# Úřední věstník L 126/2019

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 126 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6215. května 2019 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 126

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6215. května 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/764 ze dne 14. května 2019 o povolení přípravku z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/765 ze dne 14. května 2019, kterým se zrušuje antidumpingové clo z dovozu bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/766 ze dne 14. května 2019, kterým se stanoví odchylka od prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014, pokud jde o konečné datum pro podávání jednotné žádosti, žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, konečné datum pro oznámení změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu a konečné datum pro podání žádosti o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby v roce 2019 | 18 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2019/767 ze dne 31. července 2018 týkající se státní podpory SA.36511 (2014/C) (ex 2013/NN) zavedené Francií stanovením stropu CSPE
  (oznámeno pod číslem C(2018) 4975)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/768 ze dne 8. května 2019, kterým se mění článek 3 stanov konsorcia evropské výzkumné infrastruktury s názvem Integrovaná strukturální biologie (Instruct-ERIC) z důvodu vystoupení Spojeného království z Evropské unie
  (oznámeno pod číslem C(2019) 3354)

   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/769 ze dne 14. května 2019, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2012/715/EU, kterým se zřizuje seznam třetích zemí, jejichž právní rámec pro účinné látky pro humánní léčivé přípravky a příslušné kontrolní činnosti a činnosti pro vymáhání práva zajišťují úroveň ochrany veřejného zdraví rovnocennou úrovni této ochrany v Unii (
  1
  ) | 70 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/764 ze dne 14. května 2019 o povolení přípravku z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (
  1
  )

Lactobacillus hilgardii

Lactobacillus buchneri

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/765 ze dne 14. května 2019, kterým se zrušuje antidumpingové clo z dovozu bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/766 ze dne 14. května 2019, kterým se stanoví odchylka od prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014, pokud jde o konečné datum pro podávání jednotné žádosti, žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, konečné datum pro oznámení změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu a konečné datum pro podání žádosti o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby v roce 2019

18

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2019/767 ze dne 31. července 2018 týkající se státní podpory SA.36511 (2014/C) (ex 2013/NN) zavedené Francií stanovením stropu CSPE
  (oznámeno pod číslem C(2018) 4975)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2018) 4975)

1

20

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/768 ze dne 8. května 2019, kterým se mění článek 3 stanov konsorcia evropské výzkumné infrastruktury s názvem Integrovaná strukturální biologie (Instruct-ERIC) z důvodu vystoupení Spojeného království z Evropské unie
  (oznámeno pod číslem C(2019) 3354)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2019) 3354)

1

67

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/769 ze dne 14. května 2019, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2012/715/EU, kterým se zřizuje seznam třetích zemí, jejichž právní rámec pro účinné látky pro humánní léčivé přípravky a příslušné kontrolní činnosti a činnosti pro vymáhání práva zajišťují úroveň ochrany veřejného zdraví rovnocennou úrovni této ochrany v Unii (
  1
  )

1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 15.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 126/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/764

ze dne 14. května 2019

o povolení přípravku z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788. Uvedená žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788. Uvedená žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Žádost se týká povolení přípravku z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat se zařazením do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Žádost se týká povolení přípravku z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat se zařazením do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 2. října 2018 (2) k závěru, že za navržených podmínek použití nemá přípravek z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 nepříznivý účinek na zdraví zvířat, bezpečnost spotřebitelů ani na životní prostředí. Úřad rovněž dospěl k závěru, že uvedená doplňková látka je považována za látku potenciálně senzibilizující dýchací cesty a že u této doplňkové látky nelze vyvodit žádný závěr ohledně senzibilizace kůže nebo očí nebo dráždivosti pro kůži nebo oči. Komise se proto domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví, zejména pokud jde o uživatele této doplňkové látky. Úřad rovněž dospěl k závěru, že dotčený přípravek má potenciál zlepšit výrobu siláže z materiálů, které lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi. Zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh nepovažuje úřad za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy této doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 2. října 2018 (2) k závěru, že za navržených podmínek použití nemá přípravek z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 nepříznivý účinek na zdraví zvířat, bezpečnost spotřebitelů ani na životní prostředí. Úřad rovněž dospěl k závěru, že uvedená doplňková látka je považována za látku potenciálně senzibilizující dýchací cesty a že u této doplňkové látky nelze vyvodit žádný závěr ohledně senzibilizace kůže nebo očí nebo dráždivosti pro kůži nebo oči. Komise se proto domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví, zejména pokud jde o uživatele této doplňkové látky. Úřad rovněž dospěl k závěru, že dotčený přípravek má potenciál zlepšit výrobu siláže z materiálů, které lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi. Zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh nepovažuje úřad za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy této doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Posouzení přípravku z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení přípravku z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“ a funkční skupiny „doplňkové látky k silážování“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. května 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2018; 16(10):5455.

2

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Další ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU doplňkové látky / kg čerstvého materiálu |
| Technologické doplňkové látky: doplňkové látky k silážování |
| 1k20757 | Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 | Složení doplňkové látky

  Přípravek z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 obsahující minimálně 1,5 × 1011 CFU/g doplňkové látky (poměr 1:1).

  Charakteristika účinné látky

  Životaschopné buňky Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788.

  Analytická metoda
   (1)

  Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce a premixech: kultivace na agaru MRS: EN 15787.
  Identifikace doplňkové látky: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE). | Všechny druhy zvířat | — | — | — | 1. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixů musí být uvedeny podmínky skladování. |

Identifikační číslo doplňkové látky

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Další ustanovení

Konec platnosti povolení

CFU doplňkové látky / kg čerstvého materiálu

Technologické doplňkové látky: doplňkové látky k silážování

1k20757

Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788

Složení doplňkové látky

Přípravek z Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 obsahující minimálně 1,5 × 1011 CFU/g doplňkové látky (poměr 1:1).

Charakteristika účinné látky

Životaschopné buňky Lactobacillus hilgardii CNCM I-4785 a Lactobacillus buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788.

Analytická metoda
   (1)

Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce a premixech: kultivace na agaru MRS: EN 15787.

Identifikace doplňkové látky: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE).

Všechny druhy zvířat

—

—

—

1.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixů musí být uvedeny podmínky skladování.

| 2. | Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování: 3 × 108 CFU/kg (L. hilgardii CNCM I-4785 a L. buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 v poměru 1:1) čerstvého materiálu, který lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi (2). |
| --- | --- |

2.

Minimální obsah doplňkové látky, pokud není použita v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování: 3 × 108 CFU/kg (L. hilgardii CNCM I-4785 a L. buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788 v poměru 1:1) čerstvého materiálu, který lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi (2).

| 3. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany dýchacích cest. |
| --- | --- |

3.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany dýchacích cest.

4. června 2029

---

(1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(2)  Krmiva, která lze silážovat snadno: > 3 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Krmiva, která lze silážovat s mírnými obtížemi: 1,5–3,0 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Nařízení Komise (ES) č. 429/2008 ze dne 25. dubna 2008 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003, pokud jde o vypracování a podávání žádostí a vyhodnocování a povolování doplňkových látek (Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 1).

---

| 15.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 126/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 126/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/765

ze dne 14. května 2019,

kterým se zrušuje antidumpingové clo z dovozu bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 157/2013 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 62,3 EUR za metrickou tunu (dále jen „tuna“) na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“). Na tato opatření se dále odkazuje jako na „platná opatření“. |
| --- | --- |

(1)

Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 157/2013 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 62,3 EUR za metrickou tunu (dále jen „tuna“) na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“). Na tato opatření se dále odkazuje jako na „platná opatření“.

2

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (2) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných opatření obdržela Komise dne 7. listopadu 2017 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(2)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných opatření obdržela Komise dne 7. listopadu 2017 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036.

3

| (3) | Žádost podalo sdružení ePure (dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují více než 25 % celkové výroby bioethanolu v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Žádost podalo sdružení ePure (dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují více než 25 % celkové výroby bioethanolu v Unii.

| (4) | Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání a obnovení dumpingu a přetrvávání a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(4)

Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání a obnovení dumpingu a přetrvávání a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (5) | Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. února 2018 oznámila prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(5)

Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. února 2018 oznámila prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

Úředním věstníku Evropské unie

4

1.4.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (6) | V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise mimoto o zahájení šetření výslovně informovala další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, obchodníky/výrobce směsí a orgány USA, známé dovozce, dodavatele a uživatele, jakož i obchodníky a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise mimoto o zahájení šetření výslovně informovala další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, obchodníky/výrobce směsí a orgány USA, známé dovozce, dodavatele a uživatele, jakož i obchodníky a vyzvala je k účasti.

| (7) | Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(7)

Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.5.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (8) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná vybere vzorek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(8)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná vybere vzorek zúčastněných stran.

1.5.1.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců a obchodníků/výrobců směsí v USA

Výběr vzorku vyvážejících výrobců a obchodníků/výrobců směsí v USA

| (9) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce a obchodníky/výrobce směsí v USA, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise mimoto požádala příslušné orgány USA, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce a obchodníky/výrobce směsí, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(9)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce a obchodníky/výrobce směsí v USA, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise mimoto požádala příslušné orgány USA, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce a obchodníky/výrobce směsí, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (10) | Přihlásilo se osm výrobců biopaliv. Žádný z nich však nevyráběl výrobek, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(10)

Přihlásilo se osm výrobců biopaliv. Žádný z nich však nevyráběl výrobek, který je předmětem přezkumu.

| (11) | Mimoto se přihlásila tři sdružení výrobců biopaliv v USA a byla zaregistrována jako zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(11)

Mimoto se přihlásila tři sdružení výrobců biopaliv v USA a byla zaregistrována jako zúčastněné strany.

1.5.2.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (12) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Vzorek by založen především na objemu výroby, bylo však dosaženo rovněž náležitého zeměpisného rozložení a zastoupení různých skupin. Navrhovaný vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii a Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Vzorek by založen především na objemu výroby, bylo však dosaženo rovněž náležitého zeměpisného rozložení a zastoupení různých skupin. Navrhovaný vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii a Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

| (13) | Na základě obdržených připomínek byl jeden výrobce předběžně zařazený do vzorku nahrazen kvůli svému vztahu s jiným předběžně vybraným výrobcem. Čtyři výrobci zařazení do vzorku představovali 25 % výroby bioethanolu v Unii v období přezkumného šetření. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(13)

Na základě obdržených připomínek byl jeden výrobce předběžně zařazený do vzorku nahrazen kvůli svému vztahu s jiným předběžně vybraným výrobcem. Čtyři výrobci zařazení do vzorku představovali 25 % výroby bioethanolu v Unii v období přezkumného šetření. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

1.5.3.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (14) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(14)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (15) | Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na tomto základě Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(15)

Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na tomto základě Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.6.   Nedostatečná spolupráce

Nedostatečná spolupráce

| (16) | Jelikož žádný z výrobců v USA, kteří se přihlásili během výběru vzorku, nevyráběl v období přezkumného šetření výrobek, který je předmětem přezkumu, musela Komise s ohledem na vyvážející výrobce vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(16)

Jelikož žádný z výrobců v USA, kteří se přihlásili během výběru vzorku, nevyráběl v období přezkumného šetření výrobek, který je předmětem přezkumu, musela Komise s ohledem na vyvážející výrobce vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.

| (17) | Komise vyrozuměla o použití ustanovení čl. 18 odst. 1 základního nařízení orgány USA a poskytla jim možnost vyjádřit své stanovisko. Komise neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(17)

Komise vyrozuměla o použití ustanovení čl. 18 odst. 1 základního nařízení orgány USA a poskytla jim možnost vyjádřit své stanovisko. Komise neobdržela žádné připomínky.

| (18) | Ačkoli žádný vyvážející výrobce nespolupracoval, tři sdružení výrobců biopaliv v USA, která se přihlásila, předkládala během šetření svá podání. Tato podání byla zohledněna. |
| --- | --- |

(18)

Ačkoli žádný vyvážející výrobce nespolupracoval, tři sdružení výrobců biopaliv v USA, která se přihlásila, předkládala během šetření svá podání. Tato podání byla zohledněna.

1.7.   Odpovědi na dotazník

Odpovědi na dotazník

| (19) | Komise zaslala dotazníky čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili. |
| --- | --- |

(19)

Komise zaslala dotazníky čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili.

| (20) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců, kteří nejsou ve spojení. Dva ze tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření výrobek, který je předmětem přezkumu, ve skutečnosti nedováželi, a nebyli proto dále bráni v úvahu. Odpověď zbývajícího dovozce, který není ve spojení, na dotazník byla náležitě zohledněna. |
| --- | --- |

(20)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců, kteří nejsou ve spojení. Dva ze tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření výrobek, který je předmětem přezkumu, ve skutečnosti nedováželi, a nebyli proto dále bráni v úvahu. Odpověď zbývajícího dovozce, který není ve spojení, na dotazník byla náležitě zohledněna.

1.8.   Inspekce na místě

Inspekce na místě

| (21) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
  Výrobci v Unii






  — | Pannonia Ethanol Zrt., Dunaföldvar, Maďarsko |
| --- | --- | --- |

(21)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii

—

Pannonia Ethanol Zrt., Dunaföldvar, Maďarsko

| — | CropEnergies Bioethanol GmbH, Mannheim, Německo |
| --- | --- |

—

CropEnergies Bioethanol GmbH, Mannheim, Německo

| — | Cristanol, Bazancourt, Francie |
| --- | --- |

—

Cristanol, Bazancourt, Francie

| — | Alco Bio Fuel N.V., Ghent, Belgie |
| --- | --- |

—

Alco Bio Fuel N.V., Ghent, Belgie

Dovozci

| — | Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemsko |
| --- | --- |

—

Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemsko

1.9.   Další postup

Další postup

| (22) | Navzdory nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců, jak je uvedeno v 10. a 16. až 18. bodě odůvodnění, předložila tři sdružení výrobců biopaliv v USA a žadatel několik souborů připomínek k zahájení přezkumu. Vzhledem k závěrům uvedeným níže v kapitole 3 nejsou dotyčné připomínky v tomto dokumentu blíže projednány. |
| --- | --- |

(22)

Navzdory nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců, jak je uvedeno v 10. a 16. až 18. bodě odůvodnění, předložila tři sdružení výrobců biopaliv v USA a žadatel několik souborů připomínek k zahájení přezkumu. Vzhledem k závěrům uvedeným níže v kapitole 3 nejsou dotyčné připomínky v tomto dokumentu blíže projednány.

| (23) | Dne 1. března 2019 poskytla Komise informace týkající se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě hodlá zrušit platné antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutým informacím předložit své připomínky. |
| --- | --- |

(23)

Dne 1. března 2019 poskytla Komise informace týkající se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě hodlá zrušit platné antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutým informacím předložit své připomínky.

| (24) | Dne 12. března 2019 předložil žadatel písemné podání, v němž vyjádřil své stanovisko ke zjištěním Komise. Žadatel zpochybnil předběžný závěr Komise, že pokud by opatření pozbyla platnosti, nedojde pravděpodobně k obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(24)

Dne 12. března 2019 předložil žadatel písemné podání, v němž vyjádřil své stanovisko ke zjištěním Komise. Žadatel zpochybnil předběžný závěr Komise, že pokud by opatření pozbyla platnosti, nedojde pravděpodobně k obnovení dumpingu.

| (25) | Vzhledem k těmto připomínkám požádala tři sdružení výrobců biopaliv v USA o slyšení u útvarů Komise, které se uskutečnilo dne 19. března 2019. Po tomto slyšení zaslala tato sdružení Komisi další dokumenty k doložení určitých tvrzení. Dne 20. března 2019 objasnil během slyšení své stanovisko žadatel. |
| --- | --- |

(25)

Vzhledem k těmto připomínkám požádala tři sdružení výrobců biopaliv v USA o slyšení u útvarů Komise, které se uskutečnilo dne 19. března 2019. Po tomto slyšení zaslala tato sdružení Komisi další dokumenty k doložení určitých tvrzení. Dne 20. března 2019 objasnil během slyšení své stanovisko žadatel.

| (26) | Připomínky zúčastněných stran byly zváženy a případně vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(26)

Připomínky zúčastněných stran byly zváženy a případně vzaty v úvahu.

1.10.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (27) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2017 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2014 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(27)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2017 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2014 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (28) | Výrobkem, který je předmětem přezkumu, je bioethanol, někdy označovaný jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkohol vyráběný ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaný či nedenaturovaný, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v) určený pro použití v palivu, pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 50, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 99 92 (kódů TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125011, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824999266). Bioethanol lze vyrábět z různých zemědělských vstupních surovin, např. cukrové třtiny, cukrové řepy, brambor, manioku a kukuřice. Mezi jednotlivými výrobci mohou existovat menší rozdíly ve výrobním procesu. |
| --- | --- |

(28)

Výrobkem, který je předmětem přezkumu, je bioethanol, někdy označovaný jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkohol vyráběný ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaný či nedenaturovaný, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v) určený pro použití v palivu, pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 50, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 99 92 (kódů TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125011, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824999266). Bioethanol lze vyrábět z různých zemědělských vstupních surovin, např. cukrové třtiny, cukrové řepy, brambor, manioku a kukuřice. Mezi jednotlivými výrobci mohou existovat menší rozdíly ve výrobním procesu.

| (29) | Jednotlivé druhy bioethanolu a směsí bioethanolu, jichž se týká tento přezkum před pozbytím platnosti, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o vstupní suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Malé odlišnosti, jež může výrobek, který je předmětem přezkumu, vykazovat, nemění jeho základní definici ani jeho vlastnosti. |
| --- | --- |

(29)

Jednotlivé druhy bioethanolu a směsí bioethanolu, jichž se týká tento přezkum před pozbytím platnosti, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o vstupní suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Malé odlišnosti, jež může výrobek, který je předmětem přezkumu, vykazovat, nemění jeho základní definici ani jeho vlastnosti.

| (30) | Na bioethanol určený pro jiná použití, než je použití v palivu, se původní šetření nevztahovalo, a není proto předmětem ani tohoto přezkumu před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(30)

Na bioethanol určený pro jiná použití, než je použití v palivu, se původní šetření nevztahovalo, a není proto předmětem ani tohoto přezkumu před pozbytím platnosti.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (31) | V původním šetření Komise zjistila, že bioethanol vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie má obdobné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti jako bioethanol vyvážený do Unie z USA. Navzdory používání řady různých zemědělských vstupních surovin je bioethanol pocházející z USA zaměnitelný s bioethanolem vyráběným v Unii. |
| --- | --- |

(31)

V původním šetření Komise zjistila, že bioethanol vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie má obdobné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti jako bioethanol vyvážený do Unie z USA. Navzdory používání řady různých zemědělských vstupních surovin je bioethanol pocházející z USA zaměnitelný s bioethanolem vyráběným v Unii.

| (32) | Hlavní rozdíl mezi většinou bioethanolu prodávaného na trhu USA a bioethanolem prodávaným na trhu Unie se týká odlišných norem pro obsah vlhkosti. Výrobci v USA obvykle vyrábějí bioethanol s obsahem vody 0,5 % či více, zatímco specifikace pro trh Unie vyžadují nižší obsah vody v maximální výši 0,3 % měřeno podle normy EN 15376, což od výrobců ze třetích zemí vyžaduje další rafinaci, aby byly splněny specifikace pro trh Unie. |
| --- | --- |

(32)

Hlavní rozdíl mezi většinou bioethanolu prodávaného na trhu USA a bioethanolem prodávaným na trhu Unie se týká odlišných norem pro obsah vlhkosti. Výrobci v USA obvykle vyrábějí bioethanol s obsahem vody 0,5 % či více, zatímco specifikace pro trh Unie vyžadují nižší obsah vody v maximální výši 0,3 % měřeno podle normy EN 15376, což od výrobců ze třetích zemí vyžaduje další rafinaci, aby byly splněny specifikace pro trh Unie.

| (33) | Od zúčastněných stran, které podaly připomínky v rámci tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, neobdržela Komise žádné připomínky ohledně obdobného výrobku. Komise proto potvrdila, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Od zúčastněných stran, které podaly připomínky v rámci tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, neobdržela Komise žádné připomínky ohledně obdobného výrobku. Komise proto potvrdila, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

3.1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (34) | Žádný z vyvážejících výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, ani obchodníků/výrobců směsí v USA při šetření nespolupracoval. Komise proto ke zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu použila v souladu s článkem 18 základního nařízení dostupné údaje. Komise použila v tomto ohledu statistické údaje (tj. databázi podle čl. 14 odst. 6, údaje organizace Agricultural Marketing Resource Center (dále jen „AGMRC“), statistiky Komise USA pro mezinárodní obchod (dále jen „US ITC“) a statistiky Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „US EIA“)), jakož i informace, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. |
| --- | --- |

(34)

Žádný z vyvážejících výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, ani obchodníků/výrobců směsí v USA při šetření nespolupracoval. Komise proto ke zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu použila v souladu s článkem 18 základního nařízení dostupné údaje. Komise použila v tomto ohledu statistické údaje (tj. databázi podle čl. 14 odst. 6, údaje organizace Agricultural Marketing Resource Center (dále jen „AGMRC“), statistiky Komise USA pro mezinárodní obchod (dále jen „US ITC“) a statistiky Úřadu USA pro energetické informace (dále jen „US EIA“)), jakož i informace, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum.

| (35) | Komise vyrozuměla o použití ustanovení čl. 18 odst. 1 základního nařízení orgány USA a poskytla jim možnost vyjádřit své stanovisko. Komise neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(35)

Komise vyrozuměla o použití ustanovení čl. 18 odst. 1 základního nařízení orgány USA a poskytla jim možnost vyjádřit své stanovisko. Komise neobdržela žádné připomínky.

3.2.   Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v Unii, pokud by opatření pozbyla platnosti

Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v Unii, pokud by opatření pozbyla platnosti

| (36) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současnosti dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(36)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současnosti dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu.

| (37) | V posuzovaném období včetně období přezkumného šetření byl vývoz bioethanolu pocházejícího z USA do Unie zanedbatelný. Na základě databáze podle čl. 14 odst. 6 činil dovoz z dotčené země v období přezkumného šetření pouze 4 213,5 tuny, což představovalo podíl na trhu ve výši 0,1 %. Většina tohoto objemu (tj. 99 %) byla během jednoho měsíce dovezena do jednoho členského státu, což podle všeho představuje jednu dodávku. |
| --- | --- |

(37)

V posuzovaném období včetně období přezkumného šetření byl vývoz bioethanolu pocházejícího z USA do Unie zanedbatelný. Na základě databáze podle čl. 14 odst. 6 činil dovoz z dotčené země v období přezkumného šetření pouze 4 213,5 tuny, což představovalo podíl na trhu ve výši 0,1 %. Většina tohoto objemu (tj. 99 %) byla během jednoho měsíce dovezena do jednoho členského státu, což podle všeho představuje jednu dodávku.

| (38) | Na základě tohoto skutkového stavu Komise předběžně rozhodla, že nemá k dispozici dostatečné údaje, aby mohla dospět k závěru, že reprezentativní objem dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, v období přezkumného šetření prokazuje přetrvávání dumpingu v Unii. |
| --- | --- |

(38)

Na základě tohoto skutkového stavu Komise předběžně rozhodla, že nemá k dispozici dostatečné údaje, aby mohla dospět k závěru, že reprezentativní objem dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, v období přezkumného šetření prokazuje přetrvávání dumpingu v Unii.

| (39) | Komise poté na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení přezkoumala pravděpodobnost obnovení dumpingu ze strany USA. |
| --- | --- |

(39)

Komise poté na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení přezkoumala pravděpodobnost obnovení dumpingu ze strany USA.

3.3.   Pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti

Pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti

| (40) | Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: ceny na domácím trhu v USA, ceny při vývozu z USA do třetích zemí, výrobní kapacita, volná kapacita, spotřeba a zásoby bioethanolu všech výrobců v USA bez ohledu na to, zda splňují požadavek na obsah vlhkosti platný na trhu Unie, a přitažlivost trhu Unie. |
| --- | --- |

(40)

Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: ceny na domácím trhu v USA, ceny při vývozu z USA do třetích zemí, výrobní kapacita, volná kapacita, spotřeba a zásoby bioethanolu všech výrobců v USA bez ohledu na to, zda splňují požadavek na obsah vlhkosti platný na trhu Unie, a přitažlivost trhu Unie.

Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (41) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců bioethanolu v USA byla běžná hodnota v souladu s článkem 18 základního nařízení založena na údajích, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. |
| --- | --- |

(41)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců bioethanolu v USA byla běžná hodnota v souladu s článkem 18 základního nařízení založena na údajích, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum.

| (42) | Žádost o přezkum se zakládala na veřejně dostupných údajích organizace AGMRC (5). V žádosti o přezkum byla ke stanovení běžné hodnoty použita cena bioethanolu v jednom ze států USA s nejvyšším objemem výroby bioethanolu, a to Illinois. |
| --- | --- |

(42)

Žádost o přezkum se zakládala na veřejně dostupných údajích organizace AGMRC (5). V žádosti o přezkum byla ke stanovení běžné hodnoty použita cena bioethanolu v jednom ze států USA s nejvyšším objemem výroby bioethanolu, a to Illinois.

5

| (43) | Pro úplnost zahrnula Komise do svého výpočtu běžné hodnoty roční průměrné cenové nabídky při prodeji na domácím trhu ve čtyřech státech USA s nejvyšším objemem výroby bioethanolu, pro něž organizace AGMRC poskytla úplné údaje pro období přezkumného šetření, tj. Iowa, Illinois, Nebraska a Jižní Dakota. |
| --- | --- |

(43)

Pro úplnost zahrnula Komise do svého výpočtu běžné hodnoty roční průměrné cenové nabídky při prodeji na domácím trhu ve čtyřech státech USA s nejvyšším objemem výroby bioethanolu, pro něž organizace AGMRC poskytla úplné údaje pro období přezkumného šetření, tj. Iowa, Illinois, Nebraska a Jižní Dakota.

| (44) | Komise posoudila rovněž tržní ceny bioethanolu na burze Chicago Board of Trade (dále jen „CBOT“). Průměrná cena na burze CBOT byla v období přezkumného šetření mírně vyšší než průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou udávala organizace AGMRC. |
| --- | --- |

(44)

Komise posoudila rovněž tržní ceny bioethanolu na burze Chicago Board of Trade (dále jen „CBOT“). Průměrná cena na burze CBOT byla v období přezkumného šetření mírně vyšší než průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou udávala organizace AGMRC.

| (45) | Na základě veřejně dostupných informací Komise zjistila, že se normy pro bioethanol platné v USA liší od norem platných na jiných trzích, včetně tří hlavních vývozních trhů USA, a to Brazílie, Kanady a Peru, pokud jde o požadavky na obsah vody. V porovnání s trhy v Brazílii, Kanadě a Peru povolovaly normy USA nejvyšší obsah vody. |
| --- | --- |

(45)

Na základě veřejně dostupných informací Komise zjistila, že se normy pro bioethanol platné v USA liší od norem platných na jiných trzích, včetně tří hlavních vývozních trhů USA, a to Brazílie, Kanady a Peru, pokud jde o požadavky na obsah vody. V porovnání s trhy v Brazílii, Kanadě a Peru povolovaly normy USA nejvyšší obsah vody.

| (46) | V žádosti o přezkum žadatel uvedl, že při posuzování potenciálního vývozu bioethanolu z USA do Unie by měla Komise vzít v úvahu dodatečné výrobní náklady související se snížením obsahu vody v bioethanolu (dále jen „příplatek za úpravu pro Unii“). Jelikož tato metodika byla použita v původním šetření, Komise toto tvrzení přijala. |
| --- | --- |

(46)

V žádosti o přezkum žadatel uvedl, že při posuzování potenciálního vývozu bioethanolu z USA do Unie by měla Komise vzít v úvahu dodatečné výrobní náklady související se snížením obsahu vody v bioethanolu (dále jen „příplatek za úpravu pro Unii“). Jelikož tato metodika byla použita v původním šetření, Komise toto tvrzení přijala.

| (47) | Aby bylo možné provést spravedlivé srovnání v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, upravila Komise prodejní cenu na domácím trhu v USA na základě informací, které poskytly AGMRC a CBOT, o dodatečné náklady na úpravu související se snížením obsahu vody v bioethanolu určeném na vývoz. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA vycházela Komise z údajů, jež poskytl žadatel, podle jehož odhadů činí příplatek za úpravu pro Unii 12,30 EUR za tunu. Za účelem přijetí konzervativního přístupu připočítala Komise tento příplatek k běžné hodnotě. Tato běžná hodnota byla použita ve všech výpočtech dumpingu, a to i ve výpočtech s použitím vývozu na trhy, na nichž normy pro bioethanol povolují v porovnání s normou Unie vyšší obsah vody. |
| --- | --- |

(47)

Aby bylo možné provést spravedlivé srovnání v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, upravila Komise prodejní cenu na domácím trhu v USA na základě informací, které poskytly AGMRC a CBOT, o dodatečné náklady na úpravu související se snížením obsahu vody v bioethanolu určeném na vývoz. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA vycházela Komise z údajů, jež poskytl žadatel, podle jehož odhadů činí příplatek za úpravu pro Unii 12,30 EUR za tunu. Za účelem přijetí konzervativního přístupu připočítala Komise tento příplatek k běžné hodnotě. Tato běžná hodnota byla použita ve všech výpočtech dumpingu, a to i ve výpočtech s použitím vývozu na trhy, na nichž normy pro bioethanol povolují v porovnání s normou Unie vyšší obsah vody.

Vývozní cena

Vývozní cena

| (48) | Vývozní ceny v období přezkumného šetření byly stanoveny na základě veřejně dostupných údajů, tj. statistik US ITC. V žádosti o přezkum označil žadatel Brazílii, Kanadu a Peru jako tři hlavní vývozní trhy USA a uvedl, že by pravděpodobnost obnovení dumpingu měla být posouzena na základě vývozu USA do těchto zemí. Žadatel poskytl rovněž odhady nákladů na mezinárodní a vnitrostátní dopravu a příplatku za úpravu pro Unii, jak je blíže objasněno v 47. bodě odůvodnění. Komise tento přístup navržený žadatelem přijala a posoudila ceny bioethanolu z USA při prodeji na třech hlavních vývozních trzích USA v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(48)

Vývozní ceny v období přezkumného šetření byly stanoveny na základě veřejně dostupných údajů, tj. statistik US ITC. V žádosti o přezkum označil žadatel Brazílii, Kanadu a Peru jako tři hlavní vývozní trhy USA a uvedl, že by pravděpodobnost obnovení dumpingu měla být posouzena na základě vývozu USA do těchto zemí. Žadatel poskytl rovněž odhady nákladů na mezinárodní a vnitrostátní dopravu a příplatku za úpravu pro Unii, jak je blíže objasněno v 47. bodě odůvodnění. Komise tento přístup navržený žadatelem přijala a posoudila ceny bioethanolu z USA při prodeji na třech hlavních vývozních trzích USA v období přezkumného šetření.

| (49) | Pro úplnost analyzovala Komise také průměrnou vývozní cenu u celkového prodeje bioethanolu z USA na třetích trzích s výjimkou Unie. |
| --- | --- |

(49)

Pro úplnost analyzovala Komise také průměrnou vývozní cenu u celkového prodeje bioethanolu z USA na třetích trzích s výjimkou Unie.

| (50) | Vývozní ceny, které byly k dispozici ve statistické databázi US ITC, byly vykázány na úrovni ceny vyplaceně k boku lodi („FAS“). Komise tyto údaje upravila na úroveň ceny ze závodu, a to odečtením nákladů na vnitrostátní dopravu v USA. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA vycházela Komise z informací týkajících se nákladů na vnitrostátní dopravu v USA, které poskytl žadatel. |
| --- | --- |

(50)

Vývozní ceny, které byly k dispozici ve statistické databázi US ITC, byly vykázány na úrovni ceny vyplaceně k boku lodi („FAS“). Komise tyto údaje upravila na úroveň ceny ze závodu, a to odečtením nákladů na vnitrostátní dopravu v USA. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA vycházela Komise z informací týkajících se nákladů na vnitrostátní dopravu v USA, které poskytl žadatel.

| (51) | Jelikož nebyly k dispozici důkazy, které by svědčily o opaku, měla Komise za to, že ceny při vývozu z USA na jednotlivé vývozní trhy již zahrnují náklady na úpravu související se snížením obsahu vody v bioethanolu. Komise proto neuplatnila žádnou úpravu o dodatečné náklady vynaložené vyvážejícími výrobci v USA. |
| --- | --- |

(51)

Jelikož nebyly k dispozici důkazy, které by svědčily o opaku, měla Komise za to, že ceny při vývozu z USA na jednotlivé vývozní trhy již zahrnují náklady na úpravu související se snížením obsahu vody v bioethanolu. Komise proto neuplatnila žádnou úpravu o dodatečné náklady vynaložené vyvážejícími výrobci v USA.

Srovnání

Srovnání

| (52) | Průměrná běžná hodnota byla v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení srovnána s váženou průměrnou cenou vývozu z USA na tři hlavní vývozní trhy USA, jak bylo uvedeno výše, a to v obou případech na úrovni ceny ze závodu. Porovnána byla rovněž průměrná běžná hodnota a vážená průměrná cena vývozu z USA na všechny třetí trhy s výjimkou Unie. |
| --- | --- |

(52)

Průměrná běžná hodnota byla v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení srovnána s váženou průměrnou cenou vývozu z USA na tři hlavní vývozní trhy USA, jak bylo uvedeno výše, a to v obou případech na úrovni ceny ze závodu. Porovnána byla rovněž průměrná běžná hodnota a vážená průměrná cena vývozu z USA na všechny třetí trhy s výjimkou Unie.

| (53) | Za účelem konzervativního posouzení použila Komise běžnou hodnotu navýšenou o příplatek za úpravu pro Unii, jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění, a vývozní cenu, u níž Komise předpokládala, že již zahrnuje případné náklady na úpravu, a proto nebylo nutné vývozní cenu upravit o náklady na úpravu. |
| --- | --- |

(53)

Za účelem konzervativního posouzení použila Komise běžnou hodnotu navýšenou o příplatek za úpravu pro Unii, jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění, a vývozní cenu, u níž Komise předpokládala, že již zahrnuje případné náklady na úpravu, a proto nebylo nutné vývozní cenu upravit o náklady na úpravu.

Dumpingové rozpětí s použitím vývozních cen do třetích zemí v období přezkumného šetření

Dumpingové rozpětí s použitím vývozních cen do třetích zemí v období přezkumného šetření

| (54) | Ke stanovení dumpingového rozpětí při vývozu do třetích zemí srovnala Komise běžnou hodnotu založenou na údajích, které poskytly AGMRC a CBOT, s vývozní cenou na třech hlavních vývozních trzích USA a na všech třetích trzích s výjimkou Unie, která byla náležitě upravena na úroveň ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(54)

Ke stanovení dumpingového rozpětí při vývozu do třetích zemí srovnala Komise běžnou hodnotu založenou na údajích, které poskytly AGMRC a CBOT, s vývozní cenou na třech hlavních vývozních trzích USA a na všech třetích trzích s výjimkou Unie, která byla náležitě upravena na úroveň ceny ze závodu.

| (55) | Komise zjistila, že v období přezkumného šetření nedocházelo k dumpingu při vývozu na tři hlavní vývozní trhy USA posouzené jednotlivě ani na všechny třetí trhy s výjimkou Unie celkově, a to při zohlednění údajů organizace AGMRC ani ceny burzy CBOT použité při výpočtu běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(55)

Komise zjistila, že v období přezkumného šetření nedocházelo k dumpingu při vývozu na tři hlavní vývozní trhy USA posouzené jednotlivě ani na všechny třetí trhy s výjimkou Unie celkově, a to při zohlednění údajů organizace AGMRC ani ceny burzy CBOT použité při výpočtu běžné hodnoty.

| (56) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že Komise dospěla k nesprávnému závěru, že v období přezkumného šetření nebyl dumping zjištěn. Žadatel ve svých připomínkách k poskytnutí informací určil dumping na dvou vývozních trzích USA (Indie a SAE) a rovněž v souvislosti s vývozem do dvou členských států (Španělsko a Spojené království). |
| --- | --- |

(56)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že Komise dospěla k nesprávnému závěru, že v období přezkumného šetření nebyl dumping zjištěn. Žadatel ve svých připomínkách k poskytnutí informací určil dumping na dvou vývozních trzích USA (Indie a SAE) a rovněž v souvislosti s vývozem do dvou členských států (Španělsko a Spojené království).

| (57) | Co se týká tvrzení žadatele ohledně vývozu z USA do dvou členských států, je třeba uvést, že analýza Komise vycházela z dovozu zaznamenaného v databázi podle čl. 14 odst. 6, jež se za účelem stanovení objemu dovozu z USA do Unie považuje za spolehlivější než vývozní statistiky USA. Přezkoumání tohoto dovozu do jednotlivých členských států nebylo pro šetření podstatné, jelikož Unie je považována za jeden jednotný trh a spis neobsahoval tvrzení ani důkazy týkající se cíleného dumpingu (dovoz do Unie zmíněný v 37. bodě odůvodnění nevykazuje strukturu vývozních cen, které se mezi jednotlivými regiony nebo časovými obdobími významně liší, a nesplňuje tudíž požadavky pro analýzu cíleného dumpingu, jelikož se zejména více než 99 % tohoto dovozu uskutečnilo do jednoho členského státu). |
| --- | --- |

(57)

Co se týká tvrzení žadatele ohledně vývozu z USA do dvou členských států, je třeba uvést, že analýza Komise vycházela z dovozu zaznamenaného v databázi podle čl. 14 odst. 6, jež se za účelem stanovení objemu dovozu z USA do Unie považuje za spolehlivější než vývozní statistiky USA. Přezkoumání tohoto dovozu do jednotlivých členských států nebylo pro šetření podstatné, jelikož Unie je považována za jeden jednotný trh a spis neobsahoval tvrzení ani důkazy týkající se cíleného dumpingu (dovoz do Unie zmíněný v 37. bodě odůvodnění nevykazuje strukturu vývozních cen, které se mezi jednotlivými regiony nebo časovými obdobími významně liší, a nesplňuje tudíž požadavky pro analýzu cíleného dumpingu, jelikož se zejména více než 99 % tohoto dovozu uskutečnilo do jednoho členského státu).

| (58) | Dovoz z USA do Unie v období přezkumného šetření se každopádně pokládal za zanedbatelný a nereprezentativní, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(58)

Dovoz z USA do Unie v období přezkumného šetření se každopádně pokládal za zanedbatelný a nereprezentativní, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění.

| (59) | Komise ověřila výpočet, který žadatel provedl ve svém podání po poskytnutí informací, a na rozdíl od žadatele nezjistila u vývozu z USA do Indie dumping nad minimální úrovní, nýbrž pouze omezený dumping nad minimální úrovní ve výši 3,1 % při vývozu do SAE. Vývoz do SAE však představoval pouze 3 % celkového vývozu bioethanolu z USA, a nelze jej proto samostatně považovat za reprezentativní. Komise zjistila, že rozdíl ve výsledcích těchto dvou výpočtů byl způsoben skutečností, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty pouze údaje ze státu Illinois, ačkoli byly k dispozici úplné údaje pro čtyři státy USA, a použitým směnným kurzem. Zatímco žadatel použil k přepočtu hodnot vývozu v USD na EUR jeden roční průměrný směnný kurz, Komise přepočítala hodnoty vývozu v jednotlivých měsících období přezkumného šetření s příslušným průměrným měsíčním směnným kurzem. Žadatel současně provedl úpravu nákladů na vnitrostátní dopravu v USA v EUR, a to ve výši navrhované v žádosti. Jelikož žadatel odhadl v žádosti úpravy v USD, přepočítala Komise odhadovanou hodnotu v USD na EUR v jednotlivých měsících období přezkumného šetření s příslušným průměrným měsíčním směnným kurzem. |
| --- | --- |

(59)

Komise ověřila výpočet, který žadatel provedl ve svém podání po poskytnutí informací, a na rozdíl od žadatele nezjistila u vývozu z USA do Indie dumping nad minimální úrovní, nýbrž pouze omezený dumping nad minimální úrovní ve výši 3,1 % při vývozu do SAE. Vývoz do SAE však představoval pouze 3 % celkového vývozu bioethanolu z USA, a nelze jej proto samostatně považovat za reprezentativní. Komise zjistila, že rozdíl ve výsledcích těchto dvou výpočtů byl způsoben skutečností, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty pouze údaje ze státu Illinois, ačkoli byly k dispozici úplné údaje pro čtyři státy USA, a použitým směnným kurzem. Zatímco žadatel použil k přepočtu hodnot vývozu v USD na EUR jeden roční průměrný směnný kurz, Komise přepočítala hodnoty vývozu v jednotlivých měsících období přezkumného šetření s příslušným průměrným měsíčním směnným kurzem. Žadatel současně provedl úpravu nákladů na vnitrostátní dopravu v USA v EUR, a to ve výši navrhované v žádosti. Jelikož žadatel odhadl v žádosti úpravy v USD, přepočítala Komise odhadovanou hodnotu v USD na EUR v jednotlivých měsících období přezkumného šetření s příslušným průměrným měsíčním směnným kurzem.

| (60) | Na základě zjištění uvedeného v 59. bodě odůvodnění se Komise domnívala, že zjištění týkající se omezeného dumpingu u vývozu do SAE nebyla takové povahy, aby zvrátila předchozí zjištění Komise týkající se cenového chování výrobců a/nebo vývozců v USA na třetích trzích. Tvrzení uvedené v 56. bodě odůvodnění musí být proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(60)

Na základě zjištění uvedeného v 59. bodě odůvodnění se Komise domnívala, že zjištění týkající se omezeného dumpingu u vývozu do SAE nebyla takové povahy, aby zvrátila předchozí zjištění Komise týkající se cenového chování výrobců a/nebo vývozců v USA na třetích trzích. Tvrzení uvedené v 56. bodě odůvodnění musí být proto zamítnuto.

| (61) | Rovněž je třeba uvést, že jak je objasněno v 48. bodě odůvodnění, Komise přezkoumala vývoz z USA na tři přední vývozní trhy USA pro bioethanol označené žadatelem. Komise přitom vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA použila přístup, který žadatel navrhl ve své žádosti. Žadatel v této souvislosti nezdůvodnil, proč tři vývozní trhy USA uvedené v jeho žádosti a přezkoumané Komisí již nepředstavují vhodný základ pro analýzu potenciálních dumpingových praktik výrobců a/nebo vývozců v USA na třetích trzích. Žadatel stejně tak neuvedl, proč jsou čtyři země uvedené v připomínkách k poskytnutí informací reprezentativnější, ani proč jsou reprezentativnější než průměrné vývozní ceny veškerého vývozu z USA do třetích zemí s výjimkou Unie. |
| --- | --- |

(61)

Rovněž je třeba uvést, že jak je objasněno v 48. bodě odůvodnění, Komise přezkoumala vývoz z USA na tři přední vývozní trhy USA pro bioethanol označené žadatelem. Komise přitom vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA použila přístup, který žadatel navrhl ve své žádosti. Žadatel v této souvislosti nezdůvodnil, proč tři vývozní trhy USA uvedené v jeho žádosti a přezkoumané Komisí již nepředstavují vhodný základ pro analýzu potenciálních dumpingových praktik výrobců a/nebo vývozců v USA na třetích trzích. Žadatel stejně tak neuvedl, proč jsou čtyři země uvedené v připomínkách k poskytnutí informací reprezentativnější, ani proč jsou reprezentativnější než průměrné vývozní ceny veškerého vývozu z USA do třetích zemí s výjimkou Unie.

| (62) | Po poskytnutí informací žadatel dále tvrdil, že Komise neuvážila měsíční analýzu předloženou žadatelem, která u vývozu z USA na zahraniční trhy prokazuje významná dumpingová rozpětí. |
| --- | --- |

(62)

Po poskytnutí informací žadatel dále tvrdil, že Komise neuvážila měsíční analýzu předloženou žadatelem, která u vývozu z USA na zahraniční trhy prokazuje významná dumpingová rozpětí.

| (63) | Komise vzala na vědomí předchozí podání žadatele týkající se měsíční analýzy. Komise připomenula, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení by zvolené období šetření v případě dumpingu mělo zpravidla odpovídat období nejméně šesti měsíců, aby bylo zjištění reprezentativní. V daném případě navrhla Komise v souladu se svou obvyklou praxí pro stanovení dumpingu a újmy období šetření v délce dvanácti měsíců. Na základě období šetření navrženého Komisí bylo vypočítáno průměrné dumpingové rozpětí pro období přezkumného šetření. Analýza Komise prokázala, že v celém období přezkumného šetření nedocházelo k dumpingu u vývozu na tři trhy zvolené žadatelem ani na všechny třetí trhy celkem s výjimkou Unie. Tato zjištění nenaznačují pravděpodobnost dalšího dumpingu působícího újmu, jak se vyžaduje v čl. 11 odst. 2 základního nařízení, nýbrž spíše opak. Skutečnost, že v některých konkrétních měsících mohl být zjištěn dumping, nebyla rozhodující pro vyvození jiného závěru v tomto ohledu. Jako ukazatel dumpingu slouží celé období šetření. Jelikož žadatel nevznesl proti použití období šetření v délce dvanácti měsíců námitku ve fázi oznámení o zahájení přezkumu (ani v pozdější fázi), nezjistila Komise žádný důvod pro zkrácení období k posouzení dumpingu. Komise každopádně konstatovala, že by období kratší než šest měsíců mělo být zvoleno pouze za mimořádných okolností. Žadatel nepoukázal na existenci takovýchto mimořádných okolností, a ani Komise se nedomnívá, že takové okolnosti existují. Obdobně skutečnost, že dumping existoval pouze u některých míst určení vývozu, nelze považovat za rozhodující, pokud jde o dumpingové praktiky výrobců a/nebo vývozců v USA na třetích trzích, ani ji nelze použít k vyvození závěru ohledně obnovení dumpingu při vývozu do Unie. Toto tvrzení musí být proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(63)

Komise vzala na vědomí předchozí podání žadatele týkající se měsíční analýzy. Komise připomenula, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení by zvolené období šetření v případě dumpingu mělo zpravidla odpovídat období nejméně šesti měsíců, aby bylo zjištění reprezentativní. V daném případě navrhla Komise v souladu se svou obvyklou praxí pro stanovení dumpingu a újmy období šetření v délce dvanácti měsíců. Na základě období šetření navrženého Komisí bylo vypočítáno průměrné dumpingové rozpětí pro období přezkumného šetření. Analýza Komise prokázala, že v celém období přezkumného šetření nedocházelo k dumpingu u vývozu na tři trhy zvolené žadatelem ani na všechny třetí trhy celkem s výjimkou Unie. Tato zjištění nenaznačují pravděpodobnost dalšího dumpingu působícího újmu, jak se vyžaduje v čl. 11 odst. 2 základního nařízení, nýbrž spíše opak. Skutečnost, že v některých konkrétních měsících mohl být zjištěn dumping, nebyla rozhodující pro vyvození jiného závěru v tomto ohledu. Jako ukazatel dumpingu slouží celé období šetření. Jelikož žadatel nevznesl proti použití období šetření v délce dvanácti měsíců námitku ve fázi oznámení o zahájení přezkumu (ani v pozdější fázi), nezjistila Komise žádný důvod pro zkrácení období k posouzení dumpingu. Komise každopádně konstatovala, že by období kratší než šest měsíců mělo být zvoleno pouze za mimořádných okolností. Žadatel nepoukázal na existenci takovýchto mimořádných okolností, a ani Komise se nedomnívá, že takové okolnosti existují. Obdobně skutečnost, že dumping existoval pouze u některých míst určení vývozu, nelze považovat za rozhodující, pokud jde o dumpingové praktiky výrobců a/nebo vývozců v USA na třetích trzích, ani ji nelze použít k vyvození závěru ohledně obnovení dumpingu při vývozu do Unie. Toto tvrzení musí být proto zamítnuto.

3.3.1.   Výrobní kapacita, volná kapacita, spotřeba a zásoby

Výrobní kapacita, volná kapacita, spotřeba a zásoby

| (64) | Statistiky US EIA (6) prokázaly kapacitu pro výrobu bioethanolu v USA v období přezkumného šetření ve výši 46,4 milionu tun. To je více než desetinásobek velikosti trhu Unie, na němž spotřeba v období přezkumného šetření činila 4,3 milionu tun. |
| --- | --- |

(64)

Statistiky US EIA (6) prokázaly kapacitu pro výrobu bioethanolu v USA v období přezkumného šetření ve výši 46,4 milionu tun. To je více než desetinásobek velikosti trhu Unie, na němž spotřeba v období přezkumného šetření činila 4,3 milionu tun.

6

| (65) | Při šetření však nebyla volná kapacita v USA zjištěna. Ze statistik US EIA vyplývá, že objem výroby výrobního odvětví USA v období přezkumného šetření představoval více než 100 % (47,6 milionu tun) jeho jmenovité výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(65)

Při šetření však nebyla volná kapacita v USA zjištěna. Ze statistik US EIA vyplývá, že objem výroby výrobního odvětví USA v období přezkumného šetření představoval více než 100 % (47,6 milionu tun) jeho jmenovité výrobní kapacity.

| (66) | V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti předložil žadatel důkazy týkající se nadměrné nabídky na trhu USA kvůli omezenému růstovému potenciálu domácí spotřeby. Ve svém podání ze dne 20. listopadu 2018 žadatel toto tvrzení zopakoval. |
| --- | --- |

(66)

V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti předložil žadatel důkazy týkající se nadměrné nabídky na trhu USA kvůli omezenému růstovému potenciálu domácí spotřeby. Ve svém podání ze dne 20. listopadu 2018 žadatel toto tvrzení zopakoval.

| (67) | Komise posoudila domácí spotřebu a vývoz na základě statistik US EIA a US ITC a zjistila, že výrobci v USA vyvezli v období přezkumného šetření pouze 8 % svého objemu výroby. Velká většina výroby bioethanolu v USA byla proto spotřebována na domácím trhu. Spotřeba v USA v období přezkumného šetření činila 43,3 milionu tun; představovala tudíž 91 % výroby v USA a 93 % výrobní kapacity v USA. |
| --- | --- |

(67)

Komise posoudila domácí spotřebu a vývoz na základě statistik US EIA a US ITC a zjistila, že výrobci v USA vyvezli v období přezkumného šetření pouze 8 % svého objemu výroby. Velká většina výroby bioethanolu v USA byla proto spotřebována na domácím trhu. Spotřeba v USA v období přezkumného šetření činila 43,3 milionu tun; představovala tudíž 91 % výroby v USA a 93 % výrobní kapacity v USA.

| (68) | Zásoby bioethanolu činily 2,9 milionu tun, což představovalo pouze 6 % celkové výroby bioethanolu v USA v období přezkumného šetření. Ačkoliv tento objem zásob odpovídá 68 % spotřeby v Unii v období přezkumného šetření, Komise se domnívala, že zmíněný objem představuje obvyklou úroveň, která je nezbytná k tomu, aby se zamezilo případnému narušení dodávek. Komise tento závěr založila na veřejně dostupných statistikách US EIA. Z historických údajů vyplývá, že v období od roku 1992 do roku 2003 představovaly konečné zásoby 9 % až 12 % celkové výroby v USA a od roku 2004 do období přezkumného šetření 5 % až 7 %. |
| --- | --- |

(68)

Zásoby bioethanolu činily 2,9 milionu tun, což představovalo pouze 6 % celkové výroby bioethanolu v USA v období přezkumného šetření. Ačkoliv tento objem zásob odpovídá 68 % spotřeby v Unii v období přezkumného šetření, Komise se domnívala, že zmíněný objem představuje obvyklou úroveň, která je nezbytná k tomu, aby se zamezilo případnému narušení dodávek. Komise tento závěr založila na veřejně dostupných statistikách US EIA. Z historických údajů vyplývá, že v období od roku 1992 do roku 2003 představovaly konečné zásoby 9 % až 12 % celkové výroby v USA a od roku 2004 do období přezkumného šetření 5 % až 7 %.

| (69) | Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že skutečnost, že 8 % výroby bioethanolu v USA bylo v období přezkumného šetření vyvezeno, dokládá nadměrnou nabídku, kterou je nutno posoudit z hlediska velikosti trhu Unie, jelikož tento objem vývozu představuje 98 % spotřeby v Unii. Žadatel současně tvrdil, že se situace nadměrné nabídky zhorší kvůli omezenému růstovému potenciálu domácí spotřeby, jak dokládá trend trvale rostoucích objemů, jež jsou vyváženy z USA. |
| --- | --- |

(69)

Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že skutečnost, že 8 % výroby bioethanolu v USA bylo v období přezkumného šetření vyvezeno, dokládá nadměrnou nabídku, kterou je nutno posoudit z hlediska velikosti trhu Unie, jelikož tento objem vývozu představuje 98 % spotřeby v Unii. Žadatel současně tvrdil, že se situace nadměrné nabídky zhorší kvůli omezenému růstovému potenciálu domácí spotřeby, jak dokládá trend trvale rostoucích objemů, jež jsou vyváženy z USA.

| (70) | Komise uznala, že trh USA je mnohem větší než trh Unie, pokud jde o výrobu, spotřebu a prodej na vývoz. Žadatel však nepředložil žádné důkazy ohledně toho, proč velikost výrobního odvětví USA naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu. Žadatel neposkytl rovněž žádné důkazy prokazující, že trvalý růst vývozu byl způsoben omezeným růstovým potenciálem domácí spotřeby v USA, a nikoli jinými faktory, zejména rostoucí poptávkou po bioethanolu na trzích třetích zemí. Šetření ve skutečnosti prokázalo, že spotřeba paliva ethanol na třech hlavních vývozních trzích USA vzrostla o 1,3 milionu tun, zatímco se výroba v těchto zemích zvýšila pouze o 200 tisíc tun. Šetření mimoto prokázalo, že rostly nejen výroba v USA a vývoz z USA, nýbrž také domácí spotřeba. V posuzovaném období vzrostla výroba v USA o 4,8 milionu tun, vývoz o 1,5 milionu tun a domácí spotřeba o 3,1 milionu tun. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(70)

Komise uznala, že trh USA je mnohem větší než trh Unie, pokud jde o výrobu, spotřebu a prodej na vývoz. Žadatel však nepředložil žádné důkazy ohledně toho, proč velikost výrobního odvětví USA naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu. Žadatel neposkytl rovněž žádné důkazy prokazující, že trvalý růst vývozu byl způsoben omezeným růstovým potenciálem domácí spotřeby v USA, a nikoli jinými faktory, zejména rostoucí poptávkou po bioethanolu na trzích třetích zemí. Šetření ve skutečnosti prokázalo, že spotřeba paliva ethanol na třech hlavních vývozních trzích USA vzrostla o 1,3 milionu tun, zatímco se výroba v těchto zemích zvýšila pouze o 200 tisíc tun. Šetření mimoto prokázalo, že rostly nejen výroba v USA a vývoz z USA, nýbrž také domácí spotřeba. V posuzovaném období vzrostla výroba v USA o 4,8 milionu tun, vývoz o 1,5 milionu tun a domácí spotřeba o 3,1 milionu tun. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.

| (71) | Po poskytnutí informací žadatel rovněž tvrdil, že Komise měla přezkoumat maximální udržitelnou výrobní kapacitu podle údajů US EIA, která je o 4,5 % vyšší než jmenovitá kapacita a rovněž vyšší než výroba USA v období přezkumného šetření. Žadatel uvedl, že vezme-li se v úvahu maximální udržitelná výrobní kapacita jako skutečná výrobní kapacita výrobního odvětví USA, existovala v období přezkumného šetření volná kapacita ve výši 0,8 milionu tun. |
| --- | --- |

(71)

Po poskytnutí informací žadatel rovněž tvrdil, že Komise měla přezkoumat maximální udržitelnou výrobní kapacitu podle údajů US EIA, která je o 4,5 % vyšší než jmenovitá kapacita a rovněž vyšší než výroba USA v období přezkumného šetření. Žadatel uvedl, že vezme-li se v úvahu maximální udržitelná výrobní kapacita jako skutečná výrobní kapacita výrobního odvětví USA, existovala v období přezkumného šetření volná kapacita ve výši 0,8 milionu tun.

| (72) | Žadatel mimoto předložil novinové články ze září 2018 až ledna 2019 ohledně uzavření zařízení na výrobu ethanolu, které plánuje několik výrobců v USA, aby doložil svá tvrzení týkající se volné kapacity v USA. |
| --- | --- |

(72)

Žadatel mimoto předložil novinové články ze září 2018 až ledna 2019 ohledně uzavření zařízení na výrobu ethanolu, které plánuje několik výrobců v USA, aby doložil svá tvrzení týkající se volné kapacity v USA.

| (73) | Podle žadatele se Komise odchýlila od své dřívější praxe, pokud jde o dodatečnou kapacitu na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření (...) Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny (7). |
| --- | --- |

(73)

Podle žadatele se Komise odchýlila od své dřívější praxe, pokud jde o dodatečnou kapacitu na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření (...) Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny (7).

významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření (...) Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny

7

| (74) | S ohledem na tvrzení uvedená v 71. bodě odůvodnění je třeba uvést, že US EIA nahlásil jmenovitou kapacitu a maximální udržitelnou výrobní kapacitu pouze v letech 2011 a 2012 (8). V následujících letech bylo vykazování omezeno na údaje o jmenovité kapacitě. Pro období přezkumného šetření ani pro posuzované období nebyly k dispozici žádné údaje týkající se maximální udržitelné výrobní kapacity. Komise v tomto ohledu uznala, že jmenovitá kapacita nepředstavuje pro mnoho závodů na výrobu ethanolu nutně fyzické omezení výroby. Použitím účinnějších provozních technik může mnoho závodů na výrobu ethanolu fungovat na úrovních, které překračují jejich jmenovitou výrobní kapacitu. Tato úroveň provozu, která se nazývá maximální udržitelnou kapacitou, je však nutně subjektivní (9) a závisí mimo jiné na obsahu vody, jehož chce výrobce dosáhnout (10). Z důkazů obsažených ve spisu vyplývá, že k dosažení nízkého obsahu vody, který se požaduje při vývozu do Unie, je maximální udržitelná výrobní kapacita podstatně nižší než v případě vyššího obsahu vody. Komise se proto domnívala, že historické údaje týkající se maximální udržitelné výrobní kapacity v letech 2011 a 2012, jež nebyly aktualizovány, nepředstavují spolehlivý údaj o schopnosti výrobního odvětví USA vyrábět nad úrovní, jíž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a která byla vyšší než jmenovitá výrobní kapacita, jak již Komise uznala. Komise tudíž potvrdila své původní zjištění, že důkazy obsažené ve spisu nenaznačují celkově významnou volnou kapacitu v USA. |
| --- | --- |

(74)

S ohledem na tvrzení uvedená v 71. bodě odůvodnění je třeba uvést, že US EIA nahlásil jmenovitou kapacitu a maximální udržitelnou výrobní kapacitu pouze v letech 2011 a 2012 (8). V následujících letech bylo vykazování omezeno na údaje o jmenovité kapacitě. Pro období přezkumného šetření ani pro posuzované období nebyly k dispozici žádné údaje týkající se maximální udržitelné výrobní kapacity. Komise v tomto ohledu uznala, že jmenovitá kapacita nepředstavuje pro mnoho závodů na výrobu ethanolu nutně fyzické omezení výroby. Použitím účinnějších provozních technik může mnoho závodů na výrobu ethanolu fungovat na úrovních, které překračují jejich jmenovitou výrobní kapacitu. Tato úroveň provozu, která se nazývá maximální udržitelnou kapacitou, je však nutně subjektivní (9) a závisí mimo jiné na obsahu vody, jehož chce výrobce dosáhnout (10). Z důkazů obsažených ve spisu vyplývá, že k dosažení nízkého obsahu vody, který se požaduje při vývozu do Unie, je maximální udržitelná výrobní kapacita podstatně nižší než v případě vyššího obsahu vody. Komise se proto domnívala, že historické údaje týkající se maximální udržitelné výrobní kapacity v letech 2011 a 2012, jež nebyly aktualizovány, nepředstavují spolehlivý údaj o schopnosti výrobního odvětví USA vyrábět nad úrovní, jíž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a která byla vyšší než jmenovitá výrobní kapacita, jak již Komise uznala. Komise tudíž potvrdila své původní zjištění, že důkazy obsažené ve spisu nenaznačují celkově významnou volnou kapacitu v USA.

8

9

10

| (75) | Co se týká možného uzavření výrobních zařízení v USA, informace se netýkají období přezkumného šetření ani posuzovaného období. Ačkoli je přezkum před pozbytím platnosti výhledovou studií, šetření důsledně zkoumá to, co se pravděpodobně stane za podmínek převládajících v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(75)

Co se týká možného uzavření výrobních zařízení v USA, informace se netýkají období přezkumného šetření ani posuzovaného období. Ačkoli je přezkum před pozbytím platnosti výhledovou studií, šetření důsledně zkoumá to, co se pravděpodobně stane za podmínek převládajících v období přezkumného šetření.

| (76) | Komise se domnívala, že tvrzení žadatele týkající se výrobní kapacity, která jsou popsána v 71. až 73. bodě odůvodnění, nebyla opodstatněná, a musela být proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(76)

Komise se domnívala, že tvrzení žadatele týkající se výrobní kapacity, která jsou popsána v 71. až 73. bodě odůvodnění, nebyla opodstatněná, a musela být proto zamítnuta.

| (77) | Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že stav zásob ve výši 6 % výroby nelze považovat za běžnou úroveň, která má zabránit narušení dodávek, jelikož zásoby výrobců v Unii jsou pouze v rozmezí od 1,5 % do 4 %. Žadatel dále zdůraznil, že stávající úroveň zásob není ani zdaleka běžná, jak dokládá novinový článek z února 2016 (11). |
| --- | --- |

(77)

Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že stav zásob ve výši 6 % výroby nelze považovat za běžnou úroveň, která má zabránit narušení dodávek, jelikož zásoby výrobců v Unii jsou pouze v rozmezí od 1,5 % do 4 %. Žadatel dále zdůraznil, že stávající úroveň zásob není ani zdaleka běžná, jak dokládá novinový článek z února 2016 (11).

11

| (78) | Co se týká stavu zásob, žadatel rovněž tvrdil, že se Komise nezabývala hlavní obavou výrobního odvětví Unie, které se domnívalo, že vzhledem k tomu, že výrobní odvětví USA bylo schopno vyvážet za dumpingové ceny v období původního šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011), není důvod domnívat se, že tak nebude schopno činit v případě ještě vyšších zásob. |
| --- | --- |

(78)

Co se týká stavu zásob, žadatel rovněž tvrdil, že se Komise nezabývala hlavní obavou výrobního odvětví Unie, které se domnívalo, že vzhledem k tomu, že výrobní odvětví USA bylo schopno vyvážet za dumpingové ceny v období původního šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011), není důvod domnívat se, že tak nebude schopno činit v případě ještě vyšších zásob.

| (79) | Co se týká tvrzení uvedeného v 77. bodě odůvodnění, žadatel nepředložil žádné důkazy, které by Komisi umožnily vyvodit závěr, zda je stav zásob v USA neobvykle vysoký, a představuje tudíž hrozbu. Článek z února 2016, který žadatel citoval, popisoval mimořádnou situaci. Podle údajů US EIA byl konečný stav zásob v lednu a únoru 2016 nejvyšší v posuzovaném období, je-li vyjádřen jako procentní podíl výroby v období předchozích dvanácti měsíců končícím v měsíci, pro nějž byly zásoby vykázány. |
| --- | --- |

(79)

Co se týká tvrzení uvedeného v 77. bodě odůvodnění, žadatel nepředložil žádné důkazy, které by Komisi umožnily vyvodit závěr, zda je stav zásob v USA neobvykle vysoký, a představuje tudíž hrozbu. Článek z února 2016, který žadatel citoval, popisoval mimořádnou situaci. Podle údajů US EIA byl konečný stav zásob v lednu a únoru 2016 nejvyšší v posuzovaném období, je-li vyjádřen jako procentní podíl výroby v období předchozích dvanácti měsíců končícím v měsíci, pro nějž byly zásoby vykázány.

| (80) | Pokud jde o tvrzení uvedené v 78. bodě odůvodnění, Komise uznala, že zásoby v porovnání s obdobím původního šetření v absolutních hodnotách vzrostly. Růst vyjádřený jako podíl výroby však nebyl významný (z 5,6 % v období původního šetření na 6 % v období přezkumného šetření). Zásoby v USA byly mimoto v posledních čtrnácti letech stálé a představovaly 5 až 7 % výroby, jak je objasněno v 68. bodě odůvodnění. Jelikož žadatel nepředložil pro své tvrzení ohledně toho, že stav zásob v Unii lze považovat za obvyklejší než úroveň v USA, žádné důkazy, nemá Komise důvod k tomu, aby stav zásob v USA považovala za neobvykle vysoký. |
| --- | --- |

(80)

Pokud jde o tvrzení uvedené v 78. bodě odůvodnění, Komise uznala, že zásoby v porovnání s obdobím původního šetření v absolutních hodnotách vzrostly. Růst vyjádřený jako podíl výroby však nebyl významný (z 5,6 % v období původního šetření na 6 % v období přezkumného šetření). Zásoby v USA byly mimoto v posledních čtrnácti letech stálé a představovaly 5 až 7 % výroby, jak je objasněno v 68. bodě odůvodnění. Jelikož žadatel nepředložil pro své tvrzení ohledně toho, že stav zásob v Unii lze považovat za obvyklejší než úroveň v USA, žádné důkazy, nemá Komise důvod k tomu, aby stav zásob v USA považovala za neobvykle vysoký.

| (81) | Tvrzení týkající se zásob popsaná v 77. a 78. bodě odůvodnění musí být proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(81)

Tvrzení týkající se zásob popsaná v 77. a 78. bodě odůvodnění musí být proto zamítnuta.

3.3.2.   Přitažlivost trhu Unie

Přitažlivost trhu Unie

| (82) | Za účelem zjištění, zda by byl trh Unie přitažlivý pro výrobce v USA, pokud by opatření pozbyla platnosti, posoudila Komise velikost trhu Unie a cenu na trhu Unie, a to zejména s ohledem na možný odklon obchodu. |
| --- | --- |

(82)

Za účelem zjištění, zda by byl trh Unie přitažlivý pro výrobce v USA, pokud by opatření pozbyla platnosti, posoudila Komise velikost trhu Unie a cenu na trhu Unie, a to zejména s ohledem na možný odklon obchodu.

| (83) | Jak je objasněno v 64. bodě odůvodnění, trh Unie je poměrně malým trhem, zejména v porovnání s výrobou v USA. |
| --- | --- |

(83)

Jak je objasněno v 64. bodě odůvodnění, trh Unie je poměrně malým trhem, zejména v porovnání s výrobou v USA.

| (84) | Dovoz do Unie byl omezený; v období přezkumného šetření mělo výrobní odvětví Unie podíl na trhu ve výši 96 %. |
| --- | --- |

(84)

Dovoz do Unie byl omezený; v období přezkumného šetření mělo výrobní odvětví Unie podíl na trhu ve výši 96 %.

| (85) | Za účelem posouzení přitažlivosti trhu Unie z hlediska ceny porovnala Komise cenu na trhu Unie s dovozní cenou franko přístav určení v Unii na základě vývozních cen vyvážejících výrobců v USA v období přezkumného šetření na třech hlavních vývozních trzích USA a na všech třetích vývozních trzích s výjimkou Unie (podle vývozních statistik US ITC na úrovni FAS). |
| --- | --- |

(85)

Za účelem posouzení přitažlivosti trhu Unie z hlediska ceny porovnala Komise cenu na trhu Unie s dovozní cenou franko přístav určení v Unii na základě vývozních cen vyvážejících výrobců v USA v období přezkumného šetření na třech hlavních vývozních trzích USA a na všech třetích vývozních trzích s výjimkou Unie (podle vývozních statistik US ITC na úrovni FAS).

| (86) | Jelikož se specifikace pro vlhkost na trhu Unie liší od domácího trhu USA a většiny ostatních vývozních trhů, museli by výrobci v USA v případě, že by se rozhodli obnovit vývoz do Unie, vynaložit dodatečné výrobní náklady spojené se snížením obsahu vody v bioethanolu, jak je objasněno v 45. až 47. bodě odůvodnění. Komise proto vývozní ceny USA náležitě upravila o příplatek za úpravu pro Unii. |
| --- | --- |

(86)

Jelikož se specifikace pro vlhkost na trhu Unie liší od domácího trhu USA a většiny ostatních vývozních trhů, museli by výrobci v USA v případě, že by se rozhodli obnovit vývoz do Unie, vynaložit dodatečné výrobní náklady spojené se snížením obsahu vody v bioethanolu, jak je objasněno v 45. až 47. bodě odůvodnění. Komise proto vývozní ceny USA náležitě upravila o příplatek za úpravu pro Unii.

| (87) | Mimoto je třeba uvést, že v květnu 2012 vyhlásila Komise nařízení pro stanovení správného sazebního zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury (12). Od té doby se určitý dovoz dotčeného výrobku, který mohl být v období původního šetření zařazen do jiných celních kódů, zařazuje do kódu KN 2207 20 00, jenž je spojen s dovozním clem, které má na vývozce odrazující účinek. V období přezkumného šetření činilo smluvní dovozní clo vztahující se na výrobek, který je předmětem přezkumu, 129 EUR za tunu nebo 243 EUR za tunu podle celního kódu, do nějž byl výrobek, který je předmětem přezkumu, zařazen. V období přezkumného šetření představovalo toto smluvní dovozní clo 18 % až 34 % dovozní ceny franko přístav určení v Unii, jak je početně zjištěna v 88. bodě odůvodnění, nebo 18 % až 36 % dovozní ceny franko přístav určení v Unii, jak je početně zjištěna v 89. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(87)

Mimoto je třeba uvést, že v květnu 2012 vyhlásila Komise nařízení pro stanovení správného sazebního zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury (12). Od té doby se určitý dovoz dotčeného výrobku, který mohl být v období původního šetření zařazen do jiných celních kódů, zařazuje do kódu KN 2207 20 00, jenž je spojen s dovozním clem, které má na vývozce odrazující účinek. V období přezkumného šetření činilo smluvní dovozní clo vztahující se na výrobek, který je předmětem přezkumu, 129 EUR za tunu nebo 243 EUR za tunu podle celního kódu, do nějž byl výrobek, který je předmětem přezkumu, zařazen. V období přezkumného šetření představovalo toto smluvní dovozní clo 18 % až 34 % dovozní ceny franko přístav určení v Unii, jak je početně zjištěna v 88. bodě odůvodnění, nebo 18 % až 36 % dovozní ceny franko přístav určení v Unii, jak je početně zjištěna v 89. bodě odůvodnění.

12

| (88) | U vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z USA na tři hlavní vývozní trhy USA a na všechny třetí vývozní trhy s výjimkou Unie byla početně zjištěná cena franko přístav určení v Unii zohledňující náklady na mezinárodní dopravu, příplatek za úpravu pro Unii a smluvní dovozní clo v rozmezí od 694 EUR za tunu do 719 EUR za tunu. I nižší cena franko přístav určení v Unii byla proto vyšší než cena na trhu Unie, která byla v období přezkumného šetření stanovena ve výši 655 EUR za tunu. To znamená, že by vyvážející výrobci v USA nebyli schopni prodávat na trhu Unie za ceny, jichž v období přezkumného šetření obvykle dosahovali na třetích trzích. |
| --- | --- |

(88)

U vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z USA na tři hlavní vývozní trhy USA a na všechny třetí vývozní trhy s výjimkou Unie byla početně zjištěná cena franko přístav určení v Unii zohledňující náklady na mezinárodní dopravu, příplatek za úpravu pro Unii a smluvní dovozní clo v rozmezí od 694 EUR za tunu do 719 EUR za tunu. I nižší cena franko přístav určení v Unii byla proto vyšší než cena na trhu Unie, která byla v období přezkumného šetření stanovena ve výši 655 EUR za tunu. To znamená, že by vyvážející výrobci v USA nebyli schopni prodávat na trhu Unie za ceny, jichž v období přezkumného šetření obvykle dosahovali na třetích trzích.

| (89) | Pro úplnost a za účelem přijetí konzervativního přístupu zjistila Komise početně rovněž cenu franko přístav určení v Unii bez zohlednění příplatku za úpravu pro Unii, jelikož vývozní ceny USA by obvykle již měly zahrnovat určité náklady na úpravu, jak je objasněno v 45. až 47. bodě odůvodnění. Podle tohoto přístupu by se cena franko přístav určení v Unii uvedená v předchozím bodě odůvodnění snížila na úroveň v rozmezí od 682 EUR za tunu do 707 EUR za tunu. I bez příplatku za úpravu pro Unii by tudíž vyvážející výrobci v USA nebyli schopni dosáhnout na trhu Unie cen, za něž prodávali výrobek, který je předmětem přezkumu, v období přezkumného šetření na třetích trzích. |
| --- | --- |

(89)

Pro úplnost a za účelem přijetí konzervativního přístupu zjistila Komise početně rovněž cenu franko přístav určení v Unii bez zohlednění příplatku za úpravu pro Unii, jelikož vývozní ceny USA by obvykle již měly zahrnovat určité náklady na úpravu, jak je objasněno v 45. až 47. bodě odůvodnění. Podle tohoto přístupu by se cena franko přístav určení v Unii uvedená v předchozím bodě odůvodnění snížila na úroveň v rozmezí od 682 EUR za tunu do 707 EUR za tunu. I bez příplatku za úpravu pro Unii by tudíž vyvážející výrobci v USA nebyli schopni dosáhnout na trhu Unie cen, za něž prodávali výrobek, který je předmětem přezkumu, v období přezkumného šetření na třetích trzích.

| (90) | Komise proto dospěla k závěru, že by ceny nepředstavovaly pro vyvážející výrobce v USA důvod k přesměrování jejich vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(90)

Komise proto dospěla k závěru, že by ceny nepředstavovaly pro vyvážející výrobce v USA důvod k přesměrování jejich vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (91) | Žádost o přezkum odkazovala na stávající antidumpingová opatření uložená na dovoz bioethanolu pocházejícího z USA v Číně, Peru a Brazílii a příslušné možné riziko přesměrování obchodu do Unie jakožto jiný zdroj možného obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(91)

Žádost o přezkum odkazovala na stávající antidumpingová opatření uložená na dovoz bioethanolu pocházejícího z USA v Číně, Peru a Brazílii a příslušné možné riziko přesměrování obchodu do Unie jakožto jiný zdroj možného obnovení dumpingu.

| (92) | Komise uznala možné účinky vedoucí k přesměrování vývozu bioethanolu pocházejícího z USA, které vyplývají z existence těchto opatření. Jak je uvedeno níže, domnívala se však, že riziko odklonu obchodu je v rámci celkového posouzení obnovení dumpingu omezené. |
| --- | --- |

(92)

Komise uznala možné účinky vedoucí k přesměrování vývozu bioethanolu pocházejícího z USA, které vyplývají z existence těchto opatření. Jak je uvedeno níže, domnívala se však, že riziko odklonu obchodu je v rámci celkového posouzení obnovení dumpingu omezené.

| (93) | Za prvé, antidumpingová a vyrovnávací opatření v Číně byla uložena na lihovarské sušené výpalky, nikoli bioethanol, a tato opatření byla uložena dlouho před obdobím přezkumného šetření. Týkají se tudíž jiného výrobku, a nelze snadno vyvodit závěr, že by mohla existovat přímá souvislost s nárůstem dovozu bioethanolu do Unie. |
| --- | --- |

(93)

Za prvé, antidumpingová a vyrovnávací opatření v Číně byla uložena na lihovarské sušené výpalky, nikoli bioethanol, a tato opatření byla uložena dlouho před obdobím přezkumného šetření. Týkají se tudíž jiného výrobku, a nelze snadno vyvodit závěr, že by mohla existovat přímá souvislost s nárůstem dovozu bioethanolu do Unie.

| (94) | Ve svém podání ze dne 5. července 2018 žadatel uvedl, že čínské orgány zvýšily dovozní clo vztahující se na bioethanol z USA z 5 % v roce 2016 na 30 % v roce 2017 s dalším zvýšením na 45 % a 70 % v roce 2018. Podle databáze WTO týkající se doložek nejvyšších výhod a preferenčních celních sazeb (13) však dovozní clo v Číně u podpoložky HS 2207 10 v roce 2009 činilo 5 %, poté vzrostlo na 40 % a v roce 2017 se opět snížilo na 8 %. Dovozní celní sazba platná v Číně pro podpoložku HS 2207 20 od roku 2006 činila 80 %, v roce 2016 se snížila na 30 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření. Komise proto nebyla s to tvrzení žadatele potvrdit. |
| --- | --- |

(94)

Ve svém podání ze dne 5. července 2018 žadatel uvedl, že čínské orgány zvýšily dovozní clo vztahující se na bioethanol z USA z 5 % v roce 2016 na 30 % v roce 2017 s dalším zvýšením na 45 % a 70 % v roce 2018. Podle databáze WTO týkající se doložek nejvyšších výhod a preferenčních celních sazeb (13) však dovozní clo v Číně u podpoložky HS 2207 10 v roce 2009 činilo 5 %, poté vzrostlo na 40 % a v roce 2017 se opět snížilo na 8 %. Dovozní celní sazba platná v Číně pro podpoložku HS 2207 20 od roku 2006 činila 80 %, v roce 2016 se snížila na 30 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření. Komise proto nebyla s to tvrzení žadatele potvrdit.

13

| (95) | Statistiky US ITC v této souvislosti prokazují, že vývoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z USA do Číny již byl každopádně vstřebán vyšším vývozem do jiných třetích zemí v posledních letech. Možné riziko přesměrování tohoto vývozu do Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti, je proto omezené. I kdyby byl po zvýšení dovozních cel veškerý vývoz bioethanolu z USA do Číny uskutečněný v období přezkumného šetření, který činí 140 tisíc tun, s průměrnou cenou ve výši 442 EUR/t na úrovni FAS, přesměrován do Unie, představoval by pouze 3 % spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(95)

Statistiky US ITC v této souvislosti prokazují, že vývoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z USA do Číny již byl každopádně vstřebán vyšším vývozem do jiných třetích zemí v posledních letech. Možné riziko přesměrování tohoto vývozu do Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti, je proto omezené. I kdyby byl po zvýšení dovozních cel veškerý vývoz bioethanolu z USA do Číny uskutečněný v období přezkumného šetření, který činí 140 tisíc tun, s průměrnou cenou ve výši 442 EUR/t na úrovni FAS, přesměrován do Unie, představoval by pouze 3 % spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.

| (96) | Za druhé, pokud jde o Brazílii, v žádosti o přezkum se odkazovalo na celní kvótu, která byla zavedena v srpnu 2017 a která stanovila celní sazbu ve výši 20 % pro dovoz bioethanolu nad rámec kvóty ve výši 600 milionů litrů (14) (473 tisíc tun). I s touto zavedenou celní sazbou však v posledním čtvrtletí období přezkumného šetření představoval vývoz bioethanolu z USA do Brazílie 318 milionů litrů (251 tisíc tun), což je více než dvojnásobek kvóty pro toto čtvrtletí. Výrobek, který je předmětem přezkumu, byl vyvážen z USA do Brazílie za průměrnou cenu ve výši 522 EUR/t. To naznačuje, že navzdory existenci celní sazby ve výši 20 % je Brazílie pro vývoz z USA i nadále přitažlivá. Komise proto nepokládá za pravděpodobné, že by byl tento vývoz přesměrován do Unie. |
| --- | --- |

(96)

Za druhé, pokud jde o Brazílii, v žádosti o přezkum se odkazovalo na celní kvótu, která byla zavedena v srpnu 2017 a která stanovila celní sazbu ve výši 20 % pro dovoz bioethanolu nad rámec kvóty ve výši 600 milionů litrů (14) (473 tisíc tun). I s touto zavedenou celní sazbou však v posledním čtvrtletí období přezkumného šetření představoval vývoz bioethanolu z USA do Brazílie 318 milionů litrů (251 tisíc tun), což je více než dvojnásobek kvóty pro toto čtvrtletí. Výrobek, který je předmětem přezkumu, byl vyvážen z USA do Brazílie za průměrnou cenu ve výši 522 EUR/t. To naznačuje, že navzdory existenci celní sazby ve výši 20 % je Brazílie pro vývoz z USA i nadále přitažlivá. Komise proto nepokládá za pravděpodobné, že by byl tento vývoz přesměrován do Unie.

14

| (97) | Za třetí, co se týká opatření, která byla zavedena v Peru, za předpokladu, že by vyrovnávací opatření ve výši téměř 48 USD za tunu, která Peru uložilo v listopadu 2018 (15), zcela zabránila vývozu bioethanolu z USA do Peru (pro což nebyla Komise schopna získat důkazy), představovalo by přesměrování tohoto dovozu, který v období přezkumného šetření činil 127 tisíc tun, do Unie pouze 3 % spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Ani takovýto pesimistický scénář týkající se odklonu obchodu v důsledku peruánských opatření by proto nemohl vést k přesvědčivému závěru ohledně obnovení dumpingu u bioethanolu z USA. |
| --- | --- |

(97)

Za třetí, co se týká opatření, která byla zavedena v Peru, za předpokladu, že by vyrovnávací opatření ve výši téměř 48 USD za tunu, která Peru uložilo v listopadu 2018 (15), zcela zabránila vývozu bioethanolu z USA do Peru (pro což nebyla Komise schopna získat důkazy), představovalo by přesměrování tohoto dovozu, který v období přezkumného šetření činil 127 tisíc tun, do Unie pouze 3 % spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Ani takovýto pesimistický scénář týkající se odklonu obchodu v důsledku peruánských opatření by proto nemohl vést k přesvědčivému závěru ohledně obnovení dumpingu u bioethanolu z USA.

15

| (98) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že v rozporu se závěry Komise týkajícími se přitažlivosti považují výrobci bioethanolu v USA trh Unie za velmi přitažlivý. Toto tvrzení založil žadatel na skutečnosti, že výrobní odvětví v USA začalo obnovovat certifikaci udržitelnosti, která je zapotřebí pro prodej bioethanolu na trhu Unie podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie (16). Podle žadatele je pro výrobce a obchodníky ze třetích zemí jediným důvodem investic do certifikace podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie možnost vývozu do Unie. Žadatel předložil seznam sedmi výrobců v USA (Marquis Energy, Archer Daniels Midland, Green Plains, Cargill, Conestoga Energy Partners – dva certifikáty, Plymouth Energy), kteří údajně obnovili svou unijní certifikaci udržitelnosti. |
| --- | --- |

(98)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že v rozporu se závěry Komise týkajícími se přitažlivosti považují výrobci bioethanolu v USA trh Unie za velmi přitažlivý. Toto tvrzení založil žadatel na skutečnosti, že výrobní odvětví v USA začalo obnovovat certifikaci udržitelnosti, která je zapotřebí pro prodej bioethanolu na trhu Unie podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie (16). Podle žadatele je pro výrobce a obchodníky ze třetích zemí jediným důvodem investic do certifikace podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie možnost vývozu do Unie. Žadatel předložil seznam sedmi výrobců v USA (Marquis Energy, Archer Daniels Midland, Green Plains, Cargill, Conestoga Energy Partners – dva certifikáty, Plymouth Energy), kteří údajně obnovili svou unijní certifikaci udržitelnosti.

16

| (99) | Na podporu tvrzení popsaných v 98. bodě odůvodnění citoval žadatel novinový článek ze srpna 2017 ohledně plánů výrobce a obchodníka v USA, společnosti Archer Daniels Midland (dále jen „ADM“), týkajících se [změny] uspořádání suchého mlýna na výrobu ethanolu v Peorii, Illinois, za účelem výroby průmyslového a nápojového alkoholu a paliva s vyšší marží určených pro vývozní trh (17). |
| --- | --- |

(99)

Na podporu tvrzení popsaných v 98. bodě odůvodnění citoval žadatel novinový článek ze srpna 2017 ohledně plánů výrobce a obchodníka v USA, společnosti Archer Daniels Midland (dále jen „ADM“), týkajících se [změny] uspořádání suchého mlýna na výrobu ethanolu v Peorii, Illinois, za účelem výroby průmyslového a nápojového alkoholu a paliva s vyšší marží určených pro vývozní trh (17).

týkajících se [změny] uspořádání suchého mlýna na výrobu ethanolu v Peorii, Illinois, za účelem výroby průmyslového a nápojového alkoholu a paliva s vyšší marží určených pro vývozní trh

17

| (100) | Ačkoli žadatel nepředložil žádné důkazy ohledně unijní certifikace udržitelnosti podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie u výrobců a obchodníků v USA, Komise toto tvrzení přezkoumala. V této souvislosti je třeba uvést, že unijní certifikace udržitelnosti podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie je de iure dobrovolná, tj. dovoz do Unie lze uskutečnit i bez této certifikace. Použití biopaliv, která nebyla certifikována, však nebude zohledněno při posuzování plnění požadavků zmíněné směrnice týkajících se vnitrostátních cílů, pokud jde o celkový podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie a podíl energie z obnovitelných zdrojů v dopravě, a při posuzování plnění povinností využívat energii z obnovitelných zdrojů ze strany členského státu (18). Jelikož bioethanol je dražší než běžné palivo, neexistuje proto podle důkazů obsažených ve spisu žádný hospodářský důvod pro dovoz bioethanolu bez unijní certifikace udržitelnosti podle směrnice o energii z obnovitelných zdrojů. Komise proto dospěla k závěru, že existuje jednoznačná pobídka k prodeji ethanolu certifikovaného podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie na trhu Unie, což znamená, že při vývozu do Unie je certifikace udržitelnosti fakticky nezbytná. Komise zjistila, že pouze čtyři společnosti (Marquis Energy, Green Plains, jedna ze společností Conestoga Energy Partners, Plymouth Energy) ze sedmi společností v USA uvedených žadatelem mají skutečně certifikaci udržitelnosti platnou pro Unii (certifikace EU-ISCC (19)). Ostatní tři společnosti (Archer Daniels Midland, Cargill, jedna ze společností Conestoga Energy Partners) obnovily svou certifikaci ISCC-PLUS (20), která je platná pro dodávky mimo Unii, zejména do Japonska. Všichni výrobci a obchodníci v USA, kteří mají certifikaci pro Unii, jsou mimoto certifikováni nepřetržitě od roku 2011 (21). Tyto společnosti obnovovaly svou certifikaci i v době uplatňování antidumpingových opatření navzdory skutečnosti, že do Unie neprodávaly. Z důkazů obsažených ve spisu proto vyplývá, že unijní certifikace podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie je z hospodářského hlediska důležitá i při prodeji na ostatních trzích jako globální známka kvality. Na základě dostupných údajů proto Komise vyvodila závěr, že obnovení certifikace nelze chápat pouze jako náznak záměru výrobců v USA obnovit vývoz do Unie, nýbrž obecněji jako důkaz udržitelnosti, který je důležitý i při vývozu na ostatní trhy. Povinnost týkající se certifikace je mimoto spolu s požadavkem na obsah vody a stávajícími dovozními cly dalším faktorem, který omezuje přístup výrobců a/nebo vývozců v USA na trh Unie, a snižuje tak jeho přitažlivost. |
| --- | --- |

(100)

Ačkoli žadatel nepředložil žádné důkazy ohledně unijní certifikace udržitelnosti podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie u výrobců a obchodníků v USA, Komise toto tvrzení přezkoumala. V této souvislosti je třeba uvést, že unijní certifikace udržitelnosti podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie je de iure dobrovolná, tj. dovoz do Unie lze uskutečnit i bez této certifikace. Použití biopaliv, která nebyla certifikována, však nebude zohledněno při posuzování plnění požadavků zmíněné směrnice týkajících se vnitrostátních cílů, pokud jde o celkový podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie a podíl energie z obnovitelných zdrojů v dopravě, a při posuzování plnění povinností využívat energii z obnovitelných zdrojů ze strany členského státu (18). Jelikož bioethanol je dražší než běžné palivo, neexistuje proto podle důkazů obsažených ve spisu žádný hospodářský důvod pro dovoz bioethanolu bez unijní certifikace udržitelnosti podle směrnice o energii z obnovitelných zdrojů. Komise proto dospěla k závěru, že existuje jednoznačná pobídka k prodeji ethanolu certifikovaného podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie na trhu Unie, což znamená, že při vývozu do Unie je certifikace udržitelnosti fakticky nezbytná. Komise zjistila, že pouze čtyři společnosti (Marquis Energy, Green Plains, jedna ze společností Conestoga Energy Partners, Plymouth Energy) ze sedmi společností v USA uvedených žadatelem mají skutečně certifikaci udržitelnosti platnou pro Unii (certifikace EU-ISCC (19)). Ostatní tři společnosti (Archer Daniels Midland, Cargill, jedna ze společností Conestoga Energy Partners) obnovily svou certifikaci ISCC-PLUS (20), která je platná pro dodávky mimo Unii, zejména do Japonska. Všichni výrobci a obchodníci v USA, kteří mají certifikaci pro Unii, jsou mimoto certifikováni nepřetržitě od roku 2011 (21). Tyto společnosti obnovovaly svou certifikaci i v době uplatňování antidumpingových opatření navzdory skutečnosti, že do Unie neprodávaly. Z důkazů obsažených ve spisu proto vyplývá, že unijní certifikace podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie je z hospodářského hlediska důležitá i při prodeji na ostatních trzích jako globální známka kvality. Na základě dostupných údajů proto Komise vyvodila závěr, že obnovení certifikace nelze chápat pouze jako náznak záměru výrobců v USA obnovit vývoz do Unie, nýbrž obecněji jako důkaz udržitelnosti, který je důležitý i při vývozu na ostatní trhy. Povinnost týkající se certifikace je mimoto spolu s požadavkem na obsah vody a stávajícími dovozními cly dalším faktorem, který omezuje přístup výrobců a/nebo vývozců v USA na trh Unie, a snižuje tak jeho přitažlivost.

de iure

18

19

20

21

| (101) | Co se týká plánů společnosti ADM, Komise sice uznala, že společnost ADM měla v úmyslu zaměřit se více na vývoz paliva ethanol vyráběného v jejím závodě v Peorii, nejsou však k dispozici důkazy, že se společnost chtěla zaměřit na trh Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že společnost ADM nebyla certifikována podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie. Je třeba rovněž zmínit, že změna uspořádání výrobního závodu byla navržena s cílem přesměrovat výrobu od paliva ethanol na výrobu nápojového a průmyslového ethanolu. Tato změna by ve skutečnosti snížila výrobní kapacitu tohoto výrobního závodu o 100 milionů galonů (přibližně 300 tisíc tun), jak je uvedeno v jiném novinovém článku (22). |
| --- | --- |

(101)

Co se týká plánů společnosti ADM, Komise sice uznala, že společnost ADM měla v úmyslu zaměřit se více na vývoz paliva ethanol vyráběného v jejím závodě v Peorii, nejsou však k dispozici důkazy, že se společnost chtěla zaměřit na trh Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že společnost ADM nebyla certifikována podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie. Je třeba rovněž zmínit, že změna uspořádání výrobního závodu byla navržena s cílem přesměrovat výrobu od paliva ethanol na výrobu nápojového a průmyslového ethanolu. Tato změna by ve skutečnosti snížila výrobní kapacitu tohoto výrobního závodu o 100 milionů galonů (přibližně 300 tisíc tun), jak je uvedeno v jiném novinovém článku (22).

22

| (102) | Obě tvrzení týkající se záměrů výrobců a obchodníků v USA přesměrovat prodej na trh Unie uvedená v 98. a 99. bodě odůvodnění je proto třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(102)

Obě tvrzení týkající se záměrů výrobců a obchodníků v USA přesměrovat prodej na trh Unie uvedená v 98. a 99. bodě odůvodnění je proto třeba zamítnout.

| (103) | Žadatel předložil rovněž studii externího týmu ekonomů a tvrdil, že výpočty Komise týkající se přitažlivosti trhu Unie z hlediska cen nebyly správné a že v rozporu se závěry Komise je trh Unie pro vývoz z USA přitažlivý. |
| --- | --- |

(103)

Žadatel předložil rovněž studii externího týmu ekonomů a tvrdil, že výpočty Komise týkající se přitažlivosti trhu Unie z hlediska cen nebyly správné a že v rozporu se závěry Komise je trh Unie pro vývoz z USA přitažlivý.

| (104) | Komise uznala, že v porovnání s některými vývozními trhy USA může být trh Unie přitažlivým trhem z hlediska ceny. V rámci posuzování pravděpodobnosti dalšího dumpingu působícího újmu, jak se vyžaduje v čl. 11 odst. 2 základního nařízení a jak je objasněno v 48. a 59. bodě odůvodnění, však Komise provedla analýzu přitažlivosti trhu Unie z hlediska cen na základě tří jednotlivých vývozních trhů navržených žadatelem. Pro úplnost tak učinila i s cenami veškerého vývozu z USA do třetích zemí celkem s výjimkou Unie. Komise nemá právní povinnost přezkoumat každý vývozní trh jednotlivě. V daném případě posoudila Komise dva největší vývozní trhy USA a třetí trh zvolený žadatelem. Nebylo by přiměřené posoudit jednotlivě všech 36 vývozních trhů (s vyloučením Unie) výrobců a/nebo vývozců dotčeného výrobku v USA v případě, že analýza největších vývozních trhů nepřinese dostatečné důkazy o přitažlivosti z hlediska ceny. Jak již bylo vyvozeno v 59. bodě odůvodnění, žadatel neuvedl žádný důvod ohledně toho, proč tři vývozní trhy USA, které původně navrhl a které Komise přezkoumala, již nepředstavují vhodný základ pro analýzu Komise. S ohledem na Brazílii, Kanadu a Peru, tři trhy navržené žadatelem, obsahuje studie stejná zjištění, jaká učinila i Komise, pokud jde o přitažlivost trhu Unie z hlediska ceny. Komise se proto domnívala, že předložená studie neobsahuje žádné důkazy o chybě ve výpočtu Komise. Komise měla naopak za to, že studie předložená žadatelem dokládá její původní zjištění. |
| --- | --- |

(104)

Komise uznala, že v porovnání s některými vývozními trhy USA může být trh Unie přitažlivým trhem z hlediska ceny. V rámci posuzování pravděpodobnosti dalšího dumpingu působícího újmu, jak se vyžaduje v čl. 11 odst. 2 základního nařízení a jak je objasněno v 48. a 59. bodě odůvodnění, však Komise provedla analýzu přitažlivosti trhu Unie z hlediska cen na základě tří jednotlivých vývozních trhů navržených žadatelem. Pro úplnost tak učinila i s cenami veškerého vývozu z USA do třetích zemí celkem s výjimkou Unie. Komise nemá právní povinnost přezkoumat každý vývozní trh jednotlivě. V daném případě posoudila Komise dva největší vývozní trhy USA a třetí trh zvolený žadatelem. Nebylo by přiměřené posoudit jednotlivě všech 36 vývozních trhů (s vyloučením Unie) výrobců a/nebo vývozců dotčeného výrobku v USA v případě, že analýza největších vývozních trhů nepřinese dostatečné důkazy o přitažlivosti z hlediska ceny. Jak již bylo vyvozeno v 59. bodě odůvodnění, žadatel neuvedl žádný důvod ohledně toho, proč tři vývozní trhy USA, které původně navrhl a které Komise přezkoumala, již nepředstavují vhodný základ pro analýzu Komise. S ohledem na Brazílii, Kanadu a Peru, tři trhy navržené žadatelem, obsahuje studie stejná zjištění, jaká učinila i Komise, pokud jde o přitažlivost trhu Unie z hlediska ceny. Komise se proto domnívala, že předložená studie neobsahuje žádné důkazy o chybě ve výpočtu Komise. Komise měla naopak za to, že studie předložená žadatelem dokládá její původní zjištění.

| (105) | Po poskytnutí informací předložil žadatel důkazy o výši dovozních cel v Číně. Co se týká Číny, žadatel dále uvedl, že skutečnost, že vývoz do Číny již vstřebaly jiné třetí země, je třeba chápat jako jednoznačné potvrzení toho, že k odklonu obchodu už dochází. |
| --- | --- |

(105)

Po poskytnutí informací předložil žadatel důkazy o výši dovozních cel v Číně. Co se týká Číny, žadatel dále uvedl, že skutečnost, že vývoz do Číny již vstřebaly jiné třetí země, je třeba chápat jako jednoznačné potvrzení toho, že k odklonu obchodu už dochází.

| (106) | Komise uznala, že žadatel předložil dostatečné důkazy o výši dovozních cel v Číně uložených na ethanol pocházející z USA. Komise nepopřela, že vývozci v USA hledali nové trhy poté, co se dovozní cla v Číně zvýšila. Komise se však domnívala, že objem vývozu z USA do Číny v období přezkumného šetření je nejdůležitější pro analýzu hrozby možného přesměrování obchodu na trh Unie. Objemy, které již nalezly nové trhy, se nepovažují za podstatné. |
| --- | --- |

(106)

Komise uznala, že žadatel předložil dostatečné důkazy o výši dovozních cel v Číně uložených na ethanol pocházející z USA. Komise nepopřela, že vývozci v USA hledali nové trhy poté, co se dovozní cla v Číně zvýšila. Komise se však domnívala, že objem vývozu z USA do Číny v období přezkumného šetření je nejdůležitější pro analýzu hrozby možného přesměrování obchodu na trh Unie. Objemy, které již nalezly nové trhy, se nepovažují za podstatné.

| (107) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že brazilský trh není pro výrobce a/nebo vývozce v USA přitažlivý vzhledem k dovoznímu clu ve výši 20 %, které bylo uloženo na dovoz přesahující dovozní kvótu, jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění. Na podporu tohoto tvrzení odkázal žadatel na novinový článek z října 2018, v němž se uvádělo, že vývoz ethanolu vyrobeného z kukuřice z USA do Brazílie klesl v srpnu na nejnižší úroveň za téměř tři roky (23). Žadatel také tvrdil, že by Komise měla vzít v úvahu skutečnost, že Brazílie má silnou domácí poptávku, její situace v oblasti nabídky, a tudíž potřeba dovozu, však kolísá. Podle žadatele představují většinu brazilských rafinérií cukru a bioethanolu „kombinovaná zařízení“, která jsou schopna přecházet mezi výrobou cukru a bioethanolu podle cen a ziskovosti těchto dvou produktů. |
| --- | --- |

(107)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že brazilský trh není pro výrobce a/nebo vývozce v USA přitažlivý vzhledem k dovoznímu clu ve výši 20 %, které bylo uloženo na dovoz přesahující dovozní kvótu, jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění. Na podporu tohoto tvrzení odkázal žadatel na novinový článek z října 2018, v němž se uvádělo, že vývoz ethanolu vyrobeného z kukuřice z USA do Brazílie klesl v srpnu na nejnižší úroveň za téměř tři roky (23). Žadatel také tvrdil, že by Komise měla vzít v úvahu skutečnost, že Brazílie má silnou domácí poptávku, její situace v oblasti nabídky, a tudíž potřeba dovozu, však kolísá. Podle žadatele představují většinu brazilských rafinérií cukru a bioethanolu „kombinovaná zařízení“, která jsou schopna přecházet mezi výrobou cukru a bioethanolu podle cen a ziskovosti těchto dvou produktů.

vývoz ethanolu vyrobeného z kukuřice z USA do Brazílie klesl v srpnu na nejnižší úroveň za téměř tři roky

23

| (108) | Co se týká účinku celní kvóty, je třeba uvést, že citovaný novinový článek pouze uváděl, že měsíční objemy vývozu v srpnu 2018 dosáhly úrovně, která je nejnižší od října 2015. Vývozní statistiky US ITC ve skutečnosti ukazují nulové objemy vývozu v srpnu 2018, což je situace, k níž došlo naposledy v říjnu 2015. Novinový článek však s výjimkou tohoto srovnání mezi srpnem 2018 a říjnem 2015 neobsahuje žádné informace o trendech v oblasti vývozu. Vývoz z USA do Brazílie se ve skutečnosti v září 2018 obnovil a v porovnání s předchozím rokem se v roce 2018 celkově zvýšil. |
| --- | --- |

(108)

Co se týká účinku celní kvóty, je třeba uvést, že citovaný novinový článek pouze uváděl, že měsíční objemy vývozu v srpnu 2018 dosáhly úrovně, která je nejnižší od října 2015. Vývozní statistiky US ITC ve skutečnosti ukazují nulové objemy vývozu v srpnu 2018, což je situace, k níž došlo naposledy v říjnu 2015. Novinový článek však s výjimkou tohoto srovnání mezi srpnem 2018 a říjnem 2015 neobsahuje žádné informace o trendech v oblasti vývozu. Vývoz z USA do Brazílie se ve skutečnosti v září 2018 obnovil a v porovnání s předchozím rokem se v roce 2018 celkově zvýšil.

| (109) | Komise se mimoto domnívala, že žadatel nepředložil dostatečné důkazy o struktuře a fungování brazilského odvětví bioethanolu, a ani Komise nebyla s to tyto důkazy získat. V rozporu s tvrzeními žadatele vývozní statistiky US ITC prokazují, že se vývoz paliva ethanol z USA do Brazílie v posuzovaném období trvale zvyšoval a vzrostl i v roce 2018. Tvrzení žadatele týkající se přitažlivosti brazilského trhu pro výrobce a/nebo vývozce v USA je proto nutné zamítnout. |
| --- | --- |

(109)

Komise se mimoto domnívala, že žadatel nepředložil dostatečné důkazy o struktuře a fungování brazilského odvětví bioethanolu, a ani Komise nebyla s to tyto důkazy získat. V rozporu s tvrzeními žadatele vývozní statistiky US ITC prokazují, že se vývoz paliva ethanol z USA do Brazílie v posuzovaném období trvale zvyšoval a vzrostl i v roce 2018. Tvrzení žadatele týkající se přitažlivosti brazilského trhu pro výrobce a/nebo vývozce v USA je proto nutné zamítnout.

| (110) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že Komise uměle snížila pravděpodobný dopad peruánských opatření na trh Unie posouzením možného odklonu obchodu z Číny a Peru odděleně. |
| --- | --- |

(110)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že Komise uměle snížila pravděpodobný dopad peruánských opatření na trh Unie posouzením možného odklonu obchodu z Číny a Peru odděleně.

| (111) | Vzhledem ke zvláštnostem trhu Unie, tj. maximálnímu povolenému obsahu vody u výrobku, který je předmětem přezkumu, a certifikaci udržitelnosti podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie, která je pro prodej na trhu Unie fakticky nezbytná, jak je objasněno v 100. bodě odůvodnění, nepovažovala Komise za pravděpodobné, že by byl vývoz z USA do Peru a Číny přesměrován v celém rozsahu na trh Unie. Žadatel mimoto nepředložil žádné důkazy, které by toto tvrzení podpořily. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(111)

Vzhledem ke zvláštnostem trhu Unie, tj. maximálnímu povolenému obsahu vody u výrobku, který je předmětem přezkumu, a certifikaci udržitelnosti podle směrnice o obnovitelných zdrojích energie, která je pro prodej na trhu Unie fakticky nezbytná, jak je objasněno v 100. bodě odůvodnění, nepovažovala Komise za pravděpodobné, že by byl vývoz z USA do Peru a Číny přesměrován v celém rozsahu na trh Unie. Žadatel mimoto nepředložil žádné důkazy, které by toto tvrzení podpořily. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.

3.3.3.   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu

Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (112) | Vzhledem k výše uvedenému posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu v případě pozbytí platnosti opatření dospěla Komise k závěru, že není pravděpodobné, že by výrobci bioethanolu v USA vyváželi významné množství bioethanolu do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(112)

Vzhledem k výše uvedenému posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu v případě pozbytí platnosti opatření dospěla Komise k závěru, že není pravděpodobné, že by výrobci bioethanolu v USA vyváželi významné množství bioethanolu do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (113) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že Komise měla uplatnit svou předchozí praxi a vyvodit závěr, že nedostatečná spolupráce ze strany výrobců v USA představuje další – a důležitý – důkaz o tom, že „vyvážející výrobci nechtěli nebo nebyli schopni ukázat, že by v případě zániku opatření nedocházelo k žádnému dumpingu“ (24). |
| --- | --- |

(113)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že Komise měla uplatnit svou předchozí praxi a vyvodit závěr, že nedostatečná spolupráce ze strany výrobců v USA představuje další – a důležitý – důkaz o tom, že „vyvážející výrobci nechtěli nebo nebyli schopni ukázat, že by v případě zániku opatření nedocházelo k žádnému dumpingu“ (24).

vyvážející výrobci nechtěli nebo nebyli schopni ukázat, že by v případě zániku opatření nedocházelo k žádnému dumpingu

24

| (114) | Komise v reakci na to nejprve připomenula, že její rozhodovací praxe – založená na posouzení každého jednotlivého případu – nemůže být závazná pro budoucí šetření, a není proto ukazatelem toho, jak by měla být určitá zjištění Komise přijata. Za druhé, zjištění v rámci zmíněného šetření se pokládalo za dodatečný faktor, jeden z mnoha činitelů, které vedly Komisi k jejímu závěru v tomto konkrétním případě. Za třetí, nedostatečnou spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA lze považovat za dodatečný a doplňkový faktor znemožňující získání podrobných informací s ohledem na posouzení pravděpodobnosti přetrvávání a obnovení dumpingu, což nutně vede k použití dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Komise se však domnívala, že nedostatečná spolupráce nemůže být důvodem pro prodloužení opatření. V tomto konkrétním případě považovala Komise nedostatečnou spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA za prvek znemožňující úplné a důkladné posouzení všech faktorů, a proto použila dostupné údaje. Po posouzení všech důkazů, které měla k dispozici, dospěla Komise při použití článku 18 základního nařízení k závěru, že není pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Toto tvrzení musí být proto rovněž zamítnuto. |
| --- | --- |

(114)

Komise v reakci na to nejprve připomenula, že její rozhodovací praxe – založená na posouzení každého jednotlivého případu – nemůže být závazná pro budoucí šetření, a není proto ukazatelem toho, jak by měla být určitá zjištění Komise přijata. Za druhé, zjištění v rámci zmíněného šetření se pokládalo za dodatečný faktor, jeden z mnoha činitelů, které vedly Komisi k jejímu závěru v tomto konkrétním případě. Za třetí, nedostatečnou spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA lze považovat za dodatečný a doplňkový faktor znemožňující získání podrobných informací s ohledem na posouzení pravděpodobnosti přetrvávání a obnovení dumpingu, což nutně vede k použití dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Komise se však domnívala, že nedostatečná spolupráce nemůže být důvodem pro prodloužení opatření. V tomto konkrétním případě považovala Komise nedostatečnou spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v USA za prvek znemožňující úplné a důkladné posouzení všech faktorů, a proto použila dostupné údaje. Po posouzení všech důkazů, které měla k dispozici, dospěla Komise při použití článku 18 základního nařízení k závěru, že není pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Toto tvrzení musí být proto rovněž zamítnuto.

3.4.   Závěr

Závěr

| (115) | Vzhledem ke skutečnosti, že obnovení dumpingového dovozu z dotčené země není pravděpodobné, není proto nutné analyzovat pravděpodobnost obnovení újmy a zájem Unie. Opatření uložená na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických by proto měla být zrušena a řízení ukončeno. |
| --- | --- |

(115)

Vzhledem ke skutečnosti, že obnovení dumpingového dovozu z dotčené země není pravděpodobné, není proto nutné analyzovat pravděpodobnost obnovení újmy a zájem Unie. Opatření uložená na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických by proto měla být zrušena a řízení ukončeno.

4.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (116) | Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bioethanolu pocházejícího z USA, která byla uložena nařízením (EU) č. 157/2013, měla být zrušena. |
| --- | --- |

(116)

Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bioethanolu pocházejícího z USA, která byla uložena nařízením (EU) č. 157/2013, měla být zrušena.

| (117) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(117)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Antidumpingové clo uložené na dovoz bioethanolu, někdy označovaného jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaného či nedenaturovaného, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v) určeného pro použití v palivu, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 50, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 99 92 (kódů TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125011, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824999266), a pocházejícího z USA se tímto zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu je ukončeno.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. května 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 157/2013 ze dne 18. února 2013 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických, Úř. věst. L 49, 22.2.2013, s. 10.

2

(3)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření, Úř. věst. C 180, 8.6.2017, s. 37.

3

(4)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických, Úř. věst. C 64, 20.2.2018, s. 7.

4

(5)  K dispozici na adrese: https://www.agmrc.org/renewable-energy/ethanol/midwest-ethanol-cash-prices-basis-data-and-charts-for-selected-states (naposledy zobrazeno dne 12. února 2019).

5

(6)  K dispozici na adrese: https://www.eia.gov/totalenergy/data/monthly/index.php#renewable (naposledy zobrazeno dne 12. února 2019).

6

(7)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 191/2014 ze dne 24. února 2014 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 59, 28.2.2014, s. 7).

7

(8)  K dispozici na adrese https://www.eia.gov/petroleum/ethanolcapacity/index.php (naposledy zobrazeno dne 14. března 2019).

8

(9)  K dispozici na adrese https://www.eia.gov/todayinenergy/detail.php?id=31832 (naposledy zobrazeno dne 28. března 2019).

9

(10)  Viz příloha II podání sdružení USA předloženého po slyšení dne 20. března, která je k dispozici ve veřejně přístupném spisu.

10

(11)  K dispozici na adrese https://www.reuters.com/article/us-usa-biofuels-idUSKCN0VQ2QW (naposledy zobrazeno dne 18. března 2019).

11

(12)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 211/2012 ze dne 12. března 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury (Úř. věst. L 73, 13.3.2012, s. 1).

12

(13)  K dispozici na adrese: https://www.wto.org/english/tratop_e/tariffs_e/tariff_data_e.htm (naposledy zobrazeno dne 13. února 2019).

13

(14)  Usnesení č. 72 ze dne 31. srpna 2017 a ministerská vyhláška č. 32 ze dne 4. září 2017.

14

(15)  Usnesení č. 152 ze dne 6. listopadu 2018.

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).

16

(17)  K dispozici na adrese https://www.reuters.com/article/us-adm-results/adm-says-profit-tumbles-and-issues-gloomy-view-shares-drop-idUSKBN1D01EV (naposledy zobrazeno dne 15. března 2019).

17

(18)  Článek 17 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).

18

(19)  K dispozici na adrese https://www.iscc-system.org/process/audit-and-certification-process/iscc-system-documents/ (naposledy zobrazeno dne 19. března 2019).

19

(20)  K dispozici na adrese https://www.iscc-system.org/process/audit-and-certification-process/iscc-system-documents/ (naposledy zobrazeno dne 19. března 2019).

20

(21)  K dispozici na adrese https://www.iscc-system.org/certificates/all-certificates/ (naposledy zobrazeno dne 15. března 2019).

21

(22)  K dispozici na adrese http://ethanolproducer.com/articles/14531/adm-announces-plans-to-reconfigure-ethanol-complex-in-illinois (naposledy zobrazeno dne 15. března 2019).

22

(23)  K dispozici na adrese https://www.reuters.com/article/us-usa-ethanol-brazil/u-s-ethanol-exports-to-brazil-drop-to-nearly-three-year-low-idUSKCN1MF2FI (naposledy zobrazeno dne 15. března 2019).

23

(24)  Nařízení Rady (ES) č. 1001/2008 ze dne 13. října 2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 275, 16.10.2008, s. 18).

24

---

| 15.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 126/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 126/18

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/766

ze dne 14. května 2019,

kterým se stanoví odchylka od prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014, pokud jde o konečné datum pro podávání jednotné žádosti, žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, konečné datum pro oznámení změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu a konečné datum pro podání žádosti o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby v roce 2019

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 78 první pododstavec písm. b) a druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 (2) stanoví konečné datum pro podávání jednotné žádosti, žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, konečné datum pro oznámení změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu a konečné datum pro podání žádosti o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 (2) stanoví konečné datum pro podávání jednotné žádosti, žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, konečné datum pro oznámení změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu a konečné datum pro podání žádosti o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby.

| (2) | Členské státy zavádějí změny ve svých správních systémech pro platby na plochu vyplývající z nových požadavků vzniklých v souvislosti s obecným nařízením o ochraně osobních údajů (3), které zahrnují mimo jiné reorganizaci systémů informačních technologií, změny postupů a činnosti zaměřené na zvyšování povědomí příjemců o nových právních požadavcích. V důsledku toho se členské státy potýkají s mimořádnými administrativními obtížemi. |
| --- | --- |

(2)

Členské státy zavádějí změny ve svých správních systémech pro platby na plochu vyplývající z nových požadavků vzniklých v souvislosti s obecným nařízením o ochraně osobních údajů (3), které zahrnují mimo jiné reorganizaci systémů informačních technologií, změny postupů a činnosti zaměřené na zvyšování povědomí příjemců o nových právních požadavcích. V důsledku toho se členské státy potýkají s mimořádnými administrativními obtížemi.

| (3) | V této situaci je pro příjemce obtížné předkládat jednotnou žádost, žádosti o podporu nebo žádosti o platbu a žádosti o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby ve lhůtách stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 22 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014. |
| --- | --- |

(3)

V této situaci je pro příjemce obtížné předkládat jednotnou žádost, žádosti o podporu nebo žádosti o platbu a žádosti o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby ve lhůtách stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 22 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014.

| (4) | S ohledem na tuto situaci je vhodné stanovit odchylku od čl. 13 odst. 1 a čl. 22 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014, která členským státům umožní, aby pro rok 2019 stanovily konečné datum pro podávání jednotné žádosti, žádostí o podporu nebo žádostí o platbu a konečné datum pro podání žádostí o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby, která jsou pozdější než lhůty stanovené v uvedených článcích. Protože data a období uvedená v čl. 11 odst. 4 a čl. 15 odst. 2 a odst. 2a prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 souvisí s konečným datem stanoveným v čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení, měla by být stanovena podobná odchylka pro oznámení výsledků předběžných kontrol a změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na tuto situaci je vhodné stanovit odchylku od čl. 13 odst. 1 a čl. 22 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014, která členským státům umožní, aby pro rok 2019 stanovily konečné datum pro podávání jednotné žádosti, žádostí o podporu nebo žádostí o platbu a konečné datum pro podání žádostí o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby, která jsou pozdější než lhůty stanovené v uvedených článcích. Protože data a období uvedená v čl. 11 odst. 4 a čl. 15 odst. 2 a odst. 2a prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 souvisí s konečným datem stanoveným v čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení, měla by být stanovena podobná odchylka pro oznámení výsledků předběžných kontrol a změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu.

| (5) | Jelikož by se tyto odchylky měly vztahovat na jednotnou žádost, žádosti o podporu a žádosti o platbu, změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu a žádosti o přiznání platebních nároků za rok 2019, je vhodné, aby toto nařízení platilo pro uvedené žádosti a žádosti o platbu vztahující se k roku 2019. |
| --- | --- |

(5)

Jelikož by se tyto odchylky měly vztahovat na jednotnou žádost, žádosti o podporu a žádosti o platbu, změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu a žádosti o přiznání platebních nároků za rok 2019, je vhodné, aby toto nařízení platilo pro uvedené žádosti a žádosti o platbu vztahující se k roku 2019.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přímé platby a Výboru pro rozvoj venkova, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přímé platby a Výboru pro rozvoj venkova,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Odchylně od čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 je v roce 2019 konečným datem, které stanoví členské státy pro podání jednotné žádosti, žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, nejpozději 15. červen.

Článek 2

Odchylně od čl. 15 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se v roce 2019 v členských státech, jež používají odchylku stanovenou v článku 1 tohoto nařízení, změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu v souladu s čl. 15 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 oznámí příslušnému orgánu do 15. června.

Článek 3

Odchylky stanovené v článcích 1 a 2 se v dotčených státech použijí rovněž pro účely výpočtu období 26, 35 a 10 kalendářních dnů po konečném datu podání jednotné žádosti, žádosti o podporu nebo žádostí o platbu a konečném datu pro oznámení změn podle čl. 11 odst. 4 a čl. 15 odst. 2a prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014.

Článek 4

Odchylně od čl. 22 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 je v roce 2019 datem, které stanoví členské státy pro podání žádostí o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby, nejpozději 15. červen.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se pro uvedené žádosti a žádosti o platbu, které se týkají roku 2019.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. května 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 69).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

3

---

ROZHODNUTÍ

| 15.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 126/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 126/20

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/767

ze dne 31. července 2018

týkající se státní podpory SA.36511 (2014/C) (ex 2013/NN) zavedené Francií stanovením stropu CSPE

(oznámeno pod číslem C(2018) 4975)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Na základě předchozího vzájemného kontaktu Komise a Francie v průběhu roku 2013 Francie dne 11. října 2013 Komisi informovala o svém režimu podpory elektřiny vyráběné v pevninských větrných zařízeních financované prostřednictvím poplatku za elektřinu nazvaného „contribution au service public de l'électricité“ („CSPE“). |
| --- | --- |

(1)

Na základě předchozího vzájemného kontaktu Komise a Francie v průběhu roku 2013 Francie dne 11. října 2013 Komisi informovala o svém režimu podpory elektřiny vyráběné v pevninských větrných zařízeních financované prostřednictvím poplatku za elektřinu nazvaného „contribution au service public de l'électricité“ („CSPE“).

contribution au service public de l'électricité

| (2) | Režim byl v okamžiku oznámení již v platnosti, věc proto byla dne 29. listopadu 2013 zařazena do registru neoznámených podpor. |
| --- | --- |

(2)

Režim byl v okamžiku oznámení již v platnosti, věc proto byla dne 29. listopadu 2013 zařazena do registru neoznámených podpor.

| (3) | Dopisem ze dne 27. března 2014 Komise Francii informovala, že sice nemá námitek ohledně podpory elektřiny vyráběné v pevninských větrných zařízeních, ale že má pochybnosti o slučitelnosti snížení CSPE pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu, velkoodběratele elektřiny a energeticky náročné spotřebitele s vnitřním trhem. Komise následně Francii informovala o svém rozhodnutí zahájit ve věci těchto snížení CSPE řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 27. března 2014 Komise Francii informovala, že sice nemá námitek ohledně podpory elektřiny vyráběné v pevninských větrných zařízeních, ale že má pochybnosti o slučitelnosti snížení CSPE pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu, velkoodběratele elektřiny a energeticky náročné spotřebitele s vnitřním trhem. Komise následně Francii informovala o svém rozhodnutí zahájit ve věci těchto snížení CSPE řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek k dotyčným opatřením a k případnému použití Pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (2) („pokyny z roku 2014“) na dotyčná snížení CSPE. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek k dotyčným opatřením a k případnému použití Pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (2) („pokyny z roku 2014“) na dotyčná snížení CSPE.

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (5) | Komise obdržela připomínky od pěti zúčastněných stran: i) Air Liquide, dopisem ze dne 3. listopadu 2014, ii) EDF, dopisem ze dne 17. listopadu 2014, iii) RATP, dopisem ze dne 2. prosince 2014, iv) SNCF, dopisem ze dne 3. prosince 2014 a v) Union des Industries Utilisatrices d'Energie (UNIDEN), dopisem ze dne 3. listopadu 2014. Tyto připomínky se týkaly především existence státní podpory a souladu opatření se SFEU a s pokyny z roku 2014. |
| --- | --- |

(5)

Komise obdržela připomínky od pěti zúčastněných stran: i) Air Liquide, dopisem ze dne 3. listopadu 2014, ii) EDF, dopisem ze dne 17. listopadu 2014, iii) RATP, dopisem ze dne 2. prosince 2014, iv) SNCF, dopisem ze dne 3. prosince 2014 a v) Union des Industries Utilisatrices d'Energie (UNIDEN), dopisem ze dne 3. listopadu 2014. Tyto připomínky se týkaly především existence státní podpory a souladu opatření se SFEU a s pokyny z roku 2014.

| (6) | Francie vyjádřila své připomínky ve svém sdělení ze dne 5. května 2014 doplněném o dopis ze dne 22. října 2015. V této korespondenci Francie připomněla jednotlivá snížení CSPE a uvedla, že snížení CSPE pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu nepředstavuje podporu. Následně uvedla, že se domnívá, že strop CSPE pro odběratelské místo a strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty jsou slučitelné s pravidly státní podpory. |
| --- | --- |

(6)

Francie vyjádřila své připomínky ve svém sdělení ze dne 5. května 2014 doplněném o dopis ze dne 22. října 2015. V této korespondenci Francie připomněla jednotlivá snížení CSPE a uvedla, že snížení CSPE pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu nepředstavuje podporu. Následně uvedla, že se domnívá, že strop CSPE pro odběratelské místo a strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty jsou slučitelné s pravidly státní podpory.

| (7) | V rámci formálního vyšetřovacího řízení Komise v rozmezí 21. srpna 2014 a 27. října 2017 zaslala sedm žádostí o informace. Francouzské orgány zaslaly v rozmezí 7. května 2014 a 12. prosince 2017 jedenáct sdělení a dokumentů informační povahy. Tyto výměny informací se týkaly i) ujasnění výše zaplaceného CSPE a snížení CSPE udělených určitým typům příjemců, ii) kvalifikace opatření jakožto státní podpory a právní analýzy jeho souladu s pravidly státní podpory a iii) představení plánu úpravy zaměřeného na omezení poskytovaných snížení CSPE na úroveň slučitelnou s platnými pravidly státní podpory. První plán úpravy byl navržen ve sdělení ze dne 4. listopadu 2014 a finalizován ve sdělení ze dne 23. listopadu 2017. |
| --- | --- |

(7)

V rámci formálního vyšetřovacího řízení Komise v rozmezí 21. srpna 2014 a 27. října 2017 zaslala sedm žádostí o informace. Francouzské orgány zaslaly v rozmezí 7. května 2014 a 12. prosince 2017 jedenáct sdělení a dokumentů informační povahy. Tyto výměny informací se týkaly i) ujasnění výše zaplaceného CSPE a snížení CSPE udělených určitým typům příjemců, ii) kvalifikace opatření jakožto státní podpory a právní analýzy jeho souladu s pravidly státní podpory a iii) představení plánu úpravy zaměřeného na omezení poskytovaných snížení CSPE na úroveň slučitelnou s platnými pravidly státní podpory. První plán úpravy byl navržen ve sdělení ze dne 4. listopadu 2014 a finalizován ve sdělení ze dne 23. listopadu 2017.

2.   POPIS OPATŘENÍ

POPIS OPATŘENÍ

| (8) | V této části je blíže popsán poplatek CSPE a jeho snížení udělená v období 2003–2015, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(8)

V této části je blíže popsán poplatek CSPE a jeho snížení udělená v období 2003–2015, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí.

2.1.   Popis CSPE

Popis CSPE

| (9) | CSPE byl zaveden zákonem č. 2003-8 ze dne 3. ledna 2003 týkajícím se trhů s plynem a elektřinou a veřejné služby energetiky („zákon č. 2003-8“). Mechanismus popisovaný v tomto rozhodnutí je ten, který předcházel reformě CSPE z roku 2016 zavedenou zákonem č. 2015-1786 ze dne 29. prosince 2015 o opravném rozpočtu pro rok 2015 (LFR 2015). |
| --- | --- |

(9)

CSPE byl zaveden zákonem č. 2003-8 ze dne 3. ledna 2003 týkajícím se trhů s plynem a elektřinou a veřejné služby energetiky („zákon č. 2003-8“). Mechanismus popisovaný v tomto rozhodnutí je ten, který předcházel reformě CSPE z roku 2016 zavedenou zákonem č. 2015-1786 ze dne 29. prosince 2015 o opravném rozpočtu pro rok 2015 (LFR 2015).

| (10) | Účelem CSPE je kompenzace dodatečných nákladů souvisejících s veřejnou službou zásobování elektřinou ze strany tradičních dodavatelů elektřiny (EDF a místních distribučních společností). Tyto dodatečné náklady vyplývají zejména ze čtyř typů politik:






  a) | V první řadě vyplývají z povinnosti EDF a místních distribučních společnosti (MDS) nakupovat elektřinu vyrobenou určitými typy zařízení vyrábějícími elektřinu z obnovitelných zdrojů energie (větrné a fotovoltaické elektrárny atd.). Tato složka představuje 39 % CSPE vybraného za celou dobu platnosti dotyčných opatření, tj. období 2003-2015. |
| --- | --- | --- |

(10)

Účelem CSPE je kompenzace dodatečných nákladů souvisejících s veřejnou službou zásobování elektřinou ze strany tradičních dodavatelů elektřiny (EDF a místních distribučních společností). Tyto dodatečné náklady vyplývají zejména ze čtyř typů politik:

a)

V první řadě vyplývají z povinnosti EDF a místních distribučních společnosti (MDS) nakupovat elektřinu vyrobenou určitými typy zařízení vyrábějícími elektřinu z obnovitelných zdrojů energie (větrné a fotovoltaické elektrárny atd.). Tato složka představuje 39 % CSPE vybraného za celou dobu platnosti dotyčných opatření, tj. období 2003-2015.

| b) | Odpovídají financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny ve výši 25 % CSPE vybraného v období 2003–2015. Ve svém sdělení ze dne 20. prosince 2016 Francie uvedla, že účelem CSPE bylo pouze financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny. V tomto sdělení Francie uvedla, že tato podpora se částečně opírá o ujednání kupní smlouvy, která byla platná mezi lety 1997 a 2001, a byla vyplácena zařízením pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny s účinností vyšší než 65 %, a od roku 2013 také zařízením na vysoce účinnou výrobu tepla a elektřiny z plynu s výkonem vyšším než 12 MW. |
| --- | --- |

b)

Odpovídají financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny ve výši 25 % CSPE vybraného v období 2003–2015. Ve svém sdělení ze dne 20. prosince 2016 Francie uvedla, že účelem CSPE bylo pouze financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny. V tomto sdělení Francie uvedla, že tato podpora se částečně opírá o ujednání kupní smlouvy, která byla platná mezi lety 1997 a 2001, a byla vyplácena zařízením pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny s účinností vyšší než 65 %, a od roku 2013 také zařízením na vysoce účinnou výrobu tepla a elektřiny z plynu s výkonem vyšším než 12 MW.

| c) | Opatření jsou důsledkem kompenzace výrobců elektřiny v nepropojených oblastech (Korsika a zámořská území), aby tito své výrobní náklady, které jsou v porovnání s výrobními náklady v pevninské Francii využívající jadernou energii vyšší, nepřenášeli do cen elektřiny pro koncové spotřebitele. Tato část tvoří 31 % CSPE vybraného za dané období, tj. 2003–2015. Tento systém udržování tarifů za elektřinu na Korsice a v zámořských regionech na úrovni ekvivalentní tarifům používaným v pevninské Francii je rovněž znám pod názvem „vyrovnání tarifů“. |
| --- | --- |

c)

Opatření jsou důsledkem kompenzace výrobců elektřiny v nepropojených oblastech (Korsika a zámořská území), aby tito své výrobní náklady, které jsou v porovnání s výrobními náklady v pevninské Francii využívající jadernou energii vyšší, nepřenášeli do cen elektřiny pro koncové spotřebitele. Tato část tvoří 31 % CSPE vybraného za dané období, tj. 2003–2015. Tento systém udržování tarifů za elektřinu na Korsice a v zámořských regionech na úrovni ekvivalentní tarifům používaným v pevninské Francii je rovněž znám pod názvem „vyrovnání tarifů“.

| d) | Dílem 3 % pokrývají část nákladů ze strany dodavatelů elektřiny vyplývajících z jejich finanční účasti v programu určeném lidem v tíživé finanční situaci v rámci zavedení sociálního tarifu, tzv. „produktu základní potřeby“. |
| --- | --- |

d)

Dílem 3 % pokrývají část nákladů ze strany dodavatelů elektřiny vyplývajících z jejich finanční účasti v programu určeném lidem v tíživé finanční situaci v rámci zavedení sociálního tarifu, tzv. „produktu základní potřeby“.

| (11) | Komise poznamenává, že kromě výše uvedených politik financovaných CSPE je CSPE v menší míře používán i k financování dalších politik. Tato opatření představují méně než 2 % z vybraného CSPE. Tato opatření odpovídají zejména:






  (1) | podpoře výroby elektřiny pomocí zařízení na spalování domácího odpadu v letech 2003 až 2015. EDF a místní distribuční podniky byly na základě vládního nařízení povinny nakupovat elektřinu vyrobenou těmito zařízeními za tarif pevně stanovený vyhláškou. Dodatečné náklady těchto podniků byly kompenzovány CSPE. Francie uvedla, že podíl obnovitelné energie vyrobené těmito zařízeními podle energetických statistik AIE a Eurostat dosahuje 50 %; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komise poznamenává, že kromě výše uvedených politik financovaných CSPE je CSPE v menší míře používán i k financování dalších politik. Tato opatření představují méně než 2 % z vybraného CSPE. Tato opatření odpovídají zejména:

(1)

podpoře výroby elektřiny pomocí zařízení na spalování domácího odpadu v letech 2003 až 2015. EDF a místní distribuční podniky byly na základě vládního nařízení povinny nakupovat elektřinu vyrobenou těmito zařízeními za tarif pevně stanovený vyhláškou. Dodatečné náklady těchto podniků byly kompenzovány CSPE. Francie uvedla, že podíl obnovitelné energie vyrobené těmito zařízeními podle energetických statistik AIE a Eurostat dosahuje 50 %;

| (2) | podpoře moderních zařízení přispívajících k zajištění bezpečnosti dodávek energie. Tato zařízení jsou zejména dieselového typu a byla vybudována v 90. letech 20. století. Zařízení jsou využívána po omezenou dobu v závislosti na potřebách elektrické soustavy; |
| --- | --- |

(2)

podpoře moderních zařízení přispívajících k zajištění bezpečnosti dodávek energie. Tato zařízení jsou zejména dieselového typu a byla vybudována v 90. letech 20. století. Zařízení jsou využívána po omezenou dobu v závislosti na potřebách elektrické soustavy;

| (3) | podpoře různých opatření (221 mil. EUR v období 2003–2015), zejména financování smluv o zaručení výkonu zaměřených na podporu nezávislé výroby (zařízení na výrobu elektřiny s výkonem do 8 000 kVA, zařízení využívající teplo ze spalování odpadu), které podle Francie z hlediska veřejné služby zásobování elektřinou zastávají doplňující funkci. Zadruhé, financování kupních smluv s různými výrobci týkajících se jejich výroby. |
| --- | --- |

(3)

podpoře různých opatření (221 mil. EUR v období 2003–2015), zejména financování smluv o zaručení výkonu zaměřených na podporu nezávislé výroby (zařízení na výrobu elektřiny s výkonem do 8 000 kVA, zařízení využívající teplo ze spalování odpadu), které podle Francie z hlediska veřejné služby zásobování elektřinou zastávají doplňující funkci. Zadruhé, financování kupních smluv s různými výrobci týkajících se jejich výroby.

| (12) | Článek L121-7 francouzského energetického zákoníku uvádí, že kompenzace nákladů na zajišťování veřejné služby zásobování elektřinou je zajišťována příspěvky koncových spotřebitelů elektřiny na území státu. Všechny tyto složky tudíž pro francouzské spotřebitele představují jediný dodatečný náklad. Příspěvek hradí všichni koncoví spotřebitelé elektřiny v závislosti na počtu spotřebovaných kWh (kilowatthodin), včetně výrobců elektřiny používané pro vlastní spotřebu. V rozmezí let 2003 a 2015 se CSPE měnil následujícím způsobem:

  Odchylky ve vybraných částkách CSPE - 2003/2015V



















  (EUR/MWh) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| CSPE | 3,0 | 3,3 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 9,0 | 10,5 | 13,5 | 16,5 | 19,5 |
| Zdroj: Zpráva Účetního dvora 2017 |

(12)

Článek L121-7 francouzského energetického zákoníku uvádí, že kompenzace nákladů na zajišťování veřejné služby zásobování elektřinou je zajišťována příspěvky koncových spotřebitelů elektřiny na území státu. Všechny tyto složky tudíž pro francouzské spotřebitele představují jediný dodatečný náklad. Příspěvek hradí všichni koncoví spotřebitelé elektřiny v závislosti na počtu spotřebovaných kWh (kilowatthodin), včetně výrobců elektřiny používané pro vlastní spotřebu. V rozmezí let 2003 a 2015 se CSPE měnil následujícím způsobem:

Odchylky ve vybraných částkách CSPE - 2003/2015V

Odchylky ve vybraných částkách CSPE - 2003/2015V

(EUR/MWh)

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

CSPE

3,0

3,3

4,5

4,5

4,5

4,5

4,5

4,5

9,0

10,5

13,5

16,5

19,5

Zdroj: Zpráva Účetního dvora 2017

Zdroj:

| (13) | Příspěvky od způsobilých koncových uživatelů se v souladu s bodem III článku 22 zákona č. 2000-108 ze dne 10. února 2000 o modernizaci a rozvoji veřejné služby zásobování elektřinou (dále jen „zákon č. 2000-108“), vztahují k elektřině dodané zprostředkovatelem veřejné přenosové sítě nebo veřejnou distribuční sítí a jsou vybírány provozovatelem sítě, do které jsou tito spotřebitelé připojeni, a to ve formě zvláštního poplatku k tarifům za využívání sítě. |
| --- | --- |

(13)

Příspěvky od způsobilých koncových uživatelů se v souladu s bodem III článku 22 zákona č. 2000-108 ze dne 10. února 2000 o modernizaci a rozvoji veřejné služby zásobování elektřinou (dále jen „zákon č. 2000-108“), vztahují k elektřině dodané zprostředkovatelem veřejné přenosové sítě nebo veřejnou distribuční sítí a jsou vybírány provozovatelem sítě, do které jsou tito spotřebitelé připojeni, a to ve formě zvláštního poplatku k tarifům za využívání sítě.

| (14) | Příspěvky vybrané provozovatelem jsou prostřednictvím Caisse des dépôts et consignations („CDC“) vypláceny subjektům, které nesou náklady na veřejnou službu. CDC tento příspěvek čtyřikrát ročně vyplácí subjektům, kteří nesou náklady související s vybraným příspěvkem. 1. ledna každého roku CDC převádí energetickému ombudsmanovi částku rovnou jeho rozpočtu. |
| --- | --- |

(14)

Příspěvky vybrané provozovatelem jsou prostřednictvím Caisse des dépôts et consignations („CDC“) vypláceny subjektům, které nesou náklady na veřejnou službu. CDC tento příspěvek čtyřikrát ročně vyplácí subjektům, kteří nesou náklady související s vybraným příspěvkem. 1. ledna každého roku CDC převádí energetickému ombudsmanovi částku rovnou jeho rozpočtu.

| (15) | Tyto transakce CDC provádí ze specifického účtu. Náklady na správu vynaložené Caisse des dépôts et consignations stanoví každý rok ministři hospodářství a energetiky. Neodpovídá-li výše vybraných příspěvků zjištěné výši ročních nákladů, úprava se provede následující rok na základě nákladů, které mají být zaplaceny za tento rok. Nejsou-li splatné částky uhrazeny během roku, jsou přičteny k částce nákladů za následující rok (3). |
| --- | --- |

(15)

Tyto transakce CDC provádí ze specifického účtu. Náklady na správu vynaložené Caisse des dépôts et consignations stanoví každý rok ministři hospodářství a energetiky. Neodpovídá-li výše vybraných příspěvků zjištěné výši ročních nákladů, úprava se provede následující rok na základě nákladů, které mají být zaplaceny za tento rok. Nejsou-li splatné částky uhrazeny během roku, jsou přičteny k částce nákladů za následující rok (3).

3

| (16) | Commission de régulation de l'énergie („CRE“) ve své výroční zprávě každoročně hodnotí fungování systému týkajícího se nákladů na veřejnou službu zásobování elektřinou. Nařízení č. 2004-90 (nařízení č. 2004-90 ze dne 28. ledna 2004 týkající se kompenzace nákladů na veřejnou službu zásobování elektřinou) stanovuje provádění kompenzace následujícím způsobem: Každý rok před 15. říjnem CRE ministru pověřenému vedením resortu energetiky navrhne předpokládanou výši poplatků na následující rok a jednotkový příspěvek na kWh spotřebovanou ve Francii umožňující financování příspěvků. Návrh CRE je založen na přiznání poplatků za předchozí rok (N – 1) a na stanovení předběžných poplatků pro rok následující (N+1). Přiznání jsou podávána subjekty nesoucími náklady. Jak je vysvětleno v bodech (14) a (15) odůvodnění, mechanismus úhrad je centralizován na úrovni CDC. |
| --- | --- |

(16)

Commission de régulation de l'énergie („CRE“) ve své výroční zprávě každoročně hodnotí fungování systému týkajícího se nákladů na veřejnou službu zásobování elektřinou. Nařízení č. 2004-90 (nařízení č. 2004-90 ze dne 28. ledna 2004 týkající se kompenzace nákladů na veřejnou službu zásobování elektřinou) stanovuje provádění kompenzace následujícím způsobem: Každý rok před 15. říjnem CRE ministru pověřenému vedením resortu energetiky navrhne předpokládanou výši poplatků na následující rok a jednotkový příspěvek na kWh spotřebovanou ve Francii umožňující financování příspěvků. Návrh CRE je založen na přiznání poplatků za předchozí rok (N – 1) a na stanovení předběžných poplatků pro rok následující (N+1). Přiznání jsou podávána subjekty nesoucími náklady. Jak je vysvětleno v bodech (14) a (15) odůvodnění, mechanismus úhrad je centralizován na úrovni CDC.

| (17) | CRE ověřuje výši zaznamenaných nákladů. Pokud jde o náklady související s podporou výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, odpovídají rozdílu mezi výší podpory a tržní cenou utrženou za prodej této energie povinnými subjekty. Reference k tržní ceně rovněž slouží k určení výše náhrady. CRE stanovila způsob určení této tržní ceny. Neodpovídá skutečné tržní hodnotě vyplývající ze smlouvy s povinným subjektem, ale referenční hodnotě stanovené na základě různých parametrů (termínovaná tržní cena a spotová cena s různými vahami v závislosti na sektorech, intradenní tržní cena, vyrovnávací cena), které umožňují co nejpřesněji reflektovat chování silných hráčů na trhu a motivovat tak povinné subjekty k lepšímu výkonu. |
| --- | --- |

(17)

CRE ověřuje výši zaznamenaných nákladů. Pokud jde o náklady související s podporou výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, odpovídají rozdílu mezi výší podpory a tržní cenou utrženou za prodej této energie povinnými subjekty. Reference k tržní ceně rovněž slouží k určení výše náhrady. CRE stanovila způsob určení této tržní ceny. Neodpovídá skutečné tržní hodnotě vyplývající ze smlouvy s povinným subjektem, ale referenční hodnotě stanovené na základě různých parametrů (termínovaná tržní cena a spotová cena s různými vahami v závislosti na sektorech, intradenní tržní cena, vyrovnávací cena), které umožňují co nejpřesněji reflektovat chování silných hráčů na trhu a motivovat tak povinné subjekty k lepšímu výkonu.

| (18) | Aniž je dotčeno uplatnění sankcí stanovených zákonem, tak v případě, že příspěvek není zaplacen nebo je zaplacen jen částečně ve lhůtě dvou měsíců ode dne jeho splatnosti, CRE zašle upomínku společně s penále za opožděnou platbu ve výši 10 % z částky splatného příspěvku. V případě neuhrazení dlužných příspěvků ministr energetiky udělí správní sankci v souladu s podmínkami stanovenými v článku 41. |
| --- | --- |

(18)

Aniž je dotčeno uplatnění sankcí stanovených zákonem, tak v případě, že příspěvek není zaplacen nebo je zaplacen jen částečně ve lhůtě dvou měsíců ode dne jeho splatnosti, CRE zašle upomínku společně s penále za opožděnou platbu ve výši 10 % z částky splatného příspěvku. V případě neuhrazení dlužných příspěvků ministr energetiky udělí správní sankci v souladu s podmínkami stanovenými v článku 41.

| (19) | V období let 2003 až 2015 dosáhla částka CSPE vybraná provozovatelem sítě výše 36,9 mld. EUR. Tuto částku je možné rozdělit následujícím způsobem:

  Částky vrácené EDF v rámci CSPE












  (EUR million) |
| --- | --- |
| | OZE | Kogenerace | Vyrovnávání tarifů | Sociální tarify | Různé | Celkem |
| 2003 | 129 | 689 | 332 | 0 | 69 | 1 219 |
| 2004 | 261 | 835 | 470 | 0 | 89 | 1 655 |
| 2005 | 186 | 810 | 501 | 98 | 99 | 1 694 |
| 2006 | 72 | 944 | 540 | 49 | 66 | 1 671 |
| 2007 | (5) | 560 | 921 | (12) | 2 | 1 466 |
| 2008 | 121 | 488 | 995 | 49 | 41 | 1 694 |
| 2009 | 293 | 499 | 780 | 42 | 42 | 1 656 |
| 2010 | 411 | 769 | 678 | 57 | 21 | 1 936 |
| 2011 | 1 231 | 784 | 767 | 32 | 68 | 2 882 |
| 2012 | 1 724 | 741 | 1 063 | 70 | 29 | 3 627 |
| 2013 | 2 667 | 823 | 1 462 | 134 | 60 | 5 146 |
| 2014 | 3 286 | 545 | 1 495 | 251 | 46 | 5 623 |
| 2015 | 4 057 | 626 | 1 618 | 304 | 58 | 6 663 |
| | 14 433 | 9 113 | 11 622 | 1 074 | 690 | 36 932 |
| Zdroj: Sdělení francouzských orgánů Komisi - 20. prosince 2016 |

(19)

V období let 2003 až 2015 dosáhla částka CSPE vybraná provozovatelem sítě výše 36,9 mld. EUR. Tuto částku je možné rozdělit následujícím způsobem:

Částky vrácené EDF v rámci CSPE

Částky vrácené EDF v rámci CSPE

(EUR million)

OZE

Kogenerace

Vyrovnávání tarifů

Sociální tarify

Různé

Celkem

2003

129

689

332

0

69

1 219

2004

261

835

470

0

89

1 655

2005

186

810

501

98

99

1 694

2006

72

944

540

49

66

1 671

2007

(5)

560

921

(12)

2

1 466

2008

121

488

995

49

41

1 694

2009

293

499

780

42

42

1 656

2010

411

769

678

57

21

1 936

2011

1 231

784

767

32

68

2 882

2012

1 724

741

1 063

70

29

3 627

2013

2 667

823

1 462

134

60

5 146

2014

3 286

545

1 495

251

46

5 623

2015

4 057

626

1 618

304

58

6 663

14 433

9 113

11 622

1 074

690

36 932

Zdroj: Sdělení francouzských orgánů Komisi - 20. prosince 2016

Zdroj

| (20) | V období let 2003 až 2015 se složení CSPE různilo následovně:



  OZE
  Odchylka CSPE – 2003-2015
  v mld. EUR
  Ostatní
  Sociální tarify
  Vyrovnávání tarifů
  Kogenerace
  2015
  2014
  2013
  2012
  2011
  2010
  2009
  2008
  2007
  2006
  2005
  2004
  2003
  Zdroj: Francie – sdělení ze dne 20.12.2016 |
| --- | --- |

(20)

V období let 2003 až 2015 se složení CSPE různilo následovně:

OZE

Odchylka CSPE – 2003-2015

v mld. EUR

Ostatní

Sociální tarify

Vyrovnávání tarifů

Kogenerace

2015

2014

2013

2012

2011

2010

2009

2008

2007

2006

2005

2004

2003

Zdroj: Francie – sdělení ze dne 20.12.2016

2.2.   Snížení CSPE

Snížení CSPE

| (21) | Zákon počítá se třemi kategoriemi snížení CSPE pro určité typy spotřebitelů. Tato snížení jsou kumulativní a jsou uvedena níže:






  a) | Pro průmyslové zákazníky se spotřebou vyšší než 7 GWh je výše příspěvku omezena stropem na úrovni 0,5 % přidané hodnoty (PH) podniku (článek L 121-21 energetického zákoníku). |
| --- | --- | --- |

(21)

Zákon počítá se třemi kategoriemi snížení CSPE pro určité typy spotřebitelů. Tato snížení jsou kumulativní a jsou uvedena níže:

a)

Pro průmyslové zákazníky se spotřebou vyšší než 7 GWh je výše příspěvku omezena stropem na úrovni 0,5 % přidané hodnoty (PH) podniku (článek L 121-21 energetického zákoníku).

| b) | Článek L 121-12 energetického zákoníku stanovuje strop příspěvku za odběratelské místo pro koncové spotřebitele ve výši 627 783 EUR (4). Tento strop byl do roku 2013 každoročně upravován o inflaci. V letech 2014 a 2015 se strop zvýšil ve stejném poměru jako jednotkový příspěvek, tedy do 5 % ročně. |
| --- | --- |

b)

Článek L 121-12 energetického zákoníku stanovuje strop příspěvku za odběratelské místo pro koncové spotřebitele ve výši 627 783 EUR (4). Tento strop byl do roku 2013 každoročně upravován o inflaci. V letech 2014 a 2015 se strop zvýšil ve stejném poměru jako jednotkový příspěvek, tedy do 5 % ročně.

4

| c) | Výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu mohou do limitu 240 GWh za rok a výrobní závod využít osvobození od CSPE (článek L.121-11 energetického zákoníku). |
| --- | --- |

c)

Výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu mohou do limitu 240 GWh za rok a výrobní závod využít osvobození od CSPE (článek L.121-11 energetického zákoníku).

| (22) | V letech 2003 až 2015 tato snížení CSPE (mimo přenosové podniky) dosáhla výše 6,8 mld. EUR a je možné je rozdělit následujícím způsobem:



  Odběra-telské místo
  Odběratelské místo
  Přidaná hodnota
  Rozlišení snížení CSPE podle kategorií - 2003-2015 (6,8 mld. EUR)
  Vlastní spotřeba
  Vlastní spotřeba
  Přidaná hodnota
  Zdroj: Francie – 15.11.2017 |
| --- | --- |

(22)

V letech 2003 až 2015 tato snížení CSPE (mimo přenosové podniky) dosáhla výše 6,8 mld. EUR a je možné je rozdělit následujícím způsobem:

Odběra-telské místo

Odběratelské místo

Přidaná hodnota

Rozlišení snížení CSPE podle kategorií - 2003-2015 (6,8 mld. EUR)

Vlastní spotřeba

Vlastní spotřeba

Přidaná hodnota

Zdroj: Francie – 15.11.2017

| (23) | Podrobnosti o těchto stropech jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

(23)

Podrobnosti o těchto stropech jsou uvedeny níže.

2.2.1.   Strop příspěvku na úrovni 0,5 % přidané hodnoty (článek L.121-21 energetického kodexu zavedeného článkem 67 zákona č. 2005-781 ze dne 13. července 2005 o programu stanovujícím směrování energetické politiky)

Strop příspěvku na úrovni 0,5 % přidané hodnoty (článek L.121-21 energetického kodexu zavedeného článkem 67 zákona č. 2005-781 ze dne 13. července 2005 o programu stanovujícím směrování energetické politiky)

| (24) | Strop na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, který platí pro průmyslové podniky se spotřebou vyšší než 7 GWh ročně, byl zaveden v roce 2005 zákonem č. 2005-781 ze dne 13. července 2005 o programu stanovujícím směrování energetické politiky a vstoupil v účinnost v roce 2006. |
| --- | --- |

(24)

Strop na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, který platí pro průmyslové podniky se spotřebou vyšší než 7 GWh ročně, byl zaveden v roce 2005 zákonem č. 2005-781 ze dne 13. července 2005 o programu stanovujícím směrování energetické politiky a vstoupil v účinnost v roce 2006.

| (25) | Francie uvedla, že účelem tohoto stropu je zachování konkurenceschopnosti energeticky náročných podniků působících zejména v odvětvích hutnictví, papírnictví, chemického průmyslu atd., tedy v odvětvích čelících mezinárodní konkurenci, zejména pak těch, jejichž spotřeba přesahuje 7 GWh ročně, a omezením dopadu na ostatní kategorie spotřebitelů právě stanovením tohoto limitu 7 GWh ročně. |
| --- | --- |

(25)

Francie uvedla, že účelem tohoto stropu je zachování konkurenceschopnosti energeticky náročných podniků působících zejména v odvětvích hutnictví, papírnictví, chemického průmyslu atd., tedy v odvětvích čelících mezinárodní konkurenci, zejména pak těch, jejichž spotřeba přesahuje 7 GWh ročně, a omezením dopadu na ostatní kategorie spotřebitelů právě stanovením tohoto limitu 7 GWh ročně.

| (26) | Tento strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty je uveden v prohlášení pro CRE, která po ověření rozhodne o proplacení splatných částek. Tyto částky jsou vypláceny až tehdy, když je známa přidaná hodnota podniku (pro částky pro rok N nejdříve během roku N+1). |
| --- | --- |

(26)

Tento strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty je uveden v prohlášení pro CRE, která po ověření rozhodne o proplacení splatných částek. Tyto částky jsou vypláceny až tehdy, když je známa přidaná hodnota podniku (pro částky pro rok N nejdříve během roku N+1).

| (27) | Francie uvedla, že z celkové výše snížení v hodnotě 6,8 miliard EUR v letech 2003 až 2015 představoval strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty 69 % (4,7 mld. EUR) celkového osvobození. Podle Francií poskytnutých informací se v letech 2003–2015 tento strop týkal celkem 1 636 podniků. |
| --- | --- |

(27)

Francie uvedla, že z celkové výše snížení v hodnotě 6,8 miliard EUR v letech 2003 až 2015 představoval strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty 69 % (4,7 mld. EUR) celkového osvobození. Podle Francií poskytnutých informací se v letech 2003–2015 tento strop týkal celkem 1 636 podniků.

2.2.2.   Strop příspěvku za odběratelské místo (článek L.121-12 energetického zákoníku a článek 5 zákona č. 2000-108)

Strop příspěvku za odběratelské místo (článek L.121-12 energetického zákoníku a článek 5 zákona č. 2000-108)

| (28) | Tento strop byl zaveden v okamžiku vytvoření CSPE, a to článkem 37 už dříve citovaného zákona č. 2003-8 ze dne 3. ledna 2003 (kterým došlo k úpravě článku 5 zákona č. 2000-108). V platnost vstoupil v roce 2003. Strop CSPE pro odběratelské místo byl původně stanoven na úrovni 500 000 EUR. Tento strop byl článkem 37 zákona č. 2010-1657 ze dne 29. prosince 2010 o rozpočtu na rok 2011 následně zvýšen na 550 000 EUR. Tento článek předvídal úpravu tohoto stropu poměrně s očekávaným růstem indexu spotřebitelských cen mimo tabáku v souvislosti s návrhem zákona o rozpočtu. V roce 2013 Parlament stanovil strop ve výši 569 418 EUR a článek 59 zákona o opravném rozpočtu pro rok 2013 přijal nové pravidlo pro úpravy výše tohoto stropu: Ta se každý rok upravuje poměrně k vývoji částky jednotkového příspěvku CSPE, s horní hranicí 5 % ročně. K 1. lednu 2015 tento strop činil 627 783 EUR. |
| --- | --- |

(28)

Tento strop byl zaveden v okamžiku vytvoření CSPE, a to článkem 37 už dříve citovaného zákona č. 2003-8 ze dne 3. ledna 2003 (kterým došlo k úpravě článku 5 zákona č. 2000-108). V platnost vstoupil v roce 2003. Strop CSPE pro odběratelské místo byl původně stanoven na úrovni 500 000 EUR. Tento strop byl článkem 37 zákona č. 2010-1657 ze dne 29. prosince 2010 o rozpočtu na rok 2011 následně zvýšen na 550 000 EUR. Tento článek předvídal úpravu tohoto stropu poměrně s očekávaným růstem indexu spotřebitelských cen mimo tabáku v souvislosti s návrhem zákona o rozpočtu. V roce 2013 Parlament stanovil strop ve výši 569 418 EUR a článek 59 zákona o opravném rozpočtu pro rok 2013 přijal nové pravidlo pro úpravy výše tohoto stropu: Ta se každý rok upravuje poměrně k vývoji částky jednotkového příspěvku CSPE, s horní hranicí 5 % ročně. K 1. lednu 2015 tento strop činil 627 783 EUR.

| (29) | Strop CSPE pro odběratelské místo podle Francie představuje variantu stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, ale spíše než v měřítku celé společnosti v měřítku místa spotřeby. Francie rovněž uvedla, že strop pro odběratelské místo umožňuje zahrnout podniky spotřebovávající velké množství elektřiny na úrovni jednotlivých míst, aniž by v celkovém měřítku byly energeticky náročnými podniky. |
| --- | --- |

(29)

Strop CSPE pro odběratelské místo podle Francie představuje variantu stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, ale spíše než v měřítku celé společnosti v měřítku místa spotřeby. Francie rovněž uvedla, že strop pro odběratelské místo umožňuje zahrnout podniky spotřebovávající velké množství elektřiny na úrovni jednotlivých míst, aniž by v celkovém měřítku byly energeticky náročnými podniky.

| (30) | Francie uvedla, že z celkových 6,8 mld. EUR snížení udělených v letech 2003 až 2015 představoval strop CSPE na odběratelské místo 29 % z této částky (2,0 mld. EUR). Podle Francie tohoto stropu využilo 522 podniků. |
| --- | --- |

(30)

Francie uvedla, že z celkových 6,8 mld. EUR snížení udělených v letech 2003 až 2015 představoval strop CSPE na odběratelské místo 29 % z této částky (2,0 mld. EUR). Podle Francie tohoto stropu využilo 522 podniků.

2.2.3.   Hranice pro osvobození od CSPE stanovena na 240 GWh (článek L.121-11 energetického zákoníku a článek 5 zákona č. 2000-108)

Hranice pro osvobození od CSPE stanovena na 240 GWh (článek L.121-11 energetického zákoníku a článek 5 zákona č. 2000-108)

| (31) | Osvobození týkající se elektřiny vyrobené pro vlastní spotřebu vychází z Fonds du Service Public de la Production d'Electricité (FSPPE, mechanismus předcházející CSPE). Tyto fondy byly vytvořeny článkem 5 zákona ze dne 10. února 2000 o modernizaci a rozvoji veřejné služby zásobování elektřinou. Fondy byly určeny výrobcům, dodavatelům a dovozcům elektřiny a výrobcům elektřiny vyrábějícím pro svou vlastní potřebu, na základě množství elektřiny vyrobené za rok stanoveného vyhláškou. Toto množství bylo vyhláškou č. 2001-1157 ze dne 6. prosince 2001 o fondech veřejné služby výroby elektřiny provádějící článek 5 zákona č. 2000-108 stanoveno na 240 GWh. |
| --- | --- |

(31)

Osvobození týkající se elektřiny vyrobené pro vlastní spotřebu vychází z Fonds du Service Public de la Production d'Electricité (FSPPE, mechanismus předcházející CSPE). Tyto fondy byly vytvořeny článkem 5 zákona ze dne 10. února 2000 o modernizaci a rozvoji veřejné služby zásobování elektřinou. Fondy byly určeny výrobcům, dodavatelům a dovozcům elektřiny a výrobcům elektřiny vyrábějícím pro svou vlastní potřebu, na základě množství elektřiny vyrobené za rok stanoveného vyhláškou. Toto množství bylo vyhláškou č. 2001-1157 ze dne 6. prosince 2001 o fondech veřejné služby výroby elektřiny provádějící článek 5 zákona č. 2000-108 stanoveno na 240 GWh.

| (32) | Osvobození od poplatku může využít také výrobce elektřiny, a to na základě počtu kWh vyrobených pro vlastní spotřebu, až do 240 GWh na výrobní závod. Tento výrobce může toto osvobození poskytnout také jedinému odběrateli ze stejného odběratelského místa, pokud počet kWh osvobozených na základě vlastní spotřeby a prodaných tomuto spotřebiteli nepřekročí hranici 240 GWh na výrobní závod. |
| --- | --- |

(32)

Osvobození od poplatku může využít také výrobce elektřiny, a to na základě počtu kWh vyrobených pro vlastní spotřebu, až do 240 GWh na výrobní závod. Tento výrobce může toto osvobození poskytnout také jedinému odběrateli ze stejného odběratelského místa, pokud počet kWh osvobozených na základě vlastní spotřeby a prodaných tomuto spotřebiteli nepřekročí hranici 240 GWh na výrobní závod.

| (33) | Francie uvedla, že cílem osvobození od poplatku za elektřinu vyrobenou pro vlastní spotřebu je omezit zdanění subjektů vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu, kteří se prostřednictvím financování svých vlastních zařízení rozhodli nepřispívat k národní energetické politice, ale také z ní nečerpat žádné výhody. |
| --- | --- |

(33)

Francie uvedla, že cílem osvobození od poplatku za elektřinu vyrobenou pro vlastní spotřebu je omezit zdanění subjektů vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu, kteří se prostřednictvím financování svých vlastních zařízení rozhodli nepřispívat k národní energetické politice, ale také z ní nečerpat žádné výhody.

| (34) | Toto osvobození vstoupilo v platnost v roce 2002. Osvobození zůstalo v platnosti do okamžiku zavedení CSPE (nahrazujícího FSPPE) v roce 2003 článkem 37 zákona č. 2003-8: „Elektřina vyrobená producentem pro vlastní použití, nebo zakoupená konečným spotřebitelem pro vlastní použití od třetího provozovatele výrobního zařízení v odběrném místě, se při výpočtu příspěvku zohledňuje až od 240 milionů kilowatthodin ročně za výrobní závod.“ |
| --- | --- |

(34)

Toto osvobození vstoupilo v platnost v roce 2002. Osvobození zůstalo v platnosti do okamžiku zavedení CSPE (nahrazujícího FSPPE) v roce 2003 článkem 37 zákona č. 2003-8: „Elektřina vyrobená producentem pro vlastní použití, nebo zakoupená konečným spotřebitelem pro vlastní použití od třetího provozovatele výrobního zařízení v odběrném místě, se při výpočtu příspěvku zohledňuje až od 240 milionů kilowatthodin ročně za výrobní závod.“

Elektřina vyrobená producentem pro vlastní použití, nebo zakoupená konečným spotřebitelem pro vlastní použití od třetího provozovatele výrobního zařízení v odběrném místě, se při výpočtu příspěvku zohledňuje až od 240 milionů kilowatthodin ročně za výrobní závod.

| (35) | Francie uvedla, že v praxi se toto osvobození týkalo především průmyslových závodů, z nichž většina využívá kogenerační zařízení (mimo výrobu elektřiny), a že tohoto osvobození nevyužívaly fyzické osoby. |
| --- | --- |

(35)

Francie uvedla, že v praxi se toto osvobození týkalo především průmyslových závodů, z nichž většina využívá kogenerační zařízení (mimo výrobu elektřiny), a že tohoto osvobození nevyužívaly fyzické osoby.

| (36) | V roce 2011 tohoto osvobození od poplatku z důvodu výroby elektřiny pro vlastní spotřebu využilo 88 závodů, kdy osvobozený objem činil 11 TWh. V letech 2012, 2013 a 2014 činil osvobozený objem 94,8 TWh, 84,6 TWh a 87,4 TWh (5). |
| --- | --- |

(36)

V roce 2011 tohoto osvobození od poplatku z důvodu výroby elektřiny pro vlastní spotřebu využilo 88 závodů, kdy osvobozený objem činil 11 TWh. V letech 2012, 2013 a 2014 činil osvobozený objem 94,8 TWh, 84,6 TWh a 87,4 TWh (5).

5

| (37) | Podle Francie tohoto osvobození v letech 2003–2015 využilo celkem 88 podniků. Osvobození představovala přibližně 2 % z udělených snížení v celkové hodnotě 6,8 mld. EUR. |
| --- | --- |

(37)

Podle Francie tohoto osvobození v letech 2003–2015 využilo celkem 88 podniků. Osvobození představovala přibližně 2 % z udělených snížení v celkové hodnotě 6,8 mld. EUR.

2.3.   Částky udělených snížení CSPE

Částky udělených snížení CSPE

| (38) | Za celé sledované období 2003–2015 dosáhla snížení CSPE hodnoty 6,8 mld. EUR. Rozdělení těchto snížení podle typu je uvedeno v oddílech 2.2.1 až 2.2.3. |
| --- | --- |

(38)

Za celé sledované období 2003–2015 dosáhla snížení CSPE hodnoty 6,8 mld. EUR. Rozdělení těchto snížení podle typu je uvedeno v oddílech 2.2.1 až 2.2.3.

2.4.   Příjemci opatření

Příjemci opatření

| (39) | Společnosti, které využívají snížení CSPE, jsou velkospotřebitelé elektřiny působící v přibližně 227 odvětvích podle členění NACE. Hlavními odvětvími jejich činnosti jsou hutnictví, chemický a petrochemický průmysl, plynárenství, papírnictví, jaderný průmysl, letecký průmysl, výroba elektroniky, výroba automobilů, zemědělství, potravinářský průmysl a doprava. Jedna společnost může využívat několika kritérií pro osvobození od poplatku současně. |
| --- | --- |

(39)

Společnosti, které využívají snížení CSPE, jsou velkospotřebitelé elektřiny působící v přibližně 227 odvětvích podle členění NACE. Hlavními odvětvími jejich činnosti jsou hutnictví, chemický a petrochemický průmysl, plynárenství, papírnictví, jaderný průmysl, letecký průmysl, výroba elektroniky, výroba automobilů, zemědělství, potravinářský průmysl a doprava. Jedna společnost může využívat několika kritérií pro osvobození od poplatku současně.

| (40) | Tito příjemci opatření jsou způsobilí k využití jednoho nebo několika stropů CSPE. Podle Francií poskytnutých informací ve sledovaném období 2003–2015 snížení CSPE využilo celkem 1 664 podniků, které lze rozdělit následovně: 1 636 podniků na základě stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, 552 podniků na základě stropu CSPE pro odběratelské místo a 88 (6) na základě osvobození od CSPE z důvodu výroby elektřiny pro vlastní spotřebu. Některé podniky mohly využít hned několika typů snížení. |
| --- | --- |

(40)

Tito příjemci opatření jsou způsobilí k využití jednoho nebo několika stropů CSPE. Podle Francií poskytnutých informací ve sledovaném období 2003–2015 snížení CSPE využilo celkem 1 664 podniků, které lze rozdělit následovně: 1 636 podniků na základě stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, 552 podniků na základě stropu CSPE pro odběratelské místo a 88 (6) na základě osvobození od CSPE z důvodu výroby elektřiny pro vlastní spotřebu. Některé podniky mohly využít hned několika typů snížení.

6

2.5.   Doba trvání opatření a reforma z roku 2016

Doba trvání opatření a reforma z roku 2016

| (41) | CSPE byl zaveden v roce 2003. Jeho výše a způsob rozdělení byly popsány v oddílech 2.2.1 až 2.2.3. |
| --- | --- |

(41)

CSPE byl zaveden v roce 2003. Jeho výše a způsob rozdělení byly popsány v oddílech 2.2.1 až 2.2.3.

| (42) | V roce 2015 byl CSPE nahrazen novým mechanismem. Zákon č. 2015-1786 ze dne 29. prosince 2015 o opravném rozpočtu na rok 2015 (LFR 2015) zavedl reformu zdanění energií týkající se zejména financování nákladů na veřejnou službu zásobování elektřinou a plynem. Na spotřebu elektřiny od 31. prosince 2015 se tudíž CSPE již nevztahuje. |
| --- | --- |

(42)

V roce 2015 byl CSPE nahrazen novým mechanismem. Zákon č. 2015-1786 ze dne 29. prosince 2015 o opravném rozpočtu na rok 2015 (LFR 2015) zavedl reformu zdanění energií týkající se zejména financování nákladů na veřejnou službu zásobování elektřinou a plynem. Na spotřebu elektřiny od 31. prosince 2015 se tudíž CSPE již nevztahuje.

| (43) | Od 1. ledna 2016 se politiky dříve zajišťované CSPE financují ze státního rozpočtu. |
| --- | --- |

(43)

Od 1. ledna 2016 se politiky dříve zajišťované CSPE financují ze státního rozpočtu.

2.6.   Vynětí snížení CSPE udělených dopravním podnikům z působnosti rozhodnutí

Vynětí snížení CSPE udělených dopravním podnikům z působnosti rozhodnutí

| (44) | Vzhledem ke specifickému regulačnímu rámci pro podniky zabývající se železniční dopravou (7) jsou snížení CSPE udělená těmto podnikům vyňata z toho řízení a budou předmětem samostatného rozhodnutí Komise. Jsou proto vyňata z působnosti tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(44)

Vzhledem ke specifickému regulačnímu rámci pro podniky zabývající se železniční dopravou (7) jsou snížení CSPE udělená těmto podnikům vyňata z toho řízení a budou předmětem samostatného rozhodnutí Komise. Jsou proto vyňata z působnosti tohoto rozhodnutí.

7

| (45) | Celková částka snížení CSPE uvedených v oddílu 2.2 proto nezahrnuje snížení udělená podnikům zabývajícím se železniční dopravou. |
| --- | --- |

(45)

Celková částka snížení CSPE uvedených v oddílu 2.2 proto nezahrnuje snížení udělená podnikům zabývajícím se železniční dopravou.

2.7.   Popis důvodů vedoucích k zahájení řízení

Popis důvodů vedoucích k zahájení řízení

| (46) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení (8) Komise uvedla, že opatření představují státní podporu, jejíž slučitelnost s vnitřním trhem nebyla dostatečně prokázána. |
| --- | --- |

(46)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení (8) Komise uvedla, že opatření představují státní podporu, jejíž slučitelnost s vnitřním trhem nebyla dostatečně prokázána.

8

2.7.1.   Existence podpory

Existence podpory

| (47) | Komise uvedla, že se domnívá, že poskytnutá snížení CSPE představují státní podporu. |
| --- | --- |

(47)

Komise uvedla, že se domnívá, že poskytnutá snížení CSPE představují státní podporu.

| (48) | Zpočátku se Komise domnívala, že různá snížení CSPE uvedená v zákoně představují selektivní výhodu pro podniky vyrábějící elektřinu pro vlastní spotřebu, podniky s vysokou spotřebou a energeticky náročné podniky: Zaprvé, osvobození podniků vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu od CSPE, jak je uvedeno v bodu (144) odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, představuje selektivní podporu. Zadruhé, Komise dospěla k závěru, že z výhody poskytnuté příjemcům stropu CSPE na odběratelské místo mělo prospěch pouze několik hospodářských odvětví. Strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty se pak týká pouze průmyslových podniků překračujících určitou hranici spotřeby, čímž těmto podnikům poskytuje výhodu. |
| --- | --- |

(48)

Zpočátku se Komise domnívala, že různá snížení CSPE uvedená v zákoně představují selektivní výhodu pro podniky vyrábějící elektřinu pro vlastní spotřebu, podniky s vysokou spotřebou a energeticky náročné podniky: Zaprvé, osvobození podniků vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu od CSPE, jak je uvedeno v bodu (144) odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, představuje selektivní podporu. Zadruhé, Komise dospěla k závěru, že z výhody poskytnuté příjemcům stropu CSPE na odběratelské místo mělo prospěch pouze několik hospodářských odvětví. Strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty se pak týká pouze průmyslových podniků překračujících určitou hranici spotřeby, čímž těmto podnikům poskytuje výhodu.

| (49) | Komise následně poznamenala, že výhody vyplývající ze snížení CSPE byly, stejně jako CSPE, financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu. Jelikož je CSPE státním prostředkem, snížení CSPE tudíž a fortiori představuje vzdání se státu svých prostředků. |
| --- | --- |

(49)

Komise následně poznamenala, že výhody vyplývající ze snížení CSPE byly, stejně jako CSPE, financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu. Jelikož je CSPE státním prostředkem, snížení CSPE tudíž a fortiori představuje vzdání se státu svých prostředků.

a fortiori

| (50) | Komise rovněž uvedla, že různá snížení CSPE pravděpodobně ovlivnila obchod mezi členskými státy a způsobila narušení konkurence z důvodu rozdílného přístupu k příjemcům opatření a jejich konkurentům, kteří možnost přístupu k těmto opatřením neměli. |
| --- | --- |

(50)

Komise rovněž uvedla, že různá snížení CSPE pravděpodobně ovlivnila obchod mezi členskými státy a způsobila narušení konkurence z důvodu rozdílného přístupu k příjemcům opatření a jejich konkurentům, kteří možnost přístupu k těmto opatřením neměli.

2.7.2.   Slučitelnost podpory

Slučitelnost podpory

| (51) | Pokud jde o slučitelnost podpory s vnitřním trhem, Komise uvedla, že ke dni rozhodnutí o zahájení řízení CSPE nebyla ani harmonizovanou ekologickou daní ve smyslu bodu (153) LDAE, ani (9) neharmonizovanou ekologickou daní ve smyslu bodu 151 v kombinaci s bodem 70 odst. (14) těchto pokynů z roku 2008. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o slučitelnost podpory s vnitřním trhem, Komise uvedla, že ke dni rozhodnutí o zahájení řízení CSPE nebyla ani harmonizovanou ekologickou daní ve smyslu bodu (153) LDAE, ani (9) neharmonizovanou ekologickou daní ve smyslu bodu 151 v kombinaci s bodem 70 odst. (14) těchto pokynů z roku 2008.

9

| (52) | V tomto ohledu Komise poznamenala, že specifický základ daně nemusel mít nezbytně negativní dopad na životní prostředí, vzhledem k tomu, že část CSPE slouží k financování obnovitelných zdrojů elektrické energie. Z tohoto důvodu nelze uvažovat o snaze začlenit environmentální náklady do částky CSPE. Mimo to výrobce ani koncové spotřebitele nijak nemotivuje k činnostem přívětivějším k životnímu prostředí. Naopak, snížení spotřeby by vedlo k nutnosti zvýšit CSPE za účelem pokrytí nákladů na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Kapitola 4 (10) pokynů z roku 2008 se proto nepoužije. |
| --- | --- |

(52)

V tomto ohledu Komise poznamenala, že specifický základ daně nemusel mít nezbytně negativní dopad na životní prostředí, vzhledem k tomu, že část CSPE slouží k financování obnovitelných zdrojů elektrické energie. Z tohoto důvodu nelze uvažovat o snaze začlenit environmentální náklady do částky CSPE. Mimo to výrobce ani koncové spotřebitele nijak nemotivuje k činnostem přívětivějším k životnímu prostředí. Naopak, snížení spotřeby by vedlo k nutnosti zvýšit CSPE za účelem pokrytí nákladů na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Kapitola 4 (10) pokynů z roku 2008 se proto nepoužije.

10

| (53) | Komise však uvedla, že opatření vedoucí ke snížení CSPE by mohla být analyzována ve světle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, a vyzvala Francii, aby upřesnila podrobnosti. |
| --- | --- |

(53)

Komise však uvedla, že opatření vedoucí ke snížení CSPE by mohla být analyzována ve světle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, a vyzvala Francii, aby upřesnila podrobnosti.

| (54) | Komise rovněž poznamenala, že probíhá proces revize pokynů z roku 2008 a že návrh pokynů pro rok 2014 obsahuje následující body:






  „(180) | Financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů prostřednictvím poplatků se samo o sobě nezaměřuje na určitou negativní externalitu, a proto nemá přímý dopad na životní prostředí. Může nicméně vést k vyšším cenám elektřiny. Toto zvýšení nákladů na elektřinu může být přímo vyjádřeno prostřednictvím zvláštního poplatku, který je vybírán od spotřebitelů elektřiny navíc k ceně elektřiny, nebo nepřímo formou dodatečných nákladů, které vzniknou dodavatelům elektrické energie v důsledku závazků vykupovat energii z obnovitelných zdrojů, které jsou následně přeneseny na jejich zákazníky, tedy na spotřebitele elektrické energie. Typickým příkladem by bylo, kdyby dodavatelé elektrické energie museli povinně nakoupit určitý podíl energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím zelených osvědčení, za něž dodavateli není poskytnuta náhrada. |
| --- | --- | --- |

(54)

Komise rovněž poznamenala, že probíhá proces revize pokynů z roku 2008 a že návrh pokynů pro rok 2014 obsahuje následující body:

„(180)

| (181) | Náklady na financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů by v zásadě měly být hrazeny způsobem, který není vůči žádnému spotřebiteli energie diskriminační. Aby se však pro financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů zabezpečila dostatečná základna, může být nutné určité cílené snížení těchto nákladů (84). Aby se na druhé straně předešlo situaci, kdy by se podniky, které jsou obzvláště dotčeny náklady na financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů, dostávaly do značné konkurenční nevýhody, mohou členské státy za tyto dodatečné náklady přiznat částečnou náhradu za dodatečné náklady a usnadnit tak financování podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů namísto spalování uhlí. Bez této náhrady by financování podpory mohlo být neudržitelné a veřejnost by mohla ambiciózní opatření podpory na energii z obnovitelných zdrojů přijímat jen omezeně. Na druhé straně však platí, že pokud by tato náhrada byla příliš vysoká nebo byla udělena příliš vysokému počtu spotřebitelů elektřiny, mohlo by to omezit přijetí ze strany veřejnosti.“ |
| --- | --- |

(181)

| (55) | Komise poznamenala, že návrh pokynů z roku 2014 (bod (229)) uvádí, že podpory poskytnuté formou snížení příspěvků sloužících k financování podpory výroby energie z obnovitelných zdrojů by byly hodnoceny na základě nových pokynů k podporám v oblasti životního prostředí a energetiky, jakmile budou přijaty (i v případě podpor poskytnutých před vstupem pokynů z roku 2014 v platnost). |
| --- | --- |

(55)

Komise poznamenala, že návrh pokynů z roku 2014 (bod (229)) uvádí, že podpory poskytnuté formou snížení příspěvků sloužících k financování podpory výroby energie z obnovitelných zdrojů by byly hodnoceny na základě nových pokynů k podporám v oblasti životního prostředí a energetiky, jakmile budou přijaty (i v případě podpor poskytnutých před vstupem pokynů z roku 2014 v platnost).

| (56) | Jelikož Francie poskytla velmi málo informací o účelu snížení a jejich odůvodnění, Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem. Vyzvala proto Francii, aby upřesnila: (i) cíl společného zájmu, ke kterému opatření směřuje, (ii) jeho vhodnost, (iii) jeho motivační účinek, (iv) jeho schopnost dostatečně zabránit negativním a nežádoucím dopadům na obchod. |
| --- | --- |

(56)

Jelikož Francie poskytla velmi málo informací o účelu snížení a jejich odůvodnění, Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem. Vyzvala proto Francii, aby upřesnila: (i) cíl společného zájmu, ke kterému opatření směřuje, (ii) jeho vhodnost, (iii) jeho motivační účinek, (iv) jeho schopnost dostatečně zabránit negativním a nežádoucím dopadům na obchod.

| (57) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že Francie dostatečně neprokázala slučitelnost opatření spočívající ve snížení CSPE pro určité příjemce s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(57)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že Francie dostatečně neprokázala slučitelnost opatření spočívající ve snížení CSPE pro určité příjemce s vnitřním trhem.

2.8.   Přijetí pokynů z roku 2014

Přijetí pokynů z roku 2014

| (58) | Pokyny z roku 2014 vstoupily v platnost 1. července 2014. Pokyny obsahují oddíl 3.7.2 týkající se „podpory ve formě snížení financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů“. |
| --- | --- |

(58)

Pokyny z roku 2014 vstoupily v platnost 1. července 2014. Pokyny obsahují oddíl 3.7.2 týkající se „podpory ve formě snížení financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů“.

podpory ve formě snížení financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů

| (59) | Tento oddíl uznává, že poplatky vybírané na financování energetických politik nemají přímý vliv na životní prostředí a v pravém smyslu slova nepředstavují ekologické daně, jejichž cílem je zvýšení nákladů na činnosti ohrožující a zhoršující životní prostředí. Tím, že umožňují financování programů podpory přispívajících k ochraně životního prostředí, však mohou i tato opatření nepřímo přispět k ochraně životního prostředí. |
| --- | --- |

(59)

Tento oddíl uznává, že poplatky vybírané na financování energetických politik nemají přímý vliv na životní prostředí a v pravém smyslu slova nepředstavují ekologické daně, jejichž cílem je zvýšení nákladů na činnosti ohrožující a zhoršující životní prostředí. Tím, že umožňují financování programů podpory přispívajících k ochraně životního prostředí, však mohou i tato opatření nepřímo přispět k ochraně životního prostředí.

| (60) | Zadruhé, tyto pokyny uvádějí, že v určitých případech je systém financování těchto podpůrných opatření prostřednictvím poplatku za elektřinu hodný uvážení pouze v případě, že těchto snížení mohou využít podniky zvlášť dotčené náklady souvisejícími s financováním podpory energie z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(60)

Zadruhé, tyto pokyny uvádějí, že v určitých případech je systém financování těchto podpůrných opatření prostřednictvím poplatku za elektřinu hodný uvážení pouze v případě, že těchto snížení mohou využít podniky zvlášť dotčené náklady souvisejícími s financováním podpory energie z obnovitelných zdrojů.

| (61) | Zatřetí, tyto pokyny stanovují úrovně snížení, které jsou považovány za přijatelné pro zachování finanční přijatelnosti podpůrných opatření tak, aby se zamezilo příliš vysoké zátěži ostatních spotřebitelů. |
| --- | --- |

(61)

Zatřetí, tyto pokyny stanovují úrovně snížení, které jsou považovány za přijatelné pro zachování finanční přijatelnosti podpůrných opatření tak, aby se zamezilo příliš vysoké zátěži ostatních spotřebitelů.

| (62) | Oddíl 3.7.3 pokynů z roku 2014 uvádí možnost přijmout plán postupné úpravy snížení poskytovaných na vnitrostátní úrovni na úrovně slučitelné s pokyny a s ohledem na předpisy týkající se státních podpor. |
| --- | --- |

(62)

Oddíl 3.7.3 pokynů z roku 2014 uvádí možnost přijmout plán postupné úpravy snížení poskytovaných na vnitrostátní úrovni na úrovně slučitelné s pokyny a s ohledem na předpisy týkající se státních podpor.

3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (63) | Kromě dopravních podniků, které se řeší samostatně, vedlo rozhodnutí o zahájení řízení k následujícím připomínkám. |
| --- | --- |

(63)

Kromě dopravních podniků, které se řeší samostatně, vedlo rozhodnutí o zahájení řízení k následujícím připomínkám.

3.1.   EDF

EDF

| (64) | Společnost EDF sdělila Komisi své připomínky dne 17. listopadu 2014. Podle skupiny se osvobození, kterých využila, téměř z [...] procent týkají spotřeby elektřiny vyrobené pro vlastní spotřebu za účelem výroby elektřiny dodávané do veřejné sítě. Podle EDF se tato vlastní spotřeba týká na jedné straně spotřeby elektřiny pomocnými elektrárenskými zařízeními a přenosovými čerpacími stanicemi ve vodních elektrárnách, kterou dodávají jaderné elektrárny. |
| --- | --- |

(64)

Společnost EDF sdělila Komisi své připomínky dne 17. listopadu 2014. Podle skupiny se osvobození, kterých využila, téměř z [...] procent týkají spotřeby elektřiny vyrobené pro vlastní spotřebu za účelem výroby elektřiny dodávané do veřejné sítě. Podle EDF se tato vlastní spotřeba týká na jedné straně spotřeby elektřiny pomocnými elektrárenskými zařízeními a přenosovými čerpacími stanicemi ve vodních elektrárnách, kterou dodávají jaderné elektrárny.

| (65) | Skupina uvádí, že tato vlastní spotřeba musí být zcela osvobozena od CSPE, na jedné straně v souladu se směrnicí Rady 2003/96/ES (11) citovanou v odstavci (51), která v čl. 14 odst. 1) písm. a) uvádí, že členské státy osvobodí od zdanění energetické produkty a elektřinu používané k výrobě elektřiny a elektřinu používanou k udržení schopnosti vyrábět elektřinu, a na straně druhé ve světle potvrzujícího rozhodnutí ve věci státní podpory v rámci německého mechanismu „poplatek EEG“ zavedeného zákonem „EEG 2014“ (12). |
| --- | --- |

(65)

Skupina uvádí, že tato vlastní spotřeba musí být zcela osvobozena od CSPE, na jedné straně v souladu se směrnicí Rady 2003/96/ES (11) citovanou v odstavci (51), která v čl. 14 odst. 1) písm. a) uvádí, že členské státy osvobodí od zdanění energetické produkty a elektřinu používané k výrobě elektřiny a elektřinu používanou k udržení schopnosti vyrábět elektřinu, a na straně druhé ve světle potvrzujícího rozhodnutí ve věci státní podpory v rámci německého mechanismu „poplatek EEG“ zavedeného zákonem „EEG 2014“ (12).

11

12

| (66) | EDF dále zdůrazňuje nutnost zajistit soulad systémů osvobozování od poplatků souvisejících s energiemi v různých členských státech, kterých využívají zejména energeticky náročná odvětví. Rozdílné přístupy k těmto osvobozením v jednotlivých členských státech by mohly ještě zvýšit rozdíly v konkurenceschopnosti aktuálně pozorované na různých trzích. |
| --- | --- |

(66)

EDF dále zdůrazňuje nutnost zajistit soulad systémů osvobozování od poplatků souvisejících s energiemi v různých členských státech, kterých využívají zejména energeticky náročná odvětví. Rozdílné přístupy k těmto osvobozením v jednotlivých členských státech by mohly ještě zvýšit rozdíly v konkurenceschopnosti aktuálně pozorované na různých trzích.

3.2.   ALFI

ALFI

| (67) | ALFI (Air Liquide France Industrie) své připomínky Komisi sdělila dne 3. listopadu 2014. Skupina zdůrazňuje, že náklady, které nese v souvislosti s energií, činí [...] až [...] % výrobních nákladů. Zadruhé, ALFI argumentuje, že přílišné zvýšení nákladů na elektřinu by vedlo k internalizaci výroby průmyslových plynů různými odvětvími, které je používají (chemie, ocel, petrochemie, sklo), což by v menším měřítku vedlo k celosvětovému zvýšení spotřeby energie. |
| --- | --- |

(67)

ALFI (Air Liquide France Industrie) své připomínky Komisi sdělila dne 3. listopadu 2014. Skupina zdůrazňuje, že náklady, které nese v souvislosti s energií, činí [...] až [...] % výrobních nákladů. Zadruhé, ALFI argumentuje, že přílišné zvýšení nákladů na elektřinu by vedlo k internalizaci výroby průmyslových plynů různými odvětvími, které je používají (chemie, ocel, petrochemie, sklo), což by v menším měřítku vedlo k celosvětovému zvýšení spotřeby energie.

| (68) | ALFI dále argumentuje, že snížení CSPE poskytují jejich příjemcům výhodu. Podle skupiny tato snížení CSPE slouží pouze k naplňování „cíle veřejné služby“ zásobování a tudíž nemohou představovat podporu, aniž by skupina jakkoli upřesnila právní základ tohoto tvrzení. |
| --- | --- |

(68)

ALFI dále argumentuje, že snížení CSPE poskytují jejich příjemcům výhodu. Podle skupiny tato snížení CSPE slouží pouze k naplňování „cíle veřejné služby“ zásobování a tudíž nemohou představovat podporu, aniž by skupina jakkoli upřesnila právní základ tohoto tvrzení.

| (69) | Nakonec ALFI uvádí, že – a to aniž by bylo jakkoli dotčeno její stanovisko ohledně neexistence podpory uvedené v předchozím bodu – by tato snížení CSPE v případě jejich kvalifikace jako státní podpory byla slučitelná s oddílem 3.7.2 pokynů z roku 2014, který za určitých podmínek připouští slučitelnost diferenciace a snížení zacílených na energeticky náročné průmyslové podniky. Vrácení podpory by v případě potvrzení její existence bylo vyloučené. |
| --- | --- |

(69)

Nakonec ALFI uvádí, že – a to aniž by bylo jakkoli dotčeno její stanovisko ohledně neexistence podpory uvedené v předchozím bodu – by tato snížení CSPE v případě jejich kvalifikace jako státní podpory byla slučitelná s oddílem 3.7.2 pokynů z roku 2014, který za určitých podmínek připouští slučitelnost diferenciace a snížení zacílených na energeticky náročné průmyslové podniky. Vrácení podpory by v případě potvrzení její existence bylo vyloučené.

3.3.   UNIDEN

UNIDEN

| (70) | UNIDEN, asociace zastupující zájmy velkých průmyslových odběratelů energie ve Francii, sdělila Komisi své připomínky dne 3. listopadu 2014. Podle této asociace snížení CSPE sledují vícero společných zájmů, čímž jsou opatření slučitelná ve smyslu čl. 107 odst. 3 SFEU a pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(70)

UNIDEN, asociace zastupující zájmy velkých průmyslových odběratelů energie ve Francii, sdělila Komisi své připomínky dne 3. listopadu 2014. Podle této asociace snížení CSPE sledují vícero společných zájmů, čímž jsou opatření slučitelná ve smyslu čl. 107 odst. 3 SFEU a pokynů z roku 2014.

| (71) | Zaprvé, opatření sledují cíl zachování konkurenceschopnosti průmyslových odvětví vystavených světové konkurenci. Zadruhé, opatření plní sociální účel. Zatřetí, opatření přispívají k hospodářské, sociální a územní soudržnosti a zejména pak k ochraně nejvíce znevýhodněných spotřebitelů. Nakonec opatření sledují cíl energetické účinnosti v souladu s právem Evropské unie. |
| --- | --- |

(71)

Zaprvé, opatření sledují cíl zachování konkurenceschopnosti průmyslových odvětví vystavených světové konkurenci. Zadruhé, opatření plní sociální účel. Zatřetí, opatření přispívají k hospodářské, sociální a územní soudržnosti a zejména pak k ochraně nejvíce znevýhodněných spotřebitelů. Nakonec opatření sledují cíl energetické účinnosti v souladu s právem Evropské unie.

4.   VYJÁDŘENÍ FRANCIE

VYJÁDŘENÍ FRANCIE

| (72) | Francie zaslala připomínky jak ke kvalifikaci opatření, tak k jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(72)

Francie zaslala připomínky jak ke kvalifikaci opatření, tak k jejich slučitelnosti s vnitřním trhem.

4.1.   Stropy CSPE pro odběratelské místo a na úrovni 0,5 % přidané hodnoty nepředstavují státní podporu

Stropy CSPE pro odběratelské místo a na úrovni 0,5 % přidané hodnoty nepředstavují státní podporu

| (73) | Hlavní argumenty Francie dokládající neexistenci podpory se týkají neexistence selektivity a neexistence narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(73)

Hlavní argumenty Francie dokládající neexistenci podpory se týkají neexistence selektivity a neexistence narušení hospodářské soutěže.

4.1.1.   Žádná selektivita

Žádná selektivita

| (74) | Podle Francie opatření nejsou selektivní, a to ze tří hlavních důvodů: |
| --- | --- |

(74)

Podle Francie opatření nejsou selektivní, a to ze tří hlavních důvodů:

| (75) | Zaprvé, judikatura stanovila, že samotné snížení poplatků členskými státy nepředstavuje selektivitu opatření, jelikož podniky, které překračují pevně stanovené limity se hypoteticky nemusejí nenacházet ve stejné situaci jako podniky jiné. Judikatura ESD tudíž stanovila, že stanovení stropu pro odběratelské místo nepředstavuje selektivní opatření a že daňové stropy nemohou představovat selektivní podporu (13). Co se týče stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, Francie se odvolává na judikaturu Ústavní rady (14) a připomíná, že soudce při uvážení souladu CSPE se zásadou daňové rovnosti uznal, že příjemci tohoto opatření se nachází v jiném faktickém postavení než ostatní podniky, proto se nejedná o selektivní podporu. |
| --- | --- |

(75)

Zaprvé, judikatura stanovila, že samotné snížení poplatků členskými státy nepředstavuje selektivitu opatření, jelikož podniky, které překračují pevně stanovené limity se hypoteticky nemusejí nenacházet ve stejné situaci jako podniky jiné. Judikatura ESD tudíž stanovila, že stanovení stropu pro odběratelské místo nepředstavuje selektivní opatření a že daňové stropy nemohou představovat selektivní podporu (13). Co se týče stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, Francie se odvolává na judikaturu Ústavní rady (14) a připomíná, že soudce při uvážení souladu CSPE se zásadou daňové rovnosti uznal, že příjemci tohoto opatření se nachází v jiném faktickém postavení než ostatní podniky, proto se nejedná o selektivní podporu.

13

14

| (76) | Zadruhé, co se týče elektřiny pro vlastní spotřebu, Francie se domnívá, že osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu od CSPE se týká příjemců, kteří se nacházejí v jiném faktickém postavení než ostatní přispěvatelé hradící CSPE, což vylučuje selektivitu podpory. |
| --- | --- |

(76)

Zadruhé, co se týče elektřiny pro vlastní spotřebu, Francie se domnívá, že osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu od CSPE se týká příjemců, kteří se nacházejí v jiném faktickém postavení než ostatní přispěvatelé hradící CSPE, což vylučuje selektivitu podpory.

| (77) | Zatřetí, neexistence selektivity je dokládána povahou francouzského daňového systému, z něhož tato opatření vyplývají a který nemá jakkoli selektivní povahu. Podle Francie stropy CSPE vycházejí ze samotné podstaty daňového systému, který stanovuje, že daňová zátěž musí zohledňovat schopnost do tohoto systému přispívat. |
| --- | --- |

(77)

Zatřetí, neexistence selektivity je dokládána povahou francouzského daňového systému, z něhož tato opatření vyplývají a který nemá jakkoli selektivní povahu. Podle Francie stropy CSPE vycházejí ze samotné podstaty daňového systému, který stanovuje, že daňová zátěž musí zohledňovat schopnost do tohoto systému přispívat.

| (78) | Co se týče výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu, kteří tuto elektřinu vyrábějí z obnovitelných zdrojů energie („OZE“) nebo kombinovanou výrobou tepla a elektřiny, kteří působí zejména v chemickém, hutním a petrochemickém průmyslu, Francie zdůrazňuje, že je logické, aby elektřina vyrobená a spotřebovaná pro vlastní potřebu byla osvobozena od CSPE, který slouží k financování podpory OZE nebo kombinované výroby tepla a elektřiny, kdy na výrobu této elektřiny nebyla poskytnuta žádná veřejná finanční podpora plynoucí z CSPE, a přesto tato elektřina přispívá k ochraně životního prostředí, která je cílem podpory OZE a kombinované výroby tepla a elektřiny financovaných CSPE stejně jako elektřina dodávaná do sítě (která je předmětem podpory financované CSPE). Francie zdůrazňuje, že osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu využívající OZE nebo kombinovanou výrobu tepla a elektřiny proto nepředstavuje selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(78)

Co se týče výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu, kteří tuto elektřinu vyrábějí z obnovitelných zdrojů energie („OZE“) nebo kombinovanou výrobou tepla a elektřiny, kteří působí zejména v chemickém, hutním a petrochemickém průmyslu, Francie zdůrazňuje, že je logické, aby elektřina vyrobená a spotřebovaná pro vlastní potřebu byla osvobozena od CSPE, který slouží k financování podpory OZE nebo kombinované výroby tepla a elektřiny, kdy na výrobu této elektřiny nebyla poskytnuta žádná veřejná finanční podpora plynoucí z CSPE, a přesto tato elektřina přispívá k ochraně životního prostředí, která je cílem podpory OZE a kombinované výroby tepla a elektřiny financovaných CSPE stejně jako elektřina dodávaná do sítě (která je předmětem podpory financované CSPE). Francie zdůrazňuje, že osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu využívající OZE nebo kombinovanou výrobu tepla a elektřiny proto nepředstavuje selektivní výhodu.

4.1.2.   Neexistence narušení hospodářské soutěže

Neexistence narušení hospodářské soutěže

| (79) | Francie zdůrazňuje, že podobné opatření existovalo už před vstupem CSPE v platnost v roce 2003. Francie následně uvádí, že podpora měla na hospodářskou a konkurenční situaci podniků ve Francii jen malý dopad. |
| --- | --- |

(79)

Francie zdůrazňuje, že podobné opatření existovalo už před vstupem CSPE v platnost v roce 2003. Francie následně uvádí, že podpora měla na hospodářskou a konkurenční situaci podniků ve Francii jen malý dopad.

4.2.   V případě potvrzení kvalifikace podpory stropy CSPE pro odběratelské místo a na úrovni 0,5 % přidané hodnoty představují slučitelnou podporu

V případě potvrzení kvalifikace podpory stropy CSPE pro odběratelské místo a na úrovni 0,5 % přidané hodnoty představují slučitelnou podporu

| (80) | V hypotetickém případě, kdy by existence podpory byla potvrzena, Francie navrhuje analýzu slučitelnosti CSPE na základě tří faktorů: |
| --- | --- |

(80)

V hypotetickém případě, kdy by existence podpory byla potvrzena, Francie navrhuje analýzu slučitelnosti CSPE na základě tří faktorů:

| (81) | Zaprvé, slučitelnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že opatření respektují ustanovení směrnice Rady 2003/96/ES (viz oddíl 4.2.1). |
| --- | --- |

(81)

Zaprvé, slučitelnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že opatření respektují ustanovení směrnice Rady 2003/96/ES (viz oddíl 4.2.1).

| (82) | Zadruhé, pokud by bylo možné považovat CSPE za ekologickou daň, jeho snížení jsou plně slučitelná s pokyny Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (15) (dále jen „pokyny z roku 2001“), pokyny z roku 2008 a pokyny z roku 2014 (viz oddíl 4.2.2). |
| --- | --- |

(82)

Zadