbivaatamise taotluse punktides 199–206 ja 35. lisas tõendid teatavate ekspordisubsiidiumikavade olemasolu kohta. Järgnevalt keskendub komisjon oma analüüsis Sinosure ekspordikrediidikindlustusele. Seda kava esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud.

3.5.4.1.   Õiguslik alus

| (161) | Sinosure ekspordikrediidikindlustuse kava õiguslik alus on järgmine:






  — | Hiina Rahvavabariigi kaubandusministeeriumi ja Sinosure poolt ühiselt välja antud teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia abil ekspordikrediidikindlustuse kaudu kaubanduse edendamise strateegia rakendamist (Shang Ji Fa (2004) nr 368); |
| --- | --- | --- |

(161)

Sinosure ekspordikrediidikindlustuse kava õiguslik alus on järgmine:

—

Hiina Rahvavabariigi kaubandusministeeriumi ja Sinosure poolt ühiselt välja antud teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia abil ekspordikrediidikindlustuse kaudu kaubanduse edendamise strateegia rakendamist (Shang Ji Fa (2004) nr 368);

| — | Hiina 2006. aasta kõrgtehnoloogial ja uuel tehnoloogial põhinevate toodete ekspordi kataloog; |
| --- | --- |

—

Hiina 2006. aasta kõrgtehnoloogial ja uuel tehnoloogial põhinevate toodete ekspordi kataloog;

| — | nn kava nr 840, mis on lisatud riiginõukogu 27. mai 2009. aasta teatisele; |
| --- | --- |

—

nn kava nr 840, mis on lisatud riiginõukogu 27. mai 2009. aasta teatisele;

| — | nn kava nr 421, mis on lisatud kaubandusministeeriumi ja rahandusministeeriumi 22. juuni 2009. aasta ühisele teatisele, milles käsitletakse täielikult komplekteeritud suurseadmete ekspordikindlustuse erikorra rakendamise küsimusi. |
| --- | --- |

—

nn kava nr 421, mis on lisatud kaubandusministeeriumi ja rahandusministeeriumi 22. juuni 2009. aasta ühisele teatisele, milles käsitletakse täielikult komplekteeritud suurseadmete ekspordikindlustuse erikorra rakendamise küsimusi.

3.5.4.2.   Rahaline toetus ja kasu

| (162) | Lähtudes komisjonile kättesaadavast teabest ning arvestades Hiina valitsuse ja Sinosure koostööst loobumist, jõudis komisjon järeldusele, et Sinosure on alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses avaliku sektori asutus. Järeldus, et Sinosurele on antud volitus täita valitsusasutuste ülesandeid, põhineb eelkõige kättesaadavatel faktidel riigile kuulumise kohta, valitsuse kontrolli kinnitavatel formaalsetel kaudsetel märkidel ning tõenditel, mis näitavad, et Hiina valitsusel on endiselt sisuline kontroll Sinosure tegevuse üle. |
| --- | --- |

(162)

Lähtudes komisjonile kättesaadavast teabest ning arvestades Hiina valitsuse ja Sinosure koostööst loobumist, jõudis komisjon järeldusele, et Sinosure on alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses avaliku sektori asutus. Järeldus, et Sinosurele on antud volitus täita valitsusasutuste ülesandeid, põhineb eelkõige kättesaadavatel faktidel riigile kuulumise kohta, valitsuse kontrolli kinnitavatel formaalsetel kaudsetel märkidel ning tõenditel, mis näitavad, et Hiina valitsusel on endiselt sisuline kontroll Sinosure tegevuse üle.

| (163) | Nagu on kinnitanud mitu uurimist (sellekohaseid järeldusi kinnitasid viimati rehve ja elektrijalgrattaid käsitlevad uurimised), (66) kuulub äriühing täielikult valitsusele ja valitsuse finantskontrolli alla. |
| --- | --- |

(163)

Nagu on kinnitanud mitu uurimist (sellekohaseid järeldusi kinnitasid viimati rehve ja elektrijalgrattaid käsitlevad uurimised), (66) kuulub äriühing täielikult valitsusele ja valitsuse finantskontrolli alla.

66

| (164) | Sinosure on täielikult riigi omandis olev kindlustusettevõte, mille on asutanud ja mida toetab riik, et toetada HRV välismajanduse ja -kaubanduse arendamist ja koostööd. Valitsusel on õigus nimetada ametisse ja vabastada ametist äriühingu kõrgema tasandi juhte ja järelevalvetöötajaid. |
| --- | --- |

(164)

Sinosure on täielikult riigi omandis olev kindlustusettevõte, mille on asutanud ja mida toetab riik, et toetada HRV välismajanduse ja -kaubanduse arendamist ja koostööd. Valitsusel on õigus nimetada ametisse ja vabastada ametist äriühingu kõrgema tasandi juhte ja järelevalvetöötajaid.

| (165) | Äriühingu osakapital pärineb ekspordikrediidikindlustuse riskikapitalifondist kooskõlas riigieelarvega. Nagu tehti kindlaks kaetud kvaliteetpaberiga seotud uurimises, (67) tegi riik 2011. aastal äriühingusse 20 miljardi jüaani suuruse kapitalisüsti. |
| --- | --- |

(165)

Äriühingu osakapital pärineb ekspordikrediidikindlustuse riskikapitalifondist kooskõlas riigieelarvega. Nagu tehti kindlaks kaetud kvaliteetpaberiga seotud uurimises, (67) tegi riik 2011. aastal äriühingusse 20 miljardi jüaani suuruse kapitalisüsti.

67

| (166) | Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja järelevalvetöötajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli Sinosure üle. |
| --- | --- |

(166)

Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja järelevalvetöötajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli Sinosure üle.

| (167) | Kuna Hiina valitsus ja Sinosure keeldusid koostööst, ei saanud komisjon ka kindlaks teha Sinosure spetsiifilist tegutsemist seoses kindlustusega, mida pakuti valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, mis oleks võimaldanud komisjonil välja selgitada, kas Sinosure tegutses turupõhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

(167)

Kuna Hiina valitsus ja Sinosure keeldusid koostööst, ei saanud komisjon ka kindlaks teha Sinosure spetsiifilist tegutsemist seoses kindlustusega, mida pakuti valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, mis oleks võimaldanud komisjonil välja selgitada, kas Sinosure tegutses turupõhimõtete kohaselt.

| (168) | Seoses sellega ei saanud komisjon ka hinnata, kas lisatasud, mida Sinosure võttis, olid piisavad, et hõlmata kahjunõuete kulu ja Sinosure kogukulu. Samas tuleb märkida, et hiljutises rehve käsitlevas uurimises, (68) milles Sinosure tegi osaliselt koostööd, leiti, et valimisse kaasatud äriühingute makstud kindlustusmaksed olid palju väiksemad kui äriühingu tegevuskulude katmiseks vajalik miinimumtasu. Eelnimetatud uurimises ning ka sellele järgnenud elektrijalgrattaid käsitlevas uurimises kasutati sellest subsiidiumikavast saadud kasu arvutamiseks välist võrdlusalust, st kindlustusmaksete määrasid, mida Ameerika Ühendriikide ekspordi-impordipank kohaldab mittefinantsasutuste suhtes OECD riikidesse suunduva ekspordi puhul. |
| --- | --- |

(168)

Seoses sellega ei saanud komisjon ka hinnata, kas lisatasud, mida Sinosure võttis, olid piisavad, et hõlmata kahjunõuete kulu ja Sinosure kogukulu. Samas tuleb märkida, et hiljutises rehve käsitlevas uurimises, (68) milles Sinosure tegi osaliselt koostööd, leiti, et valimisse kaasatud äriühingute makstud kindlustusmaksed olid palju väiksemad kui äriühingu tegevuskulude katmiseks vajalik miinimumtasu. Eelnimetatud uurimises ning ka sellele järgnenud elektrijalgrattaid käsitlevas uurimises kasutati sellest subsiidiumikavast saadud kasu arvutamiseks välist võrdlusalust, st kindlustusmaksete määrasid, mida Ameerika Ühendriikide ekspordi-impordipank kohaldab mittefinantsasutuste suhtes OECD riikidesse suunduva ekspordi puhul.

68

| (169) | Seetõttu leidis komisjon, et Sinosure rakendab eespool nimetatud õigusraamistikku valitsusasutuste ülesandeid täites, tegutsedes seega riigiorganina alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. Peale selle ei olnud võimalik tõendada, et Sinosure tegutses tavapärastel turutingimustel ega võimaldanud kasu orgaanilise kattega terastooteid eksportivatele tootjatele, eelkõige kuna kindlustust pakuti tariifidega, mis ei olnud madalamad kui miinimumtasu, mida Sinosure vajas oma tegevuskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(169)

Seetõttu leidis komisjon, et Sinosure rakendab eespool nimetatud õigusraamistikku valitsusasutuste ülesandeid täites, tegutsedes seega riigiorganina alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. Peale selle ei olnud võimalik tõendada, et Sinosure tegutses tavapärastel turutingimustel ega võimaldanud kasu orgaanilise kattega terastooteid eksportivatele tootjatele, eelkõige kuna kindlustust pakuti tariifidega, mis ei olnud madalamad kui miinimumtasu, mida Sinosure vajas oma tegevuskulude katmiseks.

| (170) | Lisaks märkis taotleja oma taotluses ja 21. detsembri 2018. aasta ettepanekus, et mõned orgaanilise kattega terastoodete tootjad said kasu Sinosure ekspordikrediidikindlustusest. |
| --- | --- |

(170)

Lisaks märkis taotleja oma taotluses ja 21. detsembri 2018. aasta ettepanekus, et mõned orgaanilise kattega terastoodete tootjad said kasu Sinosure ekspordikrediidikindlustusest.

| (171) | Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad said selle kava raames ekspordisubsiidiume. |
| --- | --- |

(171)

Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad said selle kava raames ekspordisubsiidiume.

| (172) | Kuna koostööst keelduti, puudus komisjonil ka äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(172)

Kuna koostööst keelduti, puudus komisjonil ka äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks.

3.5.4.3.   Konkreetsus

| (173) | Sinosure ekspordikrediidikindlustus on konkreetne vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a, sest see sõltub eksporditegevusest. |
| --- | --- |

(173)

Sinosure ekspordikrediidikindlustus on konkreetne vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a, sest see sõltub eksporditegevusest.

3.5.4.4.   Järeldus

| (174) | Seetõttu leidis komisjon, et see subsiidium on tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(174)

Seetõttu leidis komisjon, et see subsiidium on tasakaalustatav.

3.6.   Valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest või nende sissenõudmata jätmine

Valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest või nende sissenõudmata jätmine

3.6.1.   Tulumaksu ja muude otseste maksudega seotud kavad ja poliitika

Tulumaksu ja muude otseste maksudega seotud kavad ja poliitika

3.6.1.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (175) | Esialgses uurimises tegi komisjon kindlaks, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad said tasakaalustatavaid subsiidiume seoses sooduskohtlemisega tulumaksu ja muude otseste maksudega seotud kavade ja poliitika raames. |
| --- | --- |

(175)

Esialgses uurimises tegi komisjon kindlaks, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad said tasakaalustatavaid subsiidiume seoses sooduskohtlemisega tulumaksu ja muude otseste maksudega seotud kavade ja poliitika raames.

| (176) | Kahe erikava puhul – teadus- ja arenduskulude maksusoodustuste poliitika ning maksusoodustused kesk- ja läänepiirkondadele – tugines komisjon oma järeldustes subsiidiumi õigusliku aluse, saamise tingimuste, laadi ja eripära kohta küsimustiku kontrollitud vastustele ning sai välja arvutada iga valimisse kaasatud äriühingu subsideerimise määrad, kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad tegid piisavalt koostööd. |
| --- | --- |

(176)

Kahe erikava puhul – teadus- ja arenduskulude maksusoodustuste poliitika ning maksusoodustused kesk- ja läänepiirkondadele – tugines komisjon oma järeldustes subsiidiumi õigusliku aluse, saamise tingimuste, laadi ja eripära kohta küsimustiku kontrollitud vastustele ning sai välja arvutada iga valimisse kaasatud äriühingu subsideerimise määrad, kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad tegid piisavalt koostööd.

| (177) | Seoses ülejäänud kaheksa kava ja poliitikaga tugines komisjon oma järeldustes taotluses esitatud tõenditele ja USA ametiasutuste tehtud kvaliteetsest süsinikterasest ümmarguse ristlõikega keevistorusid, (69) teatavaid terasrattaid, (70) traatvõrku (71) ja teatavaid järelveetavaid muruhooldusseadmeid (72) käsitlevate subsiidiumivastaste uurimiste tulemustele ning komisjoni poolt kvaliteetpaberi kohta tehtud uurimise tulemustele, kuna Hiina valitsus keeldus koostööst. Tuleb märkida, et kaheksast kavast kahe puhul leiti, et need ei ole tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(177)

Seoses ülejäänud kaheksa kava ja poliitikaga tugines komisjon oma järeldustes taotluses esitatud tõenditele ja USA ametiasutuste tehtud kvaliteetsest süsinikterasest ümmarguse ristlõikega keevistorusid, (69) teatavaid terasrattaid, (70) traatvõrku (71) ja teatavaid järelveetavaid muruhooldusseadmeid (72) käsitlevate subsiidiumivastaste uurimiste tulemustele ning komisjoni poolt kvaliteetpaberi kohta tehtud uurimise tulemustele, kuna Hiina valitsus keeldus koostööst. Tuleb märkida, et kaheksast kavast kahe puhul leiti, et need ei ole tasakaalustatavad.

69

70

71

72

| (178) | Tulumaksu ja muude otseste maksudega seotud kavade puhul leiti, et need kujutasid endast subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses valitsuse tulust loobumise näol, mis toob seda saanud äriühingutele kasu. |
| --- | --- |

(178)

Tulumaksu ja muude otseste maksudega seotud kavade puhul leiti, et need kujutasid endast subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses valitsuse tulust loobumise näol, mis toob seda saanud äriühingutele kasu.

| (179) | Kõnealune subsiidiumikava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna õigusaktiga, mille alusel toetust andev asutus tegutseb, tagatakse juurdepääs sellele kavale üksnes teatavatele ettevõtjatele ja tootmisharudele, mis on liigitatud soodustatud ettevõtjateks ja tootmisharudeks, näiteks orgaanilise kattega terastoodete tootjatele. Lisaks ei võimaldanud Hiina valitsuse soovimatus teha koostööd komisjonil teha järeldust selle kohta, kas teatavate kavade puhul eksisteerisid objektiivsed kavas osalemise kriteeriumid, mistõttu ka need kavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(179)

Kõnealune subsiidiumikava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna õigusaktiga, mille alusel toetust andev asutus tegutseb, tagatakse juurdepääs sellele kavale üksnes teatavatele ettevõtjatele ja tootmisharudele, mis on liigitatud soodustatud ettevõtjateks ja tootmisharudeks, näiteks orgaanilise kattega terastoodete tootjatele. Lisaks ei võimaldanud Hiina valitsuse soovimatus teha koostööd komisjonil teha järeldust selle kohta, kas teatavate kavade puhul eksisteerisid objektiivsed kavas osalemise kriteeriumid, mistõttu ka need kavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses.

3.6.1.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (180) | Taotleja esitas aegumise läbivaatamise taotluse punktides 126–136 ning 34. ja 35. lisas tõendid selle kohta, et paljud Hiina terasetootjad, sealhulgas vähemalt kolm orgaanilise kattega terastoodete tootjat saavad endiselt kasu vähemalt kahest esialgse uurimise raames tasakaalustatud subsiidiumikavast, mis käsitlevad otseseid makse – kõrg- ja uue tehnoloogia äriühingutena soodustatud äriühingutele tehtavad maksusoodustused ning teadus- ja arenduskulude maksusoodustuste poliitika. |
| --- | --- |

(180)

Taotleja esitas aegumise läbivaatamise taotluse punktides 126–136 ning 34. ja 35. lisas tõendid selle kohta, et paljud Hiina terasetootjad, sealhulgas vähemalt kolm orgaanilise kattega terastoodete tootjat saavad endiselt kasu vähemalt kahest esialgse uurimise raames tasakaalustatud subsiidiumikavast, mis käsitlevad otseseid makse – kõrg- ja uue tehnoloogia äriühingutena soodustatud äriühingutele tehtavad maksusoodustused ning teadus- ja arenduskulude maksusoodustuste poliitika.

| (181) | Taotleja sõnul leiti kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas uurimises ning kaetud kvaliteetpaberit käsitlevas aegumise läbivaatamises, et mõlemad kavad on tasakaalustatavad (73). Nimetatud kaks uurimist kinnitasid, et neid kavasid kasutatakse ikka veel ning et nende õiguslik alus on sama ja seega ei ole kavades osalemise tingimusi, kavade praktilist kohaldamist, nendest saadavat kasu ja nende eripära käsitlevad järeldused muutunud. |
| --- | --- |

(181)

Taotleja sõnul leiti kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas uurimises ning kaetud kvaliteetpaberit käsitlevas aegumise läbivaatamises, et mõlemad kavad on tasakaalustatavad (73). Nimetatud kaks uurimist kinnitasid, et neid kavasid kasutatakse ikka veel ning et nende õiguslik alus on sama ja seega ei ole kavades osalemise tingimusi, kavade praktilist kohaldamist, nendest saadavat kasu ja nende eripära käsitlevad järeldused muutunud.

73

| (182) | Lisaks kinnitasid kõige viimased subsiidiumivastased uurimised (mis käsitlesid rehve ja elektrijalgrattaid), mille kuus ja üheksa kuud kestnud uurimisperioodid kattusid käesoleva uurimisega, et kavasid kasutatakse ikka veel ning nende laad ei ole muutunud (74). |
| --- | --- |

(182)

Lisaks kinnitasid kõige viimased subsiidiumivastased uurimised (mis käsitlesid rehve ja elektrijalgrattaid), mille kuus ja üheksa kuud kestnud uurimisperioodid kattusid käesoleva uurimisega, et kavasid kasutatakse ikka veel ning nende laad ei ole muutunud (74).

74

| (183) | Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 176–186 ja 35. lisas esitas taotleja tõendid selle kohta, et mõned orgaanilise kattega terastoodete tootjad said kasu kolmest täiendavast tulumaksusoodustuse kavast, mida esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud: äriühingu tulumaksu soodustused sünergilisest kasutusest saadud toodetele (selle kavas osaleb vähemalt üks orgaanilise kattega terastoodete tootja), maakasutuse maksuvabastus (selles kavas osaleb vähemalt kaks orgaanilise kattega terastoodete tootjat) ja rauamaagi maksusoodustus (selles kavas osaleb vähemalt üks orgaanilise kattega terastoodete tootja). Seda kinnitavad tõendid põhinevad kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemustel ja asjaomaste äriühingute auditeeritud aastaaruannetel. |
| --- | --- |

(183)

Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 176–186 ja 35. lisas esitas taotleja tõendid selle kohta, et mõned orgaanilise kattega terastoodete tootjad said kasu kolmest täiendavast tulumaksusoodustuse kavast, mida esialgse uurimise raames ei tasakaalustatud: äriühingu tulumaksu soodustused sünergilisest kasutusest saadud toodetele (selle kavas osaleb vähemalt üks orgaanilise kattega terastoodete tootja), maakasutuse maksuvabastus (selles kavas osaleb vähemalt kaks orgaanilise kattega terastoodete tootjat) ja rauamaagi maksusoodustus (selles kavas osaleb vähemalt üks orgaanilise kattega terastoodete tootja). Seda kinnitavad tõendid põhinevad kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemustel ja asjaomaste äriühingute auditeeritud aastaaruannetel.

| (184) | Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad endiselt kasu tulumaksu ja muude otseste maksudega seotud kavadest ja poliitikast. |
| --- | --- |

(184)

Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad endiselt kasu tulumaksu ja muude otseste maksudega seotud kavadest ja poliitikast.

| (185) | Seega käsitatakse kõnealuseid kavasid subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning subsiidiumi saajatest äriühingud said seeläbi kasu. |
| --- | --- |

(185)

Seega käsitatakse kõnealuseid kavasid subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning subsiidiumi saajatest äriühingud said seeläbi kasu.

3.6.1.3.   Kasu

| (186) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(186)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks.

3.6.1.4.   Konkreetsus

| (187) | Need kavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna õigusaktiga, mille alusel toetust andev asutus tegutseb, tagatakse juurdepääs sellele kavale üksnes teatavatele ettevõtjatele ja tootmisharudele. |
| --- | --- |

(187)

Need kavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna õigusaktiga, mille alusel toetust andev asutus tegutseb, tagatakse juurdepääs sellele kavale üksnes teatavatele ettevõtjatele ja tootmisharudele.

3.6.1.5.   Järeldus

| (188) | Seetõttu leiab komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kujutasid mõned maksukavad endiselt endast tasakaalustatavaid subsiidiume. |
| --- | --- |

(188)

Seetõttu leiab komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kujutasid mõned maksukavad endiselt endast tasakaalustatavaid subsiidiume.

3.6.2.   Kaudsete maksude ja imporditollimaksudega seotud kavad ja poliitika

Kaudsete maksude ja imporditollimaksudega seotud kavad ja poliitika

3.6.2.1.   Esialgse uurimise tulemused

| (189) | Esialgses uurimises tegi komisjon kindlaks, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad said tasakaalustatavaid subsiidiume seoses sooduskohtlemisega kahe kaudsete maksude ja imporditollimaksude kava raames:






  a) | vabastused imporditollimaksust ja käibemaksust välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtjatele ja teatavatele kohalikele ettevõtjatele, kes kasutavad soodustatud sektorites imporditud seadmeid, ning |
| --- | --- | --- |

(189)

Esialgses uurimises tegi komisjon kindlaks, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad said tasakaalustatavaid subsiidiume seoses sooduskohtlemisega kahe kaudsete maksude ja imporditollimaksude kava raames:

a)

vabastused imporditollimaksust ja käibemaksust välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtjatele ja teatavatele kohalikele ettevõtjatele, kes kasutavad soodustatud sektorites imporditud seadmeid, ning

| b) | käibemaksutagastused välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtjatele, kes soetavad oma riigis valmistatud seadmeid. |
| --- | --- |

b)

käibemaksutagastused välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtjatele, kes soetavad oma riigis valmistatud seadmeid.

| (190) | Lisaks tasakaalustati veel üks piirkondlik kava ja mitu sihtotstarbelist maksusoodustust, mis olid seotud kaudsete maksudega. |
| --- | --- |

(190)

Lisaks tasakaalustati veel üks piirkondlik kava ja mitu sihtotstarbelist maksusoodustust, mis olid seotud kaudsete maksudega.

| (191) | Kuna Hiina valitsus ei teinud esialgses uurimises piisavalt koostööd ning valimisse kaasatud äriühingud neist kavadest kasu ei saanud, tugines komisjon oma järeldustes subsiidiumi õigusliku aluse, saamise tingimuste, laadi ja eripära kohta taotluses esitatud tõenditele ja USA ametiasutuste poolt puiduvaba kaetud paberi kohta tehtud subsiidiumivastase uurimise tulemustele (75) ning komisjoni poolt kvaliteetpaberi kohta tehtud uurimise tulemustele (76). |
| --- | --- |

(191)

Kuna Hiina valitsus ei teinud esialgses uurimises piisavalt koostööd ning valimisse kaasatud äriühingud neist kavadest kasu ei saanud, tugines komisjon oma järeldustes subsiidiumi õigusliku aluse, saamise tingimuste, laadi ja eripära kohta taotluses esitatud tõenditele ja USA ametiasutuste poolt puiduvaba kaetud paberi kohta tehtud subsiidiumivastase uurimise tulemustele (75) ning komisjoni poolt kvaliteetpaberi kohta tehtud uurimise tulemustele (76).

75

76

| (192) | Kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavasid käsitati subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning subsiidiumi saajatest äriühingud said seeläbi kasu. |
| --- | --- |

(192)

Kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavasid käsitati subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning subsiidiumi saajatest äriühingud said seeläbi kasu.

| (193) | Samuti leiti, et need subsiidiumikavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna õigusaktiga, mille alusel toetust andev asutus tegutseb, tagatakse juurdepääs sellele kavale üksnes teatavatele ettevõtjatele ja tootmisharudele. Lisaks ei võimaldanud Hiina valitsuse koostöösoovimatus komisjonil teha järeldust selle kohta, kas teatavate kavade puhul eksisteerisid objektiivsed osalemise kriteeriumid, mistõttu ka need kavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(193)

Samuti leiti, et need subsiidiumikavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna õigusaktiga, mille alusel toetust andev asutus tegutseb, tagatakse juurdepääs sellele kavale üksnes teatavatele ettevõtjatele ja tootmisharudele. Lisaks ei võimaldanud Hiina valitsuse koostöösoovimatus komisjonil teha järeldust selle kohta, kas teatavate kavade puhul eksisteerisid objektiivsed osalemise kriteeriumid, mistõttu ka need kavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (194) | Lisaks leiti, et teine põhjenduses 189 nimetatud kava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti b tähenduses, sest selles osalemise tingimuseks oli kodumaiste kaupade eelistamine välismaistele, samal ajal kui piirkondlik kava ja sihtotstarbelised soodustused on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest neis osalemine oli piiratud teatavate kindlate piirkondade ja omavalitsustega, mis kuulusid subsiidiumi andva asutuse haldusalasse. |
| --- | --- |

(194)

Lisaks leiti, et teine põhjenduses 189 nimetatud kava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti b tähenduses, sest selles osalemise tingimuseks oli kodumaiste kaupade eelistamine välismaistele, samal ajal kui piirkondlik kava ja sihtotstarbelised soodustused on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest neis osalemine oli piiratud teatavate kindlate piirkondade ja omavalitsustega, mis kuulusid subsiidiumi andva asutuse haldusalasse.

3.6.2.2.   Subsideerimiskava jätkumine

| (195) | Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 137–141 märgib taotleja, et kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemused kinnitasid põhjenduses 189 nimetatud esimesest kavast kasu saamise jätkumist ja selle tasakaalustatavust. Samuti leidis kinnitust, et kavade õiguslik alus ei ole muutunud ja seega ei ole kavades osalemise tingimusi, kavade praktilist kohaldamist, nendest saadavat kasu ja nende eripära käsitlevad järeldused muutunud (77). |
| --- | --- |

(195)

Aegumise läbivaatamise taotluse punktides 137–141 märgib taotleja, et kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemused kinnitasid põhjenduses 189 nimetatud esimesest kavast kasu saamise jätkumist ja selle tasakaalustatavust. Samuti leidis kinnitust, et kavade õiguslik alus ei ole muutunud ja seega ei ole kavades osalemise tingimusi, kavade praktilist kohaldamist, nendest saadavat kasu ja nende eripära käsitlevad järeldused muutunud (77).

77

| (196) | Lisaks leiti kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise käigus, et vähemalt üks orgaanilise kattega terastoodete tootja sai sellest kavast kasu kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise perioodil (2015) (78). Kuna asjaomane kava on seotud põhivara soetamisega, tuleks sellest saadav kasu seadmete tööea jooksul amortiseerida (nagu tehti kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas uurimises). Seega leidis komisjon, et asjaomane äriühing sai praegusel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt sellest subsiidiumist kasu. |
| --- | --- |

(196)

Lisaks leiti kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise käigus, et vähemalt üks orgaanilise kattega terastoodete tootja sai sellest kavast kasu kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise perioodil (2015) (78). Kuna asjaomane kava on seotud põhivara soetamisega, tuleks sellest saadav kasu seadmete tööea jooksul amortiseerida (nagu tehti kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas uurimises). Seega leidis komisjon, et asjaomane äriühing sai praegusel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt sellest subsiidiumist kasu.

78

| (197) | Oma taotluse punktides 187–190 märgib taotleja, et kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemusel leiti, et samale orgaanilise kattega terastoodete tootjale tagastati kogu 2006.–2009. aastal makstud käibemaks ja tulumaks, kuna ta viis oma tootmise teise kohta. Kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas uurimises käsitati kõnealust subsiidiumi suuremahulise investeerimisprojektiga seotud rahalise toetusena ning seega amortiseeriti sellest saadav kasu äriühingu põhivara keskmise tööea jooksul. Seega võib järeldada, et asjaomane äriühing sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt sellest subsiidiumist kasu. |
| --- | --- |

(197)

Oma taotluse punktides 187–190 märgib taotleja, et kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva uurimise tulemusel leiti, et samale orgaanilise kattega terastoodete tootjale tagastati kogu 2006.–2009. aastal makstud käibemaks ja tulumaks, kuna ta viis oma tootmise teise kohta. Kuumvaltsitud lehttooteid käsitlevas uurimises käsitati kõnealust subsiidiumi suuremahulise investeerimisprojektiga seotud rahalise toetusena ning seega amortiseeriti sellest saadav kasu äriühingu põhivara keskmise tööea jooksul. Seega võib järeldada, et asjaomane äriühing sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt sellest subsiidiumist kasu.

| (198) | Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad endiselt kasu kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavadest ja poliitikast. |
| --- | --- |

(198)

Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst, ei esitatud ühtegi väidet, mis lükkaksid ümber taotleja esitatud tõendid selle kohta, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad saavad endiselt kasu kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavadest ja poliitikast.

| (199) | Seega käsitatakse kõnealuseid kavasid subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning subsiidiumi saajatest äriühingud said seeläbi kasu. |
| --- | --- |

(199)

Seega käsitatakse kõnealuseid kavasid subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest valitsus loobus tulust ning subsiidiumi saajatest äriühingud said seeläbi kasu.

3.6.2.3.   Kasu

| (200) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(200)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, puudus komisjonil äriühingupõhine teave, mille alusel oleks olnud võimalik arvutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldatud subsiidiumide summat. Pidades silmas käesoleva meetmete aegumise läbivaatamise käigus tehtud järeldusi subsideerimise jätkumise kohta, ei pea komisjon selle summa väljaarvutamist vajalikuks.

3.6.2.4.   Konkreetsus

| (201) | Need kavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna need on kättesaadavad üksnes teatavatele ettevõtjatele ja tootmisharudele. |
| --- | --- |

(201)

Need kavad on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna need on kättesaadavad üksnes teatavatele ettevõtjatele ja tootmisharudele.

3.6.2.5.   Järeldus

| (202) | Seetõttu leiab komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kujutasid mõned kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavad endiselt endast tasakaalustatavaid subsiidiume. |
| --- | --- |

(202)

Seetõttu leiab komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kujutasid mõned kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavad endiselt endast tasakaalustatavaid subsiidiume.

3.7.   Üldised järeldused subsideerimise jätkumise kohta

Üldised järeldused subsideerimise jätkumise kohta

| (203) | Seetõttu leidis komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil said Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad endiselt kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(203)

Seetõttu leidis komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil said Hiina orgaanilise kattega terastoodete tootjad endiselt kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest.

3.8.   Muutused impordis meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Muutused impordis meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (204) | Lisaks subsideerimise kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi jätkumise tõenäosust, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, muude turgude olemasolu ja liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(204)

Lisaks subsideerimise kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi jätkumise tõenäosust, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, muude turgude olemasolu ja liidu turu atraktiivsus.

3.8.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (205) | Kuna koostööst keelduti, tehti HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 28 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotleja esitatud teabe alusel. |
| --- | --- |

(205)

Kuna koostööst keelduti, tehti HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 28 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotleja esitatud teabe alusel.

| (206) | HRV tootmisvõimsus oli praegusest tootmisvõimsusest märkimisväärselt suurem. Hiina Raua- ja Teraseühingu (CISA) andmetel oli värvitud terastoodete tootmisvõimsus 2013. aastal 40 miljonit tonni (79). 7,5 miljoni tonni suuruse tootmismahu juures rakendati ainult ligikaudu 20 % tootmisvõimsusest. Meetmete tühistamise korral oleks Hiina tootjatel piisavalt vaba tootmisvõimsust – hinnanguliselt ligikaudu 32,5 miljon tonni – et liidu turg, kus tarbitakse 4,5 miljonit tonni, üle ujutada subsideeritud orgaanilise kattega terastoodetega. |
| --- | --- |

(206)

HRV tootmisvõimsus oli praegusest tootmisvõimsusest märkimisväärselt suurem. Hiina Raua- ja Teraseühingu (CISA) andmetel oli värvitud terastoodete tootmisvõimsus 2013. aastal 40 miljonit tonni (79). 7,5 miljoni tonni suuruse tootmismahu juures rakendati ainult ligikaudu 20 % tootmisvõimsusest. Meetmete tühistamise korral oleks Hiina tootjatel piisavalt vaba tootmisvõimsust – hinnanguliselt ligikaudu 32,5 miljon tonni – et liidu turg, kus tarbitakse 4,5 miljonit tonni, üle ujutada subsideeritud orgaanilise kattega terastoodetega.

79

| (207) | Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks, et neid meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida. |
| --- | --- |

(207)

Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada orgaanilise kattega terastoodete tootmiseks, et neid meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida.

3.8.2.   Muude turgude olemasolu

Muude turgude olemasolu

| (208) | India, Malaisia, Pakistan, Türgi ja Vietnam on kehtestanud Hiina orgaanilise kattega terastoodete ekspordi suhtes kaubanduse kaitsemeetmed. Seetõttu järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunaksid Hiina eksportivad tootjad ekspordi tõenäoliselt ümber liitu. |
| --- | --- |

(208)

India, Malaisia, Pakistan, Türgi ja Vietnam on kehtestanud Hiina orgaanilise kattega terastoodete ekspordi suhtes kaubanduse kaitsemeetmed. Seetõttu järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunaksid Hiina eksportivad tootjad ekspordi tõenäoliselt ümber liitu.

3.8.3.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (209) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu ühe tonni orgaanilise kattega terase müügihind 194–338 euro võrra (või 28–59 %) suurem kui viiele peamisele eksporditurule suunatud Hiina ekspordi hind CIF-tasemel. Samuti oli orgaanilise kattega terase tonnihind 211–226 euro võrra (või 31–33 %) kõrgem kui kõikidesse kolmandatesse riikidesse (v.a liitu) suunatud Hiina ekspordi hind CIF-tasemel. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas Hiina eksport viiele kõige tähtsamale eksporditurule 48 % liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(209)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu ühe tonni orgaanilise kattega terase müügihind 194–338 euro võrra (või 28–59 %) suurem kui viiele peamisele eksporditurule suunatud Hiina ekspordi hind CIF-tasemel. Samuti oli orgaanilise kattega terase tonnihind 211–226 euro võrra (või 31–33 %) kõrgem kui kõikidesse kolmandatesse riikidesse (v.a liitu) suunatud Hiina ekspordi hind CIF-tasemel. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas Hiina eksport viiele kõige tähtsamale eksporditurule 48 % liidu tarbimisest.

| (210) | Seega oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suunavad märkimisväärse koguse orgaanilise kattega terastoodete ekspordist kolmandatest riikidest ümber liidu turule. |
| --- | --- |

(210)

Seega oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suunavad märkimisväärse koguse orgaanilise kattega terastoodete ekspordist kolmandatest riikidest ümber liidu turule.

3.9.   Järeldus subsideerimise jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus subsideerimise jätkumise tõenäosuse kohta

| (211) | Lähtudes kättesaadavatest faktidest järeldas komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus HRV orgaanilise kattega terastoodete tootjate subsideerimine ning et see jätkub tõenäoliselt ka tulevikus. |
| --- | --- |

(211)

Lähtudes kättesaadavatest faktidest järeldas komisjon, et on esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus HRV orgaanilise kattega terastoodete tootjate subsideerimine ning et see jätkub tõenäoliselt ka tulevikus.

| (212) | Orgaanilise kattega terastoodete tootjate subsideerimine võimaldab Hiina tootjatel hoida oma tootmisvõimsus tasemel, mis ületab tunduvalt omamaist nõudlust, hoolimata turgude kahanemisest nii Hiinas kui ka kogu maailmas. |
| --- | --- |

(212)

Orgaanilise kattega terastoodete tootjate subsideerimine võimaldab Hiina tootjatel hoida oma tootmisvõimsus tasemel, mis ületab tunduvalt omamaist nõudlust, hoolimata turgude kahanemisest nii Hiinas kui ka kogu maailmas.

| (213) | Seetõttu leidis komisjon, et tasakaalustusmeetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjeks on tõenäoliselt see, et liidu turule suunatakse märkimisväärses koguses ümber vaatlusaluse toote subsideeritud importi. Hiina valitsus jätkab mitmete subsiidiumikavade pakkumist orgaanilise kattega terastoodete tootjatele ning komisjon on kindlaks teinud, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saanud kasu mitmest subsiidiumikavast. |
| --- | --- |

(213)

Seetõttu leidis komisjon, et tasakaalustusmeetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjeks on tõenäoliselt see, et liidu turule suunatakse märkimisväärses koguses ümber vaatlusaluse toote subsideeritud importi. Hiina valitsus jätkab mitmete subsiidiumikavade pakkumist orgaanilise kattega terastoodete tootjatele ning komisjon on kindlaks teinud, et orgaanilise kattega terastoodete tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saanud kasu mitmest subsiidiumikavast.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (214) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis liidus orgaanilise kattega terastooteid üle 20 teadaoleva tootja, kusjuures mõned neist on üksteisega seotud. Mitu tootjat kuulub terasetootjate kontsernidesse. |
| --- | --- |

(214)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis liidus orgaanilise kattega terastooteid üle 20 teadaoleva tootja, kusjuures mõned neist on üksteisega seotud. Mitu tootjat kuulub terasetootjate kontsernidesse.

| (215) | Valimisse kaasatud liidu tootjate vastustest küsimustikule ja taotleja esitatud andmetest nähtub, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt 4 752 003 tonni. Alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses käsitatakse liidu tootmisharuna liidu tootjaid, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu. |
| --- | --- |

(215)

Valimisse kaasatud liidu tootjate vastustest küsimustikule ja taotleja esitatud andmetest nähtub, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt 4 752 003 tonni. Alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses käsitatakse liidu tootmisharuna liidu tootjaid, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu.

4.2.   Tarbimine liidus

Tarbimine liidus

| (216) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et osa valimisse kuuluvate liidu tootjate toodangust on ette nähtud tootmisharusiseseks tarbimiseks, st sageli seda lihtsalt transporditakse (ilma arveteta) ja/või tarnitakse siirdehindadega sama äriühingu või kontserni ühest tehasest teise edasise töötlemise eesmärgil. Selleks et saada liidu tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik ülevaade, koguti ja analüüsiti kogu orgaanilise kattega terastoodetega seotud tegevust käsitlevaid andmeid. |
| --- | --- |

(216)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et osa valimisse kuuluvate liidu tootjate toodangust on ette nähtud tootmisharusiseseks tarbimiseks, st sageli seda lihtsalt transporditakse (ilma arveteta) ja/või tarnitakse siirdehindadega sama äriühingu või kontserni ühest tehasest teise edasise töötlemise eesmärgil. Selleks et saada liidu tootmisharu olukorrast võimalikult terviklik ülevaade, koguti ja analüüsiti kogu orgaanilise kattega terastoodetega seotud tegevust käsitlevaid andmeid.

| (217) | Nii nagu esialgses uurimises (selle põhjendused 462–463) leiti, et majandusnäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime olenevad kogu äritegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud tootmisharusiseseks kasutuseks või müüakse seda vabaturul. Samas tuleb liidu turu müügimahtude ja -hindade, turuosa, kasvu, ekspordimahtude ja -hindade puhul keskenduda vabal turul valitsevale olukorrale (ja seega tootmisharusisest kasutust arvesse ei võeta). Seega korrigeeriti kahjunäitajaid liidu tootmisharu teadaoleva sisetarbimise ja müügi põhjal ning sisetarbimist ja müüki analüüsiti eraldi. |
| --- | --- |

(217)

Nii nagu esialgses uurimises (selle põhjendused 462–463) leiti, et majandusnäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime olenevad kogu äritegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud tootmisharusiseseks kasutuseks või müüakse seda vabaturul. Samas tuleb liidu turu müügimahtude ja -hindade, turuosa, kasvu, ekspordimahtude ja -hindade puhul keskenduda vabal turul valitsevale olukorrale (ja seega tootmisharusisest kasutust arvesse ei võeta). Seega korrigeeriti kahjunäitajaid liidu tootmisharu teadaoleva sisetarbimise ja müügi põhjal ning sisetarbimist ja müüki analüüsiti eraldi.

| (218) | Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmise põhjal: i) impordistatistika TARICi koodide tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, ning ii) liidu tootmisharu müügimahud (sh tootmisharusisese tarbimisega seotud tehingud) liidus vastavalt taotleja esitatud andmetele. Vajaduse korral kontrolliti ja ajakohastati valimisse kaasatud liidu tootjate müügimahte nende valdustesse tehtud kontrollkäikude tulemuste põhjal. |
| --- | --- |

(218)

Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmise põhjal: i) impordistatistika TARICi koodide tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, ning ii) liidu tootmisharu müügimahud (sh tootmisharusisese tarbimisega seotud tehingud) liidus vastavalt taotleja esitatud andmetele. Vajaduse korral kontrolliti ja ajakohastati valimisse kaasatud liidu tootjate müügimahte nende valdustesse tehtud kontrollkäikude tulemuste põhjal.

| (219) | Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tarbimine järgmiselt.

  Tabel 1 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnides) | 3 840 088 | 3 965 150 | 4 375 791 | 4 525 677 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 103 | 114 | 118 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(219)

Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tarbimine järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tarbimine (tonnides)

3 840 088

3 965 150

4 375 791

4 525 677

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

103

103

114

114

118

118

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (220) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 18 %. |
| --- | --- |

(220)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 18 %.

4.3.   Hiina import liitu

Hiina import liitu

| (221) | Komisjon tegi impordimahud ja -hinnad kindlaks impordistatistika alusel TARICi koodide tasandil, kasutades kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon tegi impordimahud ja -hinnad kindlaks impordistatistika alusel TARICi koodide tasandil, kasutades kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid.

4.3.1.   Maht ja turuosa

Maht ja turuosa

| (222) | Vaatlusalusel perioodil muutus import Hiinast liitu järgmiselt.

  Tabel 2










  Hiinast pärit import | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht (tonnides) | 5 619 | 4 217 | 2 958 | 6 338 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 75 | 53 | 113 |
| Turuosa (%) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(222)

Vaatlusalusel perioodil muutus import Hiinast liitu järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Hiinast pärit import

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Impordimaht (tonnides)

5 619

4 217

2 958

6 338

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

75

75

53

53

113

113

Turuosa (%)

0,1

0,1

0,1

0,1

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (223) | Vaatlusalusel perioodil oli HRV-st pärit impordi maht väike. Hiinast pärit impordi turuosa kõikus vaatlusalusel perioodil veidi ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,1 %. |
| --- | --- |

(223)

Vaatlusalusel perioodil oli HRV-st pärit impordi maht väike. Hiinast pärit impordi turuosa kõikus vaatlusalusel perioodil veidi ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,1 %.

| (224) | Import on olnud väike alates ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest 2012. aasta septembris. Arvatavasti on väikse mahu põhjuseks kehtivad meetmed. |
| --- | --- |

(224)

Import on olnud väike alates ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest 2012. aasta septembris. Arvatavasti on väikse mahu põhjuseks kehtivad meetmed.

4.3.2.   Hinnad ja hindade allalöömine

Hinnad ja hindade allalöömine

| (225) | Vaatlusalusel perioodil muutus Hiinast liitu imporditud toodete hind järgmiselt.

  Tabel 3










  Hiinast pärit import | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine impordihind (eurot tonni kohta) | 341 | 747 | 697 | 637 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 219 | 204 | 187 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(225)

Vaatlusalusel perioodil muutus Hiinast liitu imporditud toodete hind järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Hiinast pärit import

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine impordihind (eurot tonni kohta)

341

747

697

637

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

219

219

204

204

187

187

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (226) | Vaatlusalusel perioodil tõusid Hiinast pärit impordi hinnad 87 %. On põhjust oletada, et vähemalt osaliselt oli sellise suundumuse põhjuseks toorainehindade tõus. |
| --- | --- |

(226)

Vaatlusalusel perioodil tõusid Hiinast pärit impordi hinnad 87 %. On põhjust oletada, et vähemalt osaliselt oli sellise suundumuse põhjuseks toorainehindade tõus.

| (227) | Koostööd teinud liidu tootjate keskmisi müügihindu toodete müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul võrreldi Hiinast pärit impordi keskmiste hindadega. Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, ei olnud usaldusväärne võrdlemine tooteliikide kaupa võimalik ning Hiinast pärit impordi keskmise hinna kindlakstegemiseks kasutati impordistatistikat, mis käsitles vaatlusalust toodet tervikuna. Kuna sõltumatud importijad keeldusid käesolevas aegumise läbivaatamises koostööst, kasutati impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks taotluses esitatud hinnangulisi andmeid. |
| --- | --- |

(227)

Koostööd teinud liidu tootjate keskmisi müügihindu toodete müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul võrreldi Hiinast pärit impordi keskmiste hindadega. Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, ei olnud usaldusväärne võrdlemine tooteliikide kaupa võimalik ning Hiinast pärit impordi keskmise hinna kindlakstegemiseks kasutati impordistatistikat, mis käsitles vaatlusalust toodet tervikuna. Kuna sõltumatud importijad keeldusid käesolevas aegumise läbivaatamises koostööst, kasutati impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks taotluses esitatud hinnangulisi andmeid.

| (228) | Sellel meetodil põhinev võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla 27,8 % (st hindade allalöömine oli väga sarnane sellega, mis tehti kindlaks esialgses uurimises). |
| --- | --- |

(228)

Sellel meetodil põhinev võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla 27,8 % (st hindade allalöömine oli väga sarnane sellega, mis tehti kindlaks esialgses uurimises).

| (229) | Lisaks näitas kolmandate riikide turgudele suunatud Hiina ekspordi hindade analüüs, et Hiina müüs mõnel oma peamistest eksporditurgudest sarnaste või mõnikord isegi madalamate hindadega kui liitu müües, kinnitades seega järeldust, et Hiina hindade praegune tase lööks alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. |
| --- | --- |

(229)

Lisaks näitas kolmandate riikide turgudele suunatud Hiina ekspordi hindade analüüs, et Hiina müüs mõnel oma peamistest eksporditurgudest sarnaste või mõnikord isegi madalamate hindadega kui liitu müües, kinnitades seega järeldust, et Hiina hindade praegune tase lööks alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul.

4.4.   Muudest kolmandatest riikidest pärit import liitu

Muudest kolmandatest riikidest pärit import liitu

| (230) | Tabel 4 näitab muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumist vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 4 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indiast pärit impordi maht (tonnides) | 191 015 | 136 208 | 152 511 | 247 237 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 71 | 80 | 129 |
| Turuosa (%) | 5,0 | 3,4 | 3,5 | 5,5 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 755 | 770 | 680 | 818 |
| Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides) | 155 634 | 131 959 | 184 637 | 222 448 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 85 | 119 | 143 |
| Turuosa (%) | 4,0 | 3,3 | 4,2 | 4,9 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 899 | 934 | 785 | 925 |
| Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht | 117 938 | 113 679 | 134 352 | 201 981 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 96 | 114 | 171 |
| Turuosa (%) | 3,1 | 2,9 | 3,1 | 4,5 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 793 | 798 | 714 | 838 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(230)

Tabel 4 näitab muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumist vaatlusalusel perioodil.

Tabel 4

Tabel 4

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indiast pärit impordi maht (tonnides)

191 015

136 208

152 511

247 237

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

71

71

80

80

129

129

Turuosa (%)

5,0

3,4

3,5

5,5

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

755

770

680

818

Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides)

155 634

131 959

184 637

222 448

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

85

85

119

119

143

143

Turuosa (%)

4,0

3,3

4,2

4,9

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

899

934

785

925

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht

117 938

113 679

134 352

201 981

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

96

96

114

114

171

171

Turuosa (%)

3,1

2,9

3,1

4,5

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

793

798

714

838

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (231) | Vaatlusalusel perioodil oli kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa 14,8 %. Enamik impordist oli pärit Indiast ja Koreast; neile järgnesid Türgi ja Taiwan. |
| --- | --- |

(231)

Vaatlusalusel perioodil oli kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa 14,8 %. Enamik impordist oli pärit Indiast ja Koreast; neile järgnesid Türgi ja Taiwan.

| (232) | Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind oli üldiselt kõrgem kui keskmine hind, millega Hiinast pärit import sisenes liitu. Olenevalt aastast oli kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind kas kõrgem või madalam kui liidu tootjate keskmine müügihind liidu turul. |
| --- | --- |

(232)

Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind oli üldiselt kõrgem kui keskmine hind, millega Hiinast pärit import sisenes liitu. Olenevalt aastast oli kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind kas kõrgem või madalam kui liidu tootjate keskmine müügihind liidu turul.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (233) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas subsideeritud impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(233)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas subsideeritud impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

| (234) | Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, tasakaalustavate marginaalide suurus ning varasema subsideerimise mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hindamine põhines taotleja esitatud teabel, mida võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustega. |
| --- | --- |

(234)

Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, tasakaalustavate marginaalide suurus ning varasema subsideerimise mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hindamine põhines taotleja esitatud teabel, mida võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustega.

| (235) | Mikroökonoomilisi näitajaid (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja palgad) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kohapealse kontrollkäigu ajal nõuetekohaselt kontrolliti. |
| --- | --- |

(235)

Mikroökonoomilisi näitajaid (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja palgad) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kohapealse kontrollkäigu ajal nõuetekohaselt kontrolliti.

| (236) | Võttes arvesse seda, et taotleja ühte kolmest valimisse kaasatud äriühingust ei esindanud, on vastavalt alusmääruse artiklile 29 andmed tabelites 8–13 esitatud salajase äriteabe konfidentsiaalsuse hoidmise huvides vahemikena. |
| --- | --- |

(236)

Võttes arvesse seda, et taotleja ühte kolmest valimisse kaasatud äriühingust ei esindanud, on vastavalt alusmääruse artiklile 29 andmed tabelites 8–13 esitatud salajase äriteabe konfidentsiaalsuse hoidmise huvides vahemikena.

4.5.1.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.1.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (237) | Liidu tootmisharu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutus vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt.

  Tabel 5 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 4 402 079 | 4 404 178 | 4 769 698 | 4 752 003 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 5 076 892 | 5 113 417 | 5 361 693 | 5 339 200 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 106 | 105 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 87 | 86 | 89 | 89 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(237)

Liidu tootmisharu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutus vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Toodang (tonnides)

4 402 079

4 404 178

4 769 698

4 752 003

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

108

108

108

108

Tootmisvõimsus (tonnides)

5 076 892

5 113 417

5 361 693

5 339 200

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

106

106

105

105

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

87

86

89

89

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (238) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid veidi tootmismaht (+ 8 %) ja tootmisvõimsus (+ 5 %), samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine suurenes 2 %, ulatudes 89 %-ni. |
| --- | --- |

(238)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid veidi tootmismaht (+ 8 %) ja tootmisvõimsus (+ 5 %), samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine suurenes 2 %, ulatudes 89 %-ni.

4.5.1.2.   Müügimaht ja turuosa liidus

| (239) | Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tootmisharu müük liidus (sh tootmisharusisese tarbimisega seotud tehingud) järgmiselt.

  Tabel 6 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 3 369 883 | 3 579 087 | 3 901 334 | 3 847 673 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 106 | 116 | 114 |
| Turuosa (% liidu tarbimisest) | 87,6 | 90,2 | 89,1 | 84,9 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(239)

Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tootmisharu müük liidus (sh tootmisharusisese tarbimisega seotud tehingud) järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

3 369 883

3 579 087

3 901 334

3 847 673

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

106

106

116

116

114

114

Turuosa (% liidu tarbimisest)

87,6

90,2

89,1

84,9

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (240) | Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul langesid vaatlusaluse perioodi jooksul 14 %. |
| --- | --- |

(240)

Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul langesid vaatlusaluse perioodi jooksul 14 %.

| (241) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 84,9 %-ni. |
| --- | --- |

(241)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 84,9 %-ni.

4.5.1.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (242) | Vaatlusalusel perioodil muutusid tööhõive tase ja tootlikkus liidu tootmisharus järgmiselt.

  Tabel 7 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (täistöökohtades) | 5 667 | 5 685 | 5 938 | 6 021 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 105 | 106 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 777 | 775 | 803 | 789 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 103 | 102 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(242)

Vaatlusalusel perioodil muutusid tööhõive tase ja tootlikkus liidu tootmisharus järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv (täistöökohtades)

5 667

5 685

5 938

6 021

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

105

105

106

106

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

777

775

803

789

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

103

103

102

102

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (243) | Liidu tootmisharu tööjõu tööhõive ja tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) ühe töötaja kohta aastas, suurenesid vaatlusalusel perioodil. See kasv kajastab üldist tootmise ja müügimahtude kasvu. |
| --- | --- |

(243)

Liidu tootmisharu tööjõu tööhõive ja tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) ühe töötaja kohta aastas, suurenesid vaatlusalusel perioodil. See kasv kajastab üldist tootmise ja müügimahtude kasvu.

4.5.1.4.   Kasv

| (244) | Liidu tootmisharu sai kasu liidu turu kasvust, kuigi tehased, mida tootmisvõimsuse vähesem rakendamine esialgse uurimise ajal rohkem mõjutas, on ikka veel taastumas. Liidu tootmisharu säilitas olulise turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(244)

Liidu tootmisharu sai kasu liidu turu kasvust, kuigi tehased, mida tootmisvõimsuse vähesem rakendamine esialgse uurimise ajal rohkem mõjutas, on ikka veel taastumas. Liidu tootmisharu säilitas olulise turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

4.5.1.5.   Subsideerimise ulatus ja varasemast subsideerimisest taastumine

| (245) | Nagu eespool 3. jaotises on selgitatud, jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil subsideerimine märkimisväärsel tasemel. Tuleb märkida, et Hiina tootjad lõid liidu tootmisharu müügihinnad olulisel määral alla ning liidu tootmisharu olukord on ikka veel ebakindel. |
| --- | --- |

(245)

Nagu eespool 3. jaotises on selgitatud, jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil subsideerimine märkimisväärsel tasemel. Tuleb märkida, et Hiina tootjad lõid liidu tootmisharu müügihinnad olulisel määral alla ning liidu tootmisharu olukord on ikka veel ebakindel.

| (246) | Kuna Hiinast pärit subsideeritud impordi mahud olid palju väiksemad kui esialgsel uurimisperioodil, jõudis komisjon järeldusele, et tasakaalustava marginaali suuruse mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärselt väiksem kui esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(246)

Kuna Hiinast pärit subsideeritud impordi mahud olid palju väiksemad kui esialgsel uurimisperioodil, jõudis komisjon järeldusele, et tasakaalustava marginaali suuruse mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärselt väiksem kui esialgses uurimises.

4.5.2.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Varud

| (247) | Vaatlusalusel perioodil muutusid valimisse kaasatud tootjate varud järgmiselt.

  Tabel 8 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 68 500 – 71 500 | 52 000 – 55 000 | 72 000 – 75 000 | 83 000 – 86 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 77 | 106 | 120 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(247)

Vaatlusalusel perioodil muutusid valimisse kaasatud tootjate varud järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Varud (tonnides)

68 500 – 71 500

52 000 – 55 000

72 000 – 75 000

83 000 – 86 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

77

77

106

106

120

120

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (248) | Liidu tootjad suurendasid vaatlusalusel perioodil oma varusid. Seda näitajat ei peeta siiski liidu tootjate majandusliku olukorra hindamisel väga oluliseks. Orgaanilise kattega terastooteid toodetakse enamasti tellimuste alusel. Igal juhul moodustasid varud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid ligikaudu 2 % kogumüügist. |
| --- | --- |

(248)

Liidu tootjad suurendasid vaatlusalusel perioodil oma varusid. Seda näitajat ei peeta siiski liidu tootjate majandusliku olukorra hindamisel väga oluliseks. Orgaanilise kattega terastooteid toodetakse enamasti tellimuste alusel. Igal juhul moodustasid varud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid ligikaudu 2 % kogumüügist.

4.5.2.2.   Keskmised ühiku müügihinnad liidus ja tootmiskulud

| (249) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidu sõltumatutele klientidele ning ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõltumatute tootjate keskmised ühiku müügihinnad (eurot tonni kohta) | 805–820 | 760–775 | 740–755 | 895–910 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 94 | 92 | 111 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 800–850 | 750–800 | 650–730 | 850–900 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 94 | 87 | 106 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(249)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidu sõltumatutele klientidele ning ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Sõltumatute tootjate keskmised ühiku müügihinnad (eurot tonni kohta)

805–820

760–775

740–755

895–910

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

94

94

92

92

111

111

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

800–850

750–800

650–730

850–900

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

94

94

87

87

106

106

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (250) | Vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu tõsta oma müügihindu 11 %. Pärast 2014. ja 2015. aastal ning seejärel 2015.–2016. aastal toimunud hinnalangust, hakkasid hinnad 2016.–2017. aastal jälle tõusma. Nii langus kui tõus on tihedalt seotud toorainehindade muutumisega. |
| --- | --- |

(250)

Vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu tõsta oma müügihindu 11 %. Pärast 2014. ja 2015. aastal ning seejärel 2015.–2016. aastal toimunud hinnalangust, hakkasid hinnad 2016.–2017. aastal jälle tõusma. Nii langus kui tõus on tihedalt seotud toorainehindade muutumisega.

4.5.2.3.   Kasumlikkus ja rahavoog

Tabel 10

Tabel 10

| | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus (%) | – 1,5 – 0 | – 0,5 – 1 | 2,5–4 | 3,5–5 |
| Indeks (2014 = 100) | – 100 | 101 | 413 | 506 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kasumlikkus (%)

– 1,5 – 0

– 0,5 – 1

2,5–4

3,5–5

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

101

101

413

413

506

506

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (251) | Selleks et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. |
| --- | --- |

(251)

Selleks et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada.

| (252) | Vaatlusalusel perioodil jõudis liidu tootmisharu kasumisse. Kasumlikkuse paranemine oli selgelt seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis esialgsete meetmete kehtestamisele järgnenud aastatel suurendada oma müügi- ja tootmismahtu ning müügihindu. Samas jäi kasumlikkus alla sihtkasumi, mida esialgses uurimises peeti sobivaks ja jätkusuutlikuks (st 6,7 %).

  Tabel 11 | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (eurodes) | – 18 000 000 – (– 15 000 000 ) | 28 000 000 – 31 000 000 | 30 000 000 – 34 000 000 | 34 000 000 – 37 000 000 |
| Indeks (2014 = 100) | – 100 | 273 | 295 | 311 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(252)

Vaatlusalusel perioodil jõudis liidu tootmisharu kasumisse. Kasumlikkuse paranemine oli selgelt seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis esialgsete meetmete kehtestamisele järgnenud aastatel suurendada oma müügi- ja tootmismahtu ning müügihindu. Samas jäi kasumlikkus alla sihtkasumi, mida esialgses uurimises peeti sobivaks ja jätkusuutlikuks (st 6,7 %).

Tabel 11

Tabel 11

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Rahavoog (eurodes)

– 18 000 000 – (– 15 000 000 )

28 000 000 – 31 000 000

30 000 000 – 34 000 000

34 000 000 – 37 000 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

273

273

295

295

311

311

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (253) | Rahavoo muutus vaatlusalusel perioodil kajastab peamiselt liidu tootmisharu üldise kasumlikkuse muutusi. |
| --- | --- |

(253)

Rahavoo muutus vaatlusalusel perioodil kajastab peamiselt liidu tootmisharu üldise kasumlikkuse muutusi.

4.5.2.4.   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Tabel 12

Tabel 12

| | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 12 000 000 – 17 000 000 | 20 000 000 – 25 000 000 | 27 000 000 – 32 000 000 | 25 000 000 – 30 000 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 159 | 200 | 180 |
| Investeeringutasuvus (netovara) (%) | – 2,2 | 0,0 | 7,0 | 11,0 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

12 000 000 – 17 000 000

20 000 000 – 25 000 000

27 000 000 – 32 000 000

25 000 000 – 30 000 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

159

159

200

200

180

180

Investeeringutasuvus (netovara) (%)

– 2,2

0,0

7,0

11,0

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (254) | Vaatlusalusel perioodil investeeris ülimalt kapitalimahukas liidu tootmisharu järjepidevalt olemasolevate tootmisseadmete optimeerimisse ja uuendamisse. Lisaks tehti märkimisväärseid investeeringuid, et järgida keskkonnakaitse ja suurema ohutusega seotud õiguslikke nõudeid. Olenevalt äriühingust oli investeeringute eesmärk vähendada kulusid, optimeerida energiakasutust ja/või ka uuendada neid tootmisüksusi, mida oli kahjustanud esialgsel uurimisperioodil täheldatud tootmisvõimsuse vähene rakendamine. |
| --- | --- |

(254)

Vaatlusalusel perioodil investeeris ülimalt kapitalimahukas liidu tootmisharu järjepidevalt olemasolevate tootmisseadmete optimeerimisse ja uuendamisse. Lisaks tehti märkimisväärseid investeeringuid, et järgida keskkonnakaitse ja suurema ohutusega seotud õiguslikke nõudeid. Olenevalt äriühingust oli investeeringute eesmärk vähendada kulusid, optimeerida energiakasutust ja/või ka uuendada neid tootmisüksusi, mida oli kahjustanud esialgsel uurimisperioodil täheldatud tootmisvõimsuse vähene rakendamine.

| (255) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus järgis vaatlusalusel perioodil täpselt kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(255)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus järgis vaatlusalusel perioodil täpselt kasumlikkuse suundumust.

| (256) | Pärast meetmete kehtestamist on kapitali kaasamise võime paranenud. |
| --- | --- |

(256)

Pärast meetmete kehtestamist on kapitali kaasamise võime paranenud.

4.5.2.5.   Palgad

Tabel 13

Tabel 13

| | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 63 000 – 72 000 | 63 000 – 72 000 | 64 000 – 73 000 | 64 000 – 73 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

63 000 – 72 000

63 000 – 72 000

64 000 – 73 000

64 000 – 73 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

102

102

102

102

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (257) | Keskmine palk suurenes vaatlusalusel perioodil veidi, kuid vähem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

(257)

Keskmine palk suurenes vaatlusalusel perioodil veidi, kuid vähem kui ühiku tootmiskulu.

4.6.   Järeldus

Järeldus

| (258) | Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord paranes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Lõplike tasakaalustusmeetmete kehtestamine 2013. aasta märtsis aitas liidu tootmisharul subsideerimise kahjulikust mõjust aeglaselt, kuid kindlalt taastuda. Seda, et liidu tootmisharu on meetmetest märkimisväärselt kasu saanud, tõendavad muu hulgas liidu tootmise ja müügimahtude suurenemine, positiivne rahavoog ja investeeringutasuvus, ühiku tootmiskuludest üldiselt kõrgemad müügihinnad, tööjõukulude minimaalne suurenemine ja märkimisväärselt paranenud kasumlikkus. |
| --- | --- |

(258)

Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord paranes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Lõplike tasakaalustusmeetmete kehtestamine 2013. aasta märtsis aitas liidu tootmisharul subsideerimise kahjulikust mõjust aeglaselt, kuid kindlalt taastuda. Seda, et liidu tootmisharu on meetmetest märkimisväärselt kasu saanud, tõendavad muu hulgas liidu tootmise ja müügimahtude suurenemine, positiivne rahavoog ja investeeringutasuvus, ühiku tootmiskuludest üldiselt kõrgemad müügihinnad, tööjõukulude minimaalne suurenemine ja märkimisväärselt paranenud kasumlikkus.

| (259) | Kuigi liidu tootmisharu on varasemast kahjust suures osas taastunud ja paistab olevat õigel teel, et oma seisukorda pikema aja jooksul veelgi parandada, on tema olukord siiski veel ebakindel piiratud kasumlikkuse tõttu, mis on ikka veel allpool sihtkasumit. |
| --- | --- |

(259)

Kuigi liidu tootmisharu on varasemast kahjust suures osas taastunud ja paistab olevat õigel teel, et oma seisukorda pikema aja jooksul veelgi parandada, on tema olukord siiski veel ebakindel piiratud kasumlikkuse tõttu, mis on ikka veel allpool sihtkasumit.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (260) | Nagu eespool punktis 4.6 on märgitud, on liidu tootmisharu suures osas Hiinast pärit subsideeritud impordi tekitatud kahjust taastunud. Sellest hoolimata uuritakse käesolevas jaotises, kas juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, halveneb liidu tootmisharu ebakindel olukord veelgi, tuues kaasa olulise kahju kordumise. |
| --- | --- |

(260)

Nagu eespool punktis 4.6 on märgitud, on liidu tootmisharu suures osas Hiinast pärit subsideeritud impordi tekitatud kahjust taastunud. Sellest hoolimata uuritakse käesolevas jaotises, kas juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, halveneb liidu tootmisharu ebakindel olukord veelgi, tuues kaasa olulise kahju kordumise.

5.1.   Eeldatava impordimahu ja hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Eeldatava impordimahu ja hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (261) | Eelduste kohaselt suureneb meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiinast pärit impordi maht järsult. Tuleb meenutada, et esialgsel uurimisperioodil oli impordi maht rohkem kui 702 000 tonni, samal ajal kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 6 338 tonni. |
| --- | --- |

(261)

Eelduste kohaselt suureneb meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiinast pärit impordi maht järsult. Tuleb meenutada, et esialgsel uurimisperioodil oli impordi maht rohkem kui 702 000 tonni, samal ajal kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 6 338 tonni.

| (262) | Hiina terasetootmise ülevõimsus on üldteada (80). Taotleja esitas Plantfacts'i andmed, mille kohaselt on Hiina orgaanilise kattega terase tootmisvõimsus seitse miljonit tonni (st üle nelja korra suurem kui Hiina orgaanilise kattega terase näiline tarbimine). See näib olevat konservatiivne hinnang. Taotleja esitas ka 2013. aastast pärit üksikasjalikud andmed, mille kohaselt on Hiina Raua- ja Teraseühing teatanud, et Hiina värvitud terase tootjate tootmisvõimsus oli kõnealusel aastal ligikaudu 40 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(262)

Hiina terasetootmise ülevõimsus on üldteada (80). Taotleja esitas Plantfacts'i andmed, mille kohaselt on Hiina orgaanilise kattega terase tootmisvõimsus seitse miljonit tonni (st üle nelja korra suurem kui Hiina orgaanilise kattega terase näiline tarbimine). See näib olevat konservatiivne hinnang. Taotleja esitas ka 2013. aastast pärit üksikasjalikud andmed, mille kohaselt on Hiina Raua- ja Teraseühing teatanud, et Hiina värvitud terase tootjate tootmisvõimsus oli kõnealusel aastal ligikaudu 40 miljonit tonni.

80

| (263) | Kuigi Hiinast pärit impordi maht liitu vähenes pärast esialgsete meetmete kehtestamist, toodavad Hiina tootjad vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses ning üle 80 % sellest läheb ekspordiks. Maailma Teraseühenduse avaldatud andmete kohaselt tootis Hiina aastatel 2013–2014 kaheksa miljonit tonni orgaanilise kattega terastooteid aastas. Üks kaebust toetavatest äriühingutest esitas Hiina metallurgiaalase teabe ja standardimise uurimisinstituudi ja Hiina rahvusvahelise kaubanduse edendamise nõukogu metallurgianõukogu uudiskirjas avaldatud andmed, mille kohaselt toodeti Hiinas aastatel 2015–2017 orgaanilise kattega terastooteid pea kaheksa miljonit tonni aastas. Taotleja esitatud samade andmete kohaselt oli aastatel 2015–2017 orgaanilise kattega terastoodete näiline tarbimine Hiinas vahemikus 1–1,8 miljonit tonni aastas. |
| --- | --- |

(263)

Kuigi Hiinast pärit impordi maht liitu vähenes pärast esialgsete meetmete kehtestamist, toodavad Hiina tootjad vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses ning üle 80 % sellest läheb ekspordiks. Maailma Teraseühenduse avaldatud andmete kohaselt tootis Hiina aastatel 2013–2014 kaheksa miljonit tonni orgaanilise kattega terastooteid aastas. Üks kaebust toetavatest äriühingutest esitas Hiina metallurgiaalase teabe ja standardimise uurimisinstituudi ja Hiina rahvusvahelise kaubanduse edendamise nõukogu metallurgianõukogu uudiskirjas avaldatud andmed, mille kohaselt toodeti Hiinas aastatel 2015–2017 orgaanilise kattega terastooteid pea kaheksa miljonit tonni aastas. Taotleja esitatud samade andmete kohaselt oli aastatel 2015–2017 orgaanilise kattega terastoodete näiline tarbimine Hiinas vahemikus 1–1,8 miljonit tonni aastas.

| (264) | Hoolimata sellest, et eksporditurud on Hiina tootmisharu jaoks väga tähtsad, on Hiinal üha raskem neile ligi pääseda. Ajavahemikus 2016–2018 kehtestasid India, Malaisia, Vietnam, Pakistan ja Türgi Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete suhtes kaubanduse kaitsemeetmed. Mis puudutab Ameerika Ühendriike, siis alates 2018. aasta jaanuarist kohaldatakse seal paljudest riikidest, sh Hiinast pärit terase (sh orgaanilise kattega terastoodete) suhtes 25 % suurust tollitariifi (81). |
| --- | --- |

(264)

Hoolimata sellest, et eksporditurud on Hiina tootmisharu jaoks väga tähtsad, on Hiinal üha raskem neile ligi pääseda. Ajavahemikus 2016–2018 kehtestasid India, Malaisia, Vietnam, Pakistan ja Türgi Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete suhtes kaubanduse kaitsemeetmed. Mis puudutab Ameerika Ühendriike, siis alates 2018. aasta jaanuarist kohaldatakse seal paljudest riikidest, sh Hiinast pärit terase (sh orgaanilise kattega terastoodete) suhtes 25 % suurust tollitariifi (81).

81

| (265) | Liit on Aasia ning Põhja- ja Kesk-Ameerika järel suurim orgaanilise kattega terastoodete turg. |
| --- | --- |

(265)

Liit on Aasia ning Põhja- ja Kesk-Ameerika järel suurim orgaanilise kattega terastoodete turg.

| (266) | Hiina andmebaasi kohaselt on Hiina lähiminevikus eksportinud väljaspool liitu asuvatesse riikidesse märkimisväärses koguses kõnealust toodet madalate hindadega. 2017. aastal olid Hiina FOB-hinnad liidus 10,5 % kõrgemad kui näiteks Koreas, mis on Hiina jaoks peamine selle toote eksporditurg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid liidust väljapoole suunatud ekspordi mahud suuremad kui liidu tootmisharu kogutoodang ning näiline tarbimine liidus. Kuna liidu turg on hindade, avatuse (selle toote suhtes tollimakse ei kohaldata) ja suureneva näilise tarbimise poolest atraktiivne, arvatakse, et meetmete kohaldamise lõpetamisel suunavad Hiina eksportijad tõenäoliselt märkimisväärses koguses orgaanilise kattega terastooteid ümber tulusamale liidu turule. Asjaolu, et liit võttis hiljuti teatavate terastoodete, sh orgaanilise kattega terastoodete suhtes vastu kaitsemeetmed, seda järeldust ei muuda. Tariifikvootidel põhinevad impordimahud on kehtestatud tasemel, mis võimaldab Hiinal eksportida orgaanilise kattega terastooteid märkimisväärsetes kogustes. |
| --- | --- |

(266)

Hiina andmebaasi kohaselt on Hiina lähiminevikus eksportinud väljaspool liitu asuvatesse riikidesse märkimisväärses koguses kõnealust toodet madalate hindadega. 2017. aastal olid Hiina FOB-hinnad liidus 10,5 % kõrgemad kui näiteks Koreas, mis on Hiina jaoks peamine selle toote eksporditurg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid liidust väljapoole suunatud ekspordi mahud suuremad kui liidu tootmisharu kogutoodang ning näiline tarbimine liidus. Kuna liidu turg on hindade, avatuse (selle toote suhtes tollimakse ei kohaldata) ja suureneva näilise tarbimise poolest atraktiivne, arvatakse, et meetmete kohaldamise lõpetamisel suunavad Hiina eksportijad tõenäoliselt märkimisväärses koguses orgaanilise kattega terastooteid ümber tulusamale liidu turule. Asjaolu, et liit võttis hiljuti teatavate terastoodete, sh orgaanilise kattega terastoodete suhtes vastu kaitsemeetmed, seda järeldust ei muuda. Tariifikvootidel põhinevad impordimahud on kehtestatud tasemel, mis võimaldab Hiinal eksportida orgaanilise kattega terastooteid märkimisväärsetes kogustes.

| (267) | Nagu punktis 4.3.2 on kirjeldatud, lõi Hiinast liidu turule suunatud import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootjate hinnad märkimisväärselt alla, eelkõige kui jätta tasakaalustavate tollimaksude mõju arvesse võtmata. |
| --- | --- |

(267)

Nagu punktis 4.3.2 on kirjeldatud, lõi Hiinast liidu turule suunatud import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootjate hinnad märkimisväärselt alla, eelkõige kui jätta tasakaalustavate tollimaksude mõju arvesse võtmata.

| (268) | Orgaanilise kattega terastoodete turul valitseb tihe hinnakonkurents, kuna konkureeritakse peamiselt hindade alusel. Võimalikku survet liidu tootmisharu hindadele suurendab veelgi asjaolu, et taotluse kohaselt müüb Hiina tavaliselt suhteliselt suuri koguseid. Kui liidu turul müüakse märkimisväärses koguses odavaid ja subsideeritud importtooteid, vähenevad liidu tootjate müügimahud märkimisväärselt. Kui liidu tootjate kasumlikkus väheneb veelgi või muutub negatiivseks, võib see takistada kapitali kaasamise ja investeerimise võimet. |
| --- | --- |

(268)

Orgaanilise kattega terastoodete turul valitseb tihe hinnakonkurents, kuna konkureeritakse peamiselt hindade alusel. Võimalikku survet liidu tootmisharu hindadele suurendab veelgi asjaolu, et taotluse kohaselt müüb Hiina tavaliselt suhteliselt suuri koguseid. Kui liidu turul müüakse märkimisväärses koguses odavaid ja subsideeritud importtooteid, vähenevad liidu tootjate müügimahud märkimisväärselt. Kui liidu tootjate kasumlikkus väheneb veelgi või muutub negatiivseks, võib see takistada kapitali kaasamise ja investeerimise võimet.

5.2.   Järeldus

Järeldus

| (269) | Seetõttu järeldab komisjon, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(269)

Seetõttu järeldab komisjon, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

6.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (270) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuriti, kas kehtivate subsideerimisvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(270)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuriti, kas kehtivate subsideerimisvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

| (271) | Tuleb meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil subsideerimisvastased meetmed juba kehtivad, hinnata kehtivate subsideerimisvastaste meetmete mis tahes põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(271)

Tuleb meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil subsideerimisvastased meetmed juba kehtivad, hinnata kehtivate subsideerimisvastaste meetmete mis tahes põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (272) | Sellele tuginedes uuriti, kas subsideerimise jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib järeldada, et käesoleval juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(272)

Sellele tuginedes uuriti, kas subsideerimise jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib järeldada, et käesoleval juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.

6.2.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (273) | Uurimine näitas, et kui meetmed peaksid aeguma, on sel tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharule. Liidu tootmisharu olukord halveneks kiiresti, kuna väiksemate müügimahtude ja madalamate müügihindade tõttu väheneks kasumlikkus märkimisväärselt. Meetmete jätkuv kohaldamine võimaldaks liidu tootmisharul kasutada ära oma potentsiaali liidu turul, kus tootjatel on võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

(273)

Uurimine näitas, et kui meetmed peaksid aeguma, on sel tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharule. Liidu tootmisharu olukord halveneks kiiresti, kuna väiksemate müügimahtude ja madalamate müügihindade tõttu väheneks kasumlikkus märkimisväärselt. Meetmete jätkuv kohaldamine võimaldaks liidu tootmisharul kasutada ära oma potentsiaali liidu turul, kus tootjatel on võrdsed võimalused.

| (274) | Seepärast on kehtivate tasakaalustusmeetmete säilitamine liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(274)

Seepärast on kehtivate tasakaalustusmeetmete säilitamine liidu tootmisharu huvides.

6.3.   Importijate huvid

Importijate huvid

| (275) | Nagu eespool põhjenduses 18 on märgitud, võeti käesoleva uurimise raames ühendust üheksa teadaoleva importijaga ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Ükski neist ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(275)

Nagu eespool põhjenduses 18 on märgitud, võeti käesoleva uurimise raames ühendust üheksa teadaoleva importijaga ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Ükski neist ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd.

| (276) | Tuleb meenutada, et esialgses uurimises leiti, et importijate kasumit ja tarneallikat arvesse võttes ei oleks meetmete kehtestamise võimalik negatiivne mõju importijatele ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(276)

Tuleb meenutada, et esialgses uurimises leiti, et importijate kasumit ja tarneallikat arvesse võttes ei oleks meetmete kehtestamise võimalik negatiivne mõju importijatele ebaproportsionaalne.

| (277) | Käesoleva uurimise toimikus puuduvad tõendid, mis viitaksid vastupidisele, ning seega võib kinnitada, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära. |
| --- | --- |

(277)

Käesoleva uurimise toimikus puuduvad tõendid, mis viitaksid vastupidisele, ning seega võib kinnitada, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.

6.4.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (278) | Käesoleva uurimise raames võeti ühendust ligi kuuekümne teadaoleva kasutajaga ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Ükski kasutaja ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(278)

Käesoleva uurimise raames võeti ühendust ligi kuuekümne teadaoleva kasutajaga ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Ükski kasutaja ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd.

| (279) | Tuleb meenutada, et esialgses uurimises vastas küsimustikule kümme kasutajat. Sel ajal leiti, et kasutajate kasumit ja tarneallikat arvesse võttes ei oleks meetmete kehtestamise võimalik negatiivne mõju kasutajatele ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(279)

Tuleb meenutada, et esialgses uurimises vastas küsimustikule kümme kasutajat. Sel ajal leiti, et kasutajate kasumit ja tarneallikat arvesse võttes ei oleks meetmete kehtestamise võimalik negatiivne mõju kasutajatele ebaproportsionaalne.

| (280) | Käesoleva uurimise toimikus puuduvad tõendid, mis viitaksid sellele, et kehtivad meetmed on neid kuidagi kahjustanud. Tegelikult esitas taotleja tõendid selle kohta, et vaatlusalusel perioodil põhikasutajate kasumlikkus suurenes. Taotluse kohaselt ei mõjuta kehtivad meetmed oluliselt kasutajaid ja tarbijaid, sest orgaanilise kattega terastoodete osa järgneva turu toodete kuludest on väike (näiteks 0,42 eurot pesumasina tootmiskuludest või 0,4 % investeeringutest tühja tehasehoonesse). |
| --- | --- |

(280)

Käesoleva uurimise toimikus puuduvad tõendid, mis viitaksid sellele, et kehtivad meetmed on neid kuidagi kahjustanud. Tegelikult esitas taotleja tõendid selle kohta, et vaatlusalusel perioodil põhikasutajate kasumlikkus suurenes. Taotluse kohaselt ei mõjuta kehtivad meetmed oluliselt kasutajaid ja tarbijaid, sest orgaanilise kattega terastoodete osa järgneva turu toodete kuludest on väike (näiteks 0,42 eurot pesumasina tootmiskuludest või 0,4 % investeeringutest tühja tehasehoonesse).

| (281) | Seega leidis kinnitust, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju kasutajate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära. |
| --- | --- |

(281)

Seega leidis kinnitust, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju kasutajate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.

6.5.   Järeldus

Järeldus

| (282) | Komisjon järeldas seega, et liidu huvide seisukohast puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRV-st pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud lõplike tasakaalustusmeetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(282)

Komisjon järeldas seega, et liidu huvide seisukohast puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRV-st pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud lõplike tasakaalustusmeetmete säilitamist.

7.   TASAKAALUSTUSMEETMED

TASAKAALUSTUSMEETMED

| (283) | Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artiklile 18 tuleks teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kohaldatavad tasakaalustusmeetmed säilitada. |
| --- | --- |

(283)

Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artiklile 18 tuleks teatavate Hiinast pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kohaldatavad tasakaalustusmeetmed säilitada.

| (284) | Äriühing võib taotleda individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamist pärast juriidilise isiku nimevahetust. Taotlus tuleb saata komisjonile (82). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, tuleks teade nimevahetuse kohta avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(284)

Äriühing võib taotleda individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamist pärast juriidilise isiku nimevahetust. Taotlus tuleb saata komisjonile (82). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, tuleks teade nimevahetuse kohta avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

82

Euroopa Liidu Teatajas

| (285) | Määruse 2018/1046 (83) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(285)

Määruse 2018/1046 (83) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

83

Euroopa Liidu Teataja

| (286) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(286)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks järgmiste Hiina Rahvavabariigist pärit toodete impordi suhtes: teatavad orgaanilise kattega terastooted, st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem), välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091).

2.   Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

| Äriühing | Tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Union Steel China | 13,7 | B311 |
| Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd, and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co. Ltd | 29,7 | B312 |
| Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd | 23,8 | B313 |
| Angang Steel Company Limited | 26,8 | B314 |
| Anyang Iron Steel Co. Ltd | 26,8 | B315 |
| Baoshan Iron & Steel Co. Ltd | 26,8 | B316 |
| Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd | 26,8 | B317 |
| Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd | 26,8 | B318 |
| Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd | 26,8 | B319 |
| Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co. Ltd | 26,8 | B320 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd | 26,8 | B321 |
| Jiangyin Ninesky Technology Co. Ltd | 26,8 | B322 |
| Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co. Ltd | 26,8 | B323 |
| Jigang Group Co., Ltd | 26,8 | B324 |
| Maanshan Iron&Steel Company Limited | 26,8 | B325 |
| Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd | 26,8 | B326 |
| Shandong Guanzhou Co. Ltd | 26,8 | B327 |
| Shenzen Sino Master Steel Sheet Co. Ltd | 26,8 | B328 |
| Tangshan Iron And Steel Group Co. Ltd | 26,8 | B329 |
| Tianjin Xinyu Color Plate Co. Ltd | 26,8 | B330 |
| Wuhan Iron And Steel Company Limited | 26,8 | B331 |
| Wuxi Zhongcai New Materials Co. Ltd | 26,8 | B332 |
| Xinyu Iron And Steel Co. Ltd | 26,8 | B333 |
| Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd | 26,8 | B334 |
| Kõik muud äriühingud | 44,7 | B999 |

Äriühing

Tollimaks (%)

TARICi lisakood

Union Steel China

13,7

B311

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd, and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co. Ltd

29,7

B312

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd

23,8

B313

Angang Steel Company Limited

26,8

B314

Anyang Iron Steel Co. Ltd

26,8

B315

Baoshan Iron & Steel Co. Ltd

26,8

B316

Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd

26,8

B317

Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd

26,8

B318

Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd

26,8

B319

Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co. Ltd

26,8

B320

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd

26,8

B321

Jiangyin Ninesky Technology Co. Ltd

26,8

B322

Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co. Ltd

26,8

B323

Jigang Group Co., Ltd

26,8

B324

Maanshan Iron&Steel Company Limited

26,8

B325

Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd

26,8

B326

Shandong Guanzhou Co. Ltd

26,8

B327

Shenzen Sino Master Steel Sheet Co. Ltd

26,8

B328

Tangshan Iron And Steel Group Co. Ltd

26,8

B329

Tianjin Xinyu Color Plate Co. Ltd

26,8

B330

Wuhan Iron And Steel Company Limited

26,8

B331

Wuxi Zhongcai New Materials Co. Ltd

26,8

B332

Xinyu Iron And Steel Co. Ltd

26,8

B333

Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd

26,8

B334

Kõik muud äriühingud

44,7

B999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

4.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve. Faktuurarvel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevastatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et selle arvega hõlmatud ja Euroopa Liitu ekspordiks müüdud [kogus] teatava orgaanilise kattega terastooted on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Nõukogu 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 215/2013, millega kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes (ELT L 73, 15.3.2013, lk 16).

2

(3)  Nõukogu 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 214/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 73, 15.3.2013, lk 1).

3

(4)  Teade teatavate subsiidiumivastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 188, 14.6.2017, lk 20).

4

(5)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 96, 14.3.2018, lk 21).

5

(6)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 96, 14.3.2018, lk 8).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

7

(8)  WT/DS437/AB/R, United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China („USA – tasakaalustavad tollimeetmed teatavatele Hiina toodetele“), apellatsioonikogu 18. detsembri 2014. aasta ettekanne, punktid 4.178–4.179. Apellatsioonikogu ettekandes tsiteeriti dokumente WT/DS295/AB/R, Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice („Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiselihale ja riisile“), apellatsioonikogu 29. novembri 2005. aasta ettekanne, punkt 293 ja WT/DS436/AB/R, United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India („USA – tasakaalustavad meetmed teatavale Indiast pärit kuumvaltsitud süsinikterasest lehtmaterjalile“), apellatsioonikogu 8. detsembri 2014. aasta ettekanne, punktid 4.416– 4.421.

8

(9)  Nõukogu 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 215/2013, millega kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes (ELT L 73, 15.3.2013, lk 16).

9

(10)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17).

10

(11)  Komisjoni 9. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1690, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes (ELT L 283, 12.11.2018, lk 1).

11

(12)  Komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes (ELT L 16, 18.1.2019, lk 5).

12

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

13

(14)  See dokument on selle juhtumi kohta avatud toimikus registreeritud numbri t18.011780 all.

14

(15)  13. viisaastakuplaani 17. peatüki 1. jaotis.

15

(16)  Otsuse nr 40 III peatüki artikkel 12.

16

(17)  Vt esialgse uurimise põhjendus 182.

17

(18)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, punkt 3.5.

18

(19)  Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iii.

19

(20)  Vt põhjendused 49–73.

20

(21)  WT/DS379/AB/R, US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China („USA – dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud teatavatele Hiina toodetele“), apellatsioonikogu 11. märtsi 2011. aasta ettekanne, DS 379, punkt 318. Vt ka WT/DS436/AB/R, US – Carbon Steel (India) („USA – süsinikteras (India)“), apellatsioonikogu 8. detsembri 2014. aasta ettekanne, punktid 4.9–4.10, 4.17–4.20, ja WT/DS437/AB/R, United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China („USA – tasakaalustavate tollimeetmete kohta teatavatele Hiina toodetele“), apellatsioonikogu 18. detsembri 2014. aasta ettekanne, punkt 4.92.

21

(22)  Vt põhjendused 87–98.

22

(23)  Vt põhjendused 74–83 ja 99–100.

23

(24)  Vt taotluse 3. ja 45. lisa.

24

(25)  
  China's status as a non-market economy („Hiina mitteturumajandusliku riigi staatus“), USA kaubandusministeerium, A-570–056, 26. oktoober 2017, lk 57.

25

China's status as a non-market economy

(26)  
  China's status as a non-market economy, („Hiina kui mitteturumajandusliku riigi staatus“), USA kaubandusministeerium A-570–056, 26. oktoober 2017, lk 82–85.

26

China's status as a non-market economy,

(27)  Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklid 7 ja 15, NDRC korraldus nr 35 „Raua- ja terasetööstuse arendamise poliitika“ (2005), riiginõukogu otsus nr 40 (2011).

27

(28)  Inquiry concerning the continuation of anti-dumping and countervailing measures applying to hollow structural sections exported from the People's Republic of China, Republic of Korea, Malaysia and Taiwan, Anti-Dumping Commission, Australian Government, Final Report No 379 (Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taiwanist eksporditud konstruktsiooni-õõnesprofiilide suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete rakendamise jätkamise uurimine), Austraalia valitsus, lõpparuanne nr 379, mai 2017, lk 89–90.

28

(29)  Countervailing Duty Investigation on Food Domestic Dry Containers from the People's Republic of China: Decision Memorandum for a Preliminary Determination (Hiina Rahvavabariigist pärit kuivlastikonteinerite suhtes kohaldatavate tasakaalustavate tollimaksude uurimine: esialgne otsus), C-570–015, 22. september 2014, lk 14.

29

(30)  Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Countervailing Duty Investigation of Certain Corrosion-Resistant Steel Products from the People's Republic of China (teatavate Hiinast pärit korrosioonikindlate terastoodete suhtes kohaldatavate tasakaalustavate tollimaksude uurimise asjaolud ja lõplik otsus), C-570–027, Christian Marsch, 24. mai 2016, lk 16.

30

(31)  China Manufacturing 2025 ja European Business in China Position Paper 2016/2017.

31

(32)  Vt aruande 14. peatükk.

32

(33)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/969 põhjendused 48–60.

33

(34)  Vt põhjendused 107–118.

34

(35)  Vt taotluse punktid 101–104 ning 4. ja 8. lisa.

35

(36)  Vt aruande 9. peatükk.

36

(37)  Vt põhjendused 474–493 ja 503–512.

37

(38)  Vt põhjendus 144.

38

(39)  Vt taotluse 32. lisa punkt 6.

39

(40)  Vt aruande 10. peatükk.

40

(41)  Vt põhjendused 460–470.

41

(42)  Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i.

42

(43)  Vt põhjendused 165–180.

43

(44)  Vt põhjendused 182–185.

44

(45)  Vt taotluse põhjendused 80–100 ning 8., 12., 21.–31. ja 60. lisa.

45

(46)  China Monetary Policy Report of Q1 2015, Q2 2016 and Q2 2017 (aruanded Hiina 2015. aasta esimese kvartali, 2016. aasta teise kvartali ja 2017. aasta teise kvartali rahapoliitika kohta).

46

(47)  Tsiteeritud vastavalt artiklites CHEN Y., BRC's New Supervisory Storm is here-implications for foreign banks in China, China Law Insight, 13. aprill 2017, ning China steps up supervision of policy lenders, Caixin, 30. august 2017.

47

(48)  Vt Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi aruanne Hiina kui mitteturumajandusliku riigi kohta, lk 179–180.

48

(49)  Kommertspangaseaduse artikkel 34 (vt taotluse 28. lisa).

49

(50)  Vt kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva määruse põhjendus 143.

50

(51)  Vt aruande punkt 6.3.

51

(52)  Vt rehve käsitleva määruse põhjendused 167–230 ja elektrijalgrattaid käsitleva määruse põhjendused 347–361.

52

(53)  Vt selle põhjendused 198–200.

53

(54)  Vt taotluse 58. lisa.

54

(55)  Vt taotluse põhjendus 118 ja 25. lisa.

55

(56)  Finantsvõimenduse vähendamine ja võlgade omakapitali vastu vahetamine Hiina terasetööstuses. THINK!DESK China Research & Consulting (taotluse 25. lisa).

56

(57)  Vt põhjendused 316–344.

57

(58)  Vt esialgse määruse põhjendused 322, 329 ja 337.

58

(59)  Nõukogu 6. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 452/2011, millega kehtestatakse lõplik subsiidiumivastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes (ELT L 128, 14.5.2011, lk 18).

59

(60)  Vt määruse põhjendused 365–371 ja 372–379.

60

(61)  Vt Research Report on Overcapacity Reduction in China's steel industry („Aruanne Hiina terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse vähendamise kohta“), Greenpeace East Asia Report, märts 2017, lk 39, 58, 59–60; Hiina valitsuse arvamus, milles käsitletakse terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse küsimuse lahendamist, finantsprobleemide kõrvaldamist pääsemist ja arengu saavutamist (veebruar 2016) ning Hiina rahvapanga arvamus terase- ja söetööstuse toetamise kohta, et lahendada liigse tootmisvõimsuse probleem ning saavutada pööre arengus (aprill 2016), mida on tsiteeritud aruandes „Deleveraging and Debt Equity Swaps in the Chinese Steel Industry“, THINK!DESK, 31. oktoober 2017, lk 10–11; Hiina valitsuse meetmed tööstusettevõtete struktuuriliseks kohandamiseks antavate eripreemiate ja subsiidiumide haldamiseks (mai 2016), mida on tsiteeritud eelnimetatud Greenpeace'i uuringus.

61

(62)  Vt taotluse 25. lisa lk 10–11.

62

(63)  Greenpeace East Asia Report, märts 2017.

63

(64)  Vt aruande punkt 14.1.1.2 – tootmisvõimsuse vähendamine.

64

(65)  Vt kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva määruse põhjendused 143, 256–259.

65

(66)  Vt vastavalt põhjendused 426–437 ja 352–360.

66

(67)  Vt põhjendus 131.

67

(68)  Vt põhjendus 435.

68

(69)  USA Föderaalregister, kd 73, nr 227, lk 70961, 24. november 2008.

69

(70)  Preliminary Affirmative Countervailing Duty Determination, 6. september 2011. USA Föderaalregister, 2011-22720.

70

(71)  USA Föderaalregister, kd 75, nr 111, lk 32902, 10. juuni 2010.

71

(72)  USA Föderaalregister, kd 74, nr 117, lk 29180, 19. juuni 2009.

72

(73)  Vt vastavalt põhjendused 312–344 ja 68–76.

73

(74)  Vt vastavalt põhjendused 510–546 ja 534–558.

74

(75)  Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Countervailing Duty Investigation, 17. oktoober 2007; USA Föderaalregister, C-570–907.

75

(76)  Vt põhjendused 95–113.

76

(77)  Vt kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva määruse põhjendus 346.

77

(78)  Vt kuumvaltsitud lehttooteid käsitleva määruse põhjendus 349.

78

(79)  Vt taotluse põhjendus 277 ja 51. lisa.

79

(80)  Vt nt terase liigset tootmisvõimsust käsitlev ülemaailmne foorum, ministrite 20. septembri 2018. aasta aruanne, https://www.g20.org/sites/default/files/gfsec_ministerial_report_2018.pdf, milles kõik osalised, sh Hiina, kinnitavad ülevõimsuse olemasolu Hiinas selles sektoris tervikuna. Terase tootmisvõimsus oli 2017. aastal 1 018,3 miljonit tonni ning suurima osa ülemaailmsest tootmisvõimsusest moodustas Hiina (45 % vastavalt lk-le 42). Aruandes sisalduvast tabelist 1 nähtub, et ajavahemikus 2014–2017 vähendas Hiina oma tootmisvõimsust 10 %. Leheküljel 51 on märgitud, et Hiina „on seadnud selged eesmärgid liigse tootmisvõimsuse vähendamiseks, st ta kavatseb ajavahemikus 2016–2020 vähendada toorterase tootmisvõimsust 100–150 miljoni tonni võrra“.

80

(81)  Section 232 Tariffs on Aluminum and Steel, https://www.cbp.gov/trade/programs-administration/entry-summary/232-tariffs-aluminum-and-steel.

81

(82)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

82

(83)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

83

---

OTSUSED

| 3.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 116/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 116/75

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/689,

16. jaanuar 2019,

katseprojekti kohta, mille eesmärk on rakendada siseturu infosüsteemi kaudu nõukogu direktiivis 91/477/EMÜ sisalduvaid halduskoostöö sätteid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ („IMI määrus“), (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1024/2012 loodud siseturu infosüsteem (edaspidi „IMI“) on interneti kaudu kättesaadav tarkvararakendus, mille komisjon töötas välja koostöös liikmesriikidega, et aidata liikmesriikidel täita liidu õigusaktides sätestatud teabevahetusnõudeid, luues piiriülest teabevahetust ja vastastikust abistamist lihtsustava keskse sidemehhanismi. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1024/2012 loodud siseturu infosüsteem (edaspidi „IMI“) on interneti kaudu kättesaadav tarkvararakendus, mille komisjon töötas välja koostöös liikmesriikidega, et aidata liikmesriikidel täita liidu õigusaktides sätestatud teabevahetusnõudeid, luues piiriülest teabevahetust ja vastastikust abistamist lihtsustava keskse sidemehhanismi.

| (2) | Määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 4 lõike 1 kohaselt võib komisjon viia läbi katseprojekte, et hinnata siseturu infosüsteemi tõhusust nendes liidu õigusaktides sisalduvate halduskoostöö sätete rakendamisel, mida ei ole kõnealuse määruse lisas loetletud. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 4 lõike 1 kohaselt võib komisjon viia läbi katseprojekte, et hinnata siseturu infosüsteemi tõhusust nendes liidu õigusaktides sisalduvate halduskoostöö sätete rakendamisel, mida ei ole kõnealuse määruse lisas loetletud.

| (3) | Nõukogu direktiiviga 91/477/EMÜ (2) on tulirelvade omandamise ja valdamise kontrolli puhul sätestatud liikmesriikidevaheline halduskoostöö. Direktiivi artikli 13 kohaselt peab komisjon sätestama teatava teabe korrapärase elektroonilise vahetamise üksikasjaliku korra. Komisjon võttis vastu delegeeritud määruse (EL) 2019/686, (3) millega kehtestatakse liidus toimuva tulirelvade üleandmisega seotud teabe korrapärase vahetamise üksikasjalik kord. IMI võiks olla tõhus vahend kõnealuse delegeeritud määruse kohaldamisalasse kuuluvate halduskoostöö sätete rakendamiseks. Seetõttu tuleks korraldada seoses nende sätetega määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 4 alusel katseprojekt. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu direktiiviga 91/477/EMÜ (2) on tulirelvade omandamise ja valdamise kontrolli puhul sätestatud liikmesriikidevaheline halduskoostöö. Direktiivi artikli 13 kohaselt peab komisjon sätestama teatava teabe korrapärase elektroonilise vahetamise üksikasjaliku korra. Komisjon võttis vastu delegeeritud määruse (EL) 2019/686, (3) millega kehtestatakse liidus toimuva tulirelvade üleandmisega seotud teabe korrapärase vahetamise üksikasjalik kord. IMI võiks olla tõhus vahend kõnealuse delegeeritud määruse kohaldamisalasse kuuluvate halduskoostöö sätete rakendamiseks. Seetõttu tuleks korraldada seoses nende sätetega määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 4 alusel katseprojekt.

| (4) | IMI peaks tagama tehnilised funktsioonid, mis võimaldavad määruse 91/477/EMÜ artikli 13 lõikes 3 osutatud riiklikel asutustel täita kõiki oma kohustusi, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/686 artiklites 4, 5 ja 6. |
| --- | --- |

(4)

IMI peaks tagama tehnilised funktsioonid, mis võimaldavad määruse 91/477/EMÜ artikli 13 lõikes 3 osutatud riiklikel asutustel täita kõiki oma kohustusi, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/686 artiklites 4, 5 ja 6.

| (5) | Katseprojekti raames edastatud ja üles laaditud teabe ja dokumentide puhul, mis sisaldavad isikuandmeid, tuleb selgelt kindlaks määrata halduskoostöömenetluse ametliku lõpetamise kuupäev, et tagada, et isikuandmed blokeeritakse või kustutatakse niipea, kui neid ei vajata enam eesmärgil, milleks neid koguti. Ametliku lõpetamise kuupäevana tuleks käsitada pädeva asutuse edastatud asjaomases eelnevas nõusolekus, üleandmisloas või saatedokumendis nimetatud lõppkuupäeva. |
| --- | --- |

(5)

Katseprojekti raames edastatud ja üles laaditud teabe ja dokumentide puhul, mis sisaldavad isikuandmeid, tuleb selgelt kindlaks määrata halduskoostöömenetluse ametliku lõpetamise kuupäev, et tagada, et isikuandmed blokeeritakse või kustutatakse niipea, kui neid ei vajata enam eesmärgil, milleks neid koguti. Ametliku lõpetamise kuupäevana tuleks käsitada pädeva asutuse edastatud asjaomases eelnevas nõusolekus, üleandmisloas või saatedokumendis nimetatud lõppkuupäeva.

| (6) | Komisjon esitab vastavalt määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 4 lõikele 2 Euroopa Parlamendile ja nõukogule hinnangu katseprojekti tulemuste kohta. Tuleks täpsustada kuupäev, millal ta peab seda tegema. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon esitab vastavalt määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 4 lõikele 2 Euroopa Parlamendile ja nõukogule hinnangu katseprojekti tulemuste kohta. Tuleks täpsustada kuupäev, millal ta peab seda tegema.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2012 artikliga 24 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2012 artikliga 24 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Katseprojekt

Seoses direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõigetega 2 ja 4, niivõrd kui nendes nimetatud teabevahetus kuulub delegeeritud määruse (EL) 2019/686 kohaldamisalasse, korraldatakse katseprojekt, millega rakendatakse siseturu infosüsteemi kaudu nendes lõigetes sisalduvaid halduskoostöö sätteid, nagu on üksikasjalikumalt sätestatud kõnealuses delegeeritud määruses.

Artikkel 2

Pädevad asutused

Katseprojekti eesmärgil käsitatakse pädevate asutustena direktiivi 91/477/EMÜ artikli 13 lõikes 3 osutatud riiklikke asutusi.

Artikkel 3

Pädevate asutuste vaheline halduskoostöö

1.   Delegeeritud määruse (EL) 2019/686 artiklis 4 kirjeldatud halduskoostöö eesmärgil tagab IMI funktsiooni selles artiklis osutatud dokumentide üleslaadimisest ja teabe edastamisest teatamiseks.

2.   Delegeeritud määruse (EL) 2019/686 artiklis 5 kirjeldatud halduskoostöö eesmärgil tagab IMI teabehoidla selles artiklis osutatud tulirelvade loetelude säilitamiseks ja jagamiseks.

3.   Delegeeritud määruse (EL) 2019/686 artiklis 6 kirjeldatud halduskoostöö eesmärgil tagab IMI funktsiooni selles artiklis osutatud dokumentide üleslaadimisest ja teabe edastamisest teatamiseks.

Artikkel 4

Halduskoostöömenetluste ametlik lõpetamine

Määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 14 kohaseks isikuandmete blokeerimiseks ja kustutamiseks peab delegeeritud määruse (EL) 2019/686 artikli 4 lõike 1 punkti e või vajaduse korral artikli 6 lõike 1 punkti g kohaselt edastatud lõppkuupäeva käsitama kõnealuse halduskoostöömenetluse ametliku lõpetamise kuupäevana.

Artikkel 5

Järelevalve ja aruandlus

Komisjon edastab liikmesriikidele statistilisi andmeid ja teavet IMI kasutamise ja katseprojekti toimimise kohta. Selline aruandlus ei sisalda statistilisi andmeid liikmesriikide vahel üle antud tulirelvade arvu ega klasside kohta.

Artikkel 6

Hindamine

Määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 4 lõikega 2 nõutav katseprojekti tulemuste hinnang esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2022.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 16. jaanuar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51).

2

(3)  Komisjoni 16. jaanuari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/686, milles nähakse ette nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ kohane üksikasjalik kord liidusisest tulirelvade üleandmist käsitleva teabe korrapäraseks elektroonseks vahetamiseks (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 3.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 116/78 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 116/78

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/690,

30. aprill 2019,

milles käsitletakse meedet, mille Rootsi on võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/42/EÜ, et keelata tuuleturbiini mudelite SWT-2.3-101 ja SWT-3.0-113 turulelaskmine ning kõrvaldada müügilt juba turule lastud masinad

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 3118 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ, (1) eriti selle artikli 11 lõike 3 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rootsi võttis meetme, millega keelatakse turule lasta ja kõrvaldatakse turult tuuleturbiini mudel SWT-2.3-101, mis ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.3.8.1 ja 1.4.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Punktis 1.3.8.1 jõuülekande liikuvate osade kohta nõutakse, et kaitsepiirded, mis on mõeldud ohualas viibivate inimeste kaitsmiseks jõuülekande liikuvate osadega seotud ohtude eest, peavad olema kinnitatud vastavalt punktis 1.4.2.1 osutatule. Punkti 1.4.2.1 kohaselt peavad kinnitatud kaitsepiirded olema kinnitatud süsteemide abil, mida on võimalik avada või eemaldada üksnes tööriistadega. Sellega seoses märkis Rootsi, et kinnitatud kaitsepiiret, mis kaitseb mudeli SWT-2.3.-101 rootori liikuvate osade eest, saab avada ilma spetsiaalse tööriistata ja see ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.3.8.1 ja 1.4.2.1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Rootsi võttis meetme, millega keelatakse turule lasta ja kõrvaldatakse turult tuuleturbiini mudel SWT-2.3-101, mis ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.3.8.1 ja 1.4.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Punktis 1.3.8.1 jõuülekande liikuvate osade kohta nõutakse, et kaitsepiirded, mis on mõeldud ohualas viibivate inimeste kaitsmiseks jõuülekande liikuvate osadega seotud ohtude eest, peavad olema kinnitatud vastavalt punktis 1.4.2.1 osutatule. Punkti 1.4.2.1 kohaselt peavad kinnitatud kaitsepiirded olema kinnitatud süsteemide abil, mida on võimalik avada või eemaldada üksnes tööriistadega. Sellega seoses märkis Rootsi, et kinnitatud kaitsepiiret, mis kaitseb mudeli SWT-2.3.-101 rootori liikuvate osade eest, saab avada ilma spetsiaalse tööriistata ja see ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.3.8.1 ja 1.4.2.1 sätestatud nõuetele.

| (2) | Tuuleturbiini mudeliga SWT-3.0-113 seoses võttis Rootsi meetme, arvestades, et masin ei vastanud direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktis 1.5.14 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete punktis 1.5.14 masinasse kinnijäämise ohu kohta nõutakse, et masin peab olema projekteeritud, valmistatud või varustatud vastavate seadmetega nii, et oleks välistatud inimese kinnijäämine sellesse, või kui see ei ole võimalik, siis nii, et inimene saab kutsuda abi. Sellega seoses märkis Rootsi, et tuuleturbiini SWT-3.0-113 suitsuanduril puudub hoiatussignaal, et hoiatada tulekahju korral isikut, kes võib turbiinis viibida. |
| --- | --- |

(2)

Tuuleturbiini mudeliga SWT-3.0-113 seoses võttis Rootsi meetme, arvestades, et masin ei vastanud direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktis 1.5.14 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Oluliste tervisekaitse- ja ohutusnõuete punktis 1.5.14 masinasse kinnijäämise ohu kohta nõutakse, et masin peab olema projekteeritud, valmistatud või varustatud vastavate seadmetega nii, et oleks välistatud inimese kinnijäämine sellesse, või kui see ei ole võimalik, siis nii, et inimene saab kutsuda abi. Sellega seoses märkis Rootsi, et tuuleturbiini SWT-3.0-113 suitsuanduril puudub hoiatussignaal, et hoiatada tulekahju korral isikut, kes võib turbiinis viibida.

| (3) | Pärast Rootsilt kaitsemeetme kohta teate saamist alustas komisjon konsulteerimist asjaomaste isikutega nende seisukohtade ärakuulamiseks. Komisjon saatis tootjale 12. novembril 2018 kirja. Tootja teatas oma 30. novembri 2018. aasta vastuses komisjonile, et on võtnud meetmeid tuuleturbiinide SWT-2.3-101 ja SWT-3.0-113 mittevastavuste kõrvaldamiseks, et tagada direktiivi 2006/42/EÜ järgmine, ja et need meetmed viidi lõpule enne määratud tähtaega (31. detsember 2017). |
| --- | --- |

(3)

Pärast Rootsilt kaitsemeetme kohta teate saamist alustas komisjon konsulteerimist asjaomaste isikutega nende seisukohtade ärakuulamiseks. Komisjon saatis tootjale 12. novembril 2018 kirja. Tootja teatas oma 30. novembri 2018. aasta vastuses komisjonile, et on võtnud meetmeid tuuleturbiinide SWT-2.3-101 ja SWT-3.0-113 mittevastavuste kõrvaldamiseks, et tagada direktiivi 2006/42/EÜ järgmine, ja et need meetmed viidi lõpule enne määratud tähtaega (31. detsember 2017).

| (4) | Rootsi kaitsemeetme kohta esitatud selgitus ja komisjonile kättesaadavad dokumendid tõendavad, et tuuleturbiini mudel SWT-2.3-101 ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.3.8.1 ja 1.4.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Peale selle ei vasta tuuleturbiini mudel SWT-3.0-113 direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktis 1.5.14 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Need puudused võivad kahjustada inimeste tervist või ohutust. |
| --- | --- |

(4)

Rootsi kaitsemeetme kohta esitatud selgitus ja komisjonile kättesaadavad dokumendid tõendavad, et tuuleturbiini mudel SWT-2.3-101 ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.3.8.1 ja 1.4.2.1 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Peale selle ei vasta tuuleturbiini mudel SWT-3.0-113 direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktis 1.5.14 sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Need puudused võivad kahjustada inimeste tervist või ohutust.

| (5) | Seepärast tuleks Rootsi võetud kaitsemeedet pidada põhjendatuks, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks Rootsi võetud kaitsemeedet pidada põhjendatuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rootsi võetud meetmed, et keelata ettevõtja Siemens Gamesa Renewable Energy AB toodetud tuuleturbiini mudelite SWT-2.3-101 ja SWT-3.0-113 turulelaskmine ning need turult kõrvaldada, on põhjendatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. aprill 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.

1

---

| 3.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 116/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 116/80

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/691,

2. mai 2019,

millega lähtuvalt rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõikest 5 lubatakse ettevõtjatel kasutada mõne teise tunnuseväljaandja teenuseid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ, (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2014/40/EL ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/574 (2) on sätestatud õigusraamistik kogu liitu hõlmava tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks. Liidu tasandil rakendatakse nende õigusaktidega ka Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli (3) artiklit 8; konventsiooni on ratifitseerinud Euroopa Liit (4) ja sellega nähakse ette ülemaailmne tubakatoodete jälgimise ja jälgimise kord. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2014/40/EL ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/574 (2) on sätestatud õigusraamistik kogu liitu hõlmava tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks. Liidu tasandil rakendatakse nende õigusaktidega ka Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli (3) artiklit 8; konventsiooni on ratifitseerinud Euroopa Liit (4) ja sellega nähakse ette ülemaailmne tubakatoodete jälgimise ja jälgimise kord.

| (2) | Selleks et võimaldada kõikide tubakatoodete seiret ja jälgimist kogu liidus, on direktiivi 2014/40/EL artikli 15 lõikes 1 nõue, mille kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kõikide kõnealuste toodete tarbijapakenditel on kordumatu tunnus. Vastavalt artikli 15 lõikele 13 kohaldatakse sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka suhtes seda nõuet alates 20. maist 2019. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et võimaldada kõikide tubakatoodete seiret ja jälgimist kogu liidus, on direktiivi 2014/40/EL artikli 15 lõikes 1 nõue, mille kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kõikide kõnealuste toodete tarbijapakenditel on kordumatu tunnus. Vastavalt artikli 15 lõikele 13 kohaldatakse sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka suhtes seda nõuet alates 20. maist 2019.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 3 lõike 1 kohaselt määrab iga liikmesriik üksuse, kes vastutab kordumatu tunnuse loomise ja väljaandmise eest („tunnuse väljaandja“). Artikli 3 lõike 6 kohaselt annavad liikmesriigid komisjonile tunnuse väljaandja määramisest ja tema tunnuskoodist teada ühe kuu jooksul alates määramisest. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 3 lõike 1 kohaselt määrab iga liikmesriik üksuse, kes vastutab kordumatu tunnuse loomise ja väljaandmise eest („tunnuse väljaandja“). Artikli 3 lõike 6 kohaselt annavad liikmesriigid komisjonile tunnuse väljaandja määramisest ja tema tunnuskoodist teada ühe kuu jooksul alates määramisest.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artiklis 4 on sätestatud eeskirjad pädevate tunnuseväljaandjate kohta, kes loovad ja annavad välja kordumatuid tunnuseid, olenevalt sellest, kus tooted valmistatakse, kelle turule tooteid imporditakse või kus tooteid koondpakendisse pakendatakse. Lisaks võib liikmesriik artikli 4 lõike 1 teise lõigu kohaselt nõuda, et tema määratud tunnuseväljaandja on pädev looma ja välja andma kordumatuid tunnuseid kõikidele tema turule lastud tubakatoodetele. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artiklis 4 on sätestatud eeskirjad pädevate tunnuseväljaandjate kohta, kes loovad ja annavad välja kordumatuid tunnuseid, olenevalt sellest, kus tooted valmistatakse, kelle turule tooteid imporditakse või kus tooteid koondpakendisse pakendatakse. Lisaks võib liikmesriik artikli 4 lõike 1 teise lõigu kohaselt nõuda, et tema määratud tunnuseväljaandja on pädev looma ja välja andma kordumatuid tunnuseid kõikidele tema turule lastud tubakatoodetele.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõikes 5 on sätestatud, et pädeva tunnuseväljaandja ajutisel puudumisel võib komisjon lubada ettevõtjatel kasutada mõne teise, artikli 3 kohaselt määratud tunnuseväljaandja teenuseid. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõikes 5 on sätestatud, et pädeva tunnuseväljaandja ajutisel puudumisel võib komisjon lubada ettevõtjatel kasutada mõne teise, artikli 3 kohaselt määratud tunnuseväljaandja teenuseid.

| (6) | Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 9 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et tarbijapakendi tasandil ja koondpakendi tasandil kordumatuid tunnuseid taotlevad ettevõtjad edastavad kõnealuse määruse II lisa II peatüki 2. jao punktis 2.1 ja punktis 2.2 loetletud teabe. See teave on vajalik kordumatute tunnuste loomiseks ja see sisaldab tunnuskoode, mis võimaldavad ettevõtjate, rajatiste ja masinate registreerimist jälgitavussüsteemis. Tunnuskoodid on seega väga olulised, kuna need võimaldavad ettevõtjatel taotleda pädevalt tunnuseväljaandjalt kordumatuid tunnuseid. Lisaks on nii kordumatuid tunnuseid kui ka tunnuskoode vaja toodete liikumist ning tehinguid käsitlevate andmete salvestamiseks ja edastamiseks. Ettevõtjate, rajatiste ja masinate tunnuskoode käsitlevad eeskirjad on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2018/574 artiklites 14, 16 ja 18. Tunnuseväljaandjate pädevus tunnuskoode väljastada põhineb ettevõtjate tegevuskohal. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 9 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et tarbijapakendi tasandil ja koondpakendi tasandil kordumatuid tunnuseid taotlevad ettevõtjad edastavad kõnealuse määruse II lisa II peatüki 2. jao punktis 2.1 ja punktis 2.2 loetletud teabe. See teave on vajalik kordumatute tunnuste loomiseks ja see sisaldab tunnuskoode, mis võimaldavad ettevõtjate, rajatiste ja masinate registreerimist jälgitavussüsteemis. Tunnuskoodid on seega väga olulised, kuna need võimaldavad ettevõtjatel taotleda pädevalt tunnuseväljaandjalt kordumatuid tunnuseid. Lisaks on nii kordumatuid tunnuseid kui ka tunnuskoode vaja toodete liikumist ning tehinguid käsitlevate andmete salvestamiseks ja edastamiseks. Ettevõtjate, rajatiste ja masinate tunnuskoode käsitlevad eeskirjad on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2018/574 artiklites 14, 16 ja 18. Tunnuseväljaandjate pädevus tunnuskoode väljastada põhineb ettevõtjate tegevuskohal.

| (7) | Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal ei ole mitu liikmesriiki teatanud komisjonile oma tunnuseväljaandjate määramisest vastavalt rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 3 lõikele 6. Pädeva tunnuseväljaandja puudumisel ei saa ettevõtjad tunnuskoode ja kordumatuid tunnuseid taotleda. Järelikult takistatakse neil ettevõtjatel oma tooteid turule lasta. See võib mõjutada siseturu sujuvat toimimist, eriti tubakatoodete ühendusesisest kaubandust, ning see võib seada ohtu jälgitavussüsteemi põhieesmärgi ja tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal ei ole mitu liikmesriiki teatanud komisjonile oma tunnuseväljaandjate määramisest vastavalt rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 3 lõikele 6. Pädeva tunnuseväljaandja puudumisel ei saa ettevõtjad tunnuskoode ja kordumatuid tunnuseid taotleda. Järelikult takistatakse neil ettevõtjatel oma tooteid turule lasta. See võib mõjutada siseturu sujuvat toimimist, eriti tubakatoodete ühendusesisest kaubandust, ning see võib seada ohtu jälgitavussüsteemi põhieesmärgi ja tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise.

| (8) | Selleks et piirata teataval määral siseturu sujuva toimimise võimalikku moonutamist ja aidata tagada, et jälgitavussüsteem hakkaks õigeaegselt toimima, peaks komisjon piiratud ajavahemikuks lubama kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõikega 5 ettevõtjatel kasutada juba määratud tunnuseväljaandja teenuseid. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et piirata teataval määral siseturu sujuva toimimise võimalikku moonutamist ja aidata tagada, et jälgitavussüsteem hakkaks õigeaegselt toimima, peaks komisjon piiratud ajavahemikuks lubama kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõikega 5 ettevõtjatel kasutada juba määratud tunnuseväljaandja teenuseid.

| (9) | Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 3 lõike 1 kohaselt juba määratud tunnuseväljaandjate ülesanne on otsustada, kas võtta ettevõtjatelt vastu taotlusi kordumatute tunnuste loomiseks ja välja andmiseks. Tunnuseväljaandja ajutisel puudumisel võivad teised määratud tunnuseväljaandjad anda ettevõtjatele ka tunnuskoodid, mis on vajalikud kordumatute tunnuste loomiseks ja väljaandmiseks ning direktiivi 2014/40/EL artikli 15 lõikes 5 ja rakendusmääruse (EL) 2018/574 VI peatükis sätestatud kohustuste täitmiseks. Täiendavate teenuste osutamine ei tohiks mingil juhul seada ohtu tunnuseväljaandja muid toiminguid. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 3 lõike 1 kohaselt juba määratud tunnuseväljaandjate ülesanne on otsustada, kas võtta ettevõtjatelt vastu taotlusi kordumatute tunnuste loomiseks ja välja andmiseks. Tunnuseväljaandja ajutisel puudumisel võivad teised määratud tunnuseväljaandjad anda ettevõtjatele ka tunnuskoodid, mis on vajalikud kordumatute tunnuste loomiseks ja väljaandmiseks ning direktiivi 2014/40/EL artikli 15 lõikes 5 ja rakendusmääruse (EL) 2018/574 VI peatükis sätestatud kohustuste täitmiseks. Täiendavate teenuste osutamine ei tohiks mingil juhul seada ohtu tunnuseväljaandja muid toiminguid.

| (10) | Pädeva tunnuseväljaandja ajutisel puudumisel teise tunnuseväljaandja loodud tunnuskoodid tuleks üle anda pädevale tunnuseväljaandjale, niipea kui see on määratud, koos muu asjakohase teabega, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 14 lõikes 2, artikli 16 lõikes 2 ja artikli 18 lõikes 2. Üleandmine peaks toimuma elektrooniliselt ilma põhjendamatu viivituseta pädeva tunnuseväljaandja taotlusel nendele tunnuseväljaandjatele, kes otsustasid luua tunnuskoodi pädeva tunnuseväljaandja ajutisel äraolekul. |
| --- | --- |

(10)

Pädeva tunnuseväljaandja ajutisel puudumisel teise tunnuseväljaandja loodud tunnuskoodid tuleks üle anda pädevale tunnuseväljaandjale, niipea kui see on määratud, koos muu asjakohase teabega, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 14 lõikes 2, artikli 16 lõikes 2 ja artikli 18 lõikes 2. Üleandmine peaks toimuma elektrooniliselt ilma põhjendamatu viivituseta pädeva tunnuseväljaandja taotlusel nendele tunnuseväljaandjatele, kes otsustasid luua tunnuskoodi pädeva tunnuseväljaandja ajutisel äraolekul.

| (11) | Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõike 5 kohast luba kasutada mõne teise tunnuseväljaandja teenuseid tuleks kohaldada üksnes pädeva tunnuseväljaandja ajutisel äraolekul. |
| --- | --- |

(11)

Rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõike 5 kohast luba kasutada mõne teise tunnuseväljaandja teenuseid tuleks kohaldada üksnes pädeva tunnuseväljaandja ajutisel äraolekul.

| (12) | Käesolev otsus ei tohiks mõjutada rakendusmääruses (EL) 2018/574 sätestatud pädevuseeskirju, milles käsitletakse ettevõtja ning rajatise koodide väljastamist ja registreerimist esimese jaemüügiettevõtte ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus ei tohiks mõjutada rakendusmääruses (EL) 2018/574 sätestatud pädevuseeskirju, milles käsitletakse ettevõtja ning rajatise koodide väljastamist ja registreerimist esimese jaemüügiettevõtte ettevõtjate jaoks.

| (13) | Võttes arvesse, et sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka suhtes kohaldatakse alates 20. maist 2019 direktiivi 2014/40/EL artiklis 15 sätestatud jälgitavussüsteemi, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse, et sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka suhtes kohaldatakse alates 20. maist 2019 direktiivi 2014/40/EL artiklis 15 sätestatud jälgitavussüsteemi, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (14) | Võttes arvesse rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõike 5 kohast loa ajutist iseloomu, peab komisjon vajalikuks kehtestada käesoleva otsuse kohaldamisele ajalise piirangu, |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõike 5 kohast loa ajutist iseloomu, peab komisjon vajalikuks kehtestada käesoleva otsuse kohaldamisele ajalise piirangu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon lubab rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 4 lõike 5 kohaselt kõnealuse määruse artikli 2 punktis 2 määratletud ettevõtjatel kasutada sellise teise tunnuseväljaandja teenuseid, kes on määratud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2018/574 artiklile 3.

Esimeses lõigus osutatud luba kehtib üksnes pädeva tunnuseväljaandja ajutisel äraolekul ja igal juhul mitte kauem kui 31. detsembrini 2019.

Käesolev otsus ei mõjutada rakendusmääruses (EL) 2018/574 sätestatud pädevuseeskirju, mis käsitlevad ettevõtja ja rajatise koodide väljastamist ja registreerimist esimese jaemüügiettevõtte ettevõtjate jaoks.

Artikkel 2

Pädeva tunnuseväljaandja ajutisel puudumisel teise tunnuseväljaandja loodud ettevõtja, rajatise ja masina tunnuskoodid kantakse tema nõudmisel ja põhjendamatu viivituseta üle pädevale tunnuseväljaandjale, kui ta on määratud. Kõnealused tunnuskoodid edastatakse koos muu asjaomase teabega, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) 2018/574 artikli 14 lõikes 2, artikli 16 lõikes 2 ja artikli 18 lõikes 2.

Edastamine toimub elektrooniliselt.

Pädev tunnuseväljaandja teavitab ettevõtjaid üleandmisest.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2019.

Brüssel, 2. mai 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 127, 29.4.2014, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 15. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/574 tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks ja käitamiseks vajalike tehniliste standardite kohta (ELT L 96, 16.4.2018, lk 7).

2

(3)  Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluv tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokoll (ELT L 268, 1.10.2016, lk 10).

3

(4)  Nõukogu 17. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/1749 Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, välja arvatud protokolli nende sätete osas, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse (ELT L 268, 1.10.2016, lk 1). Nõukogu 17. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/1750 Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis käsitlevad kohustusi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ja kuritegude määratlemisega (ELT L 268, 1.10.2016, lk 6).

4

---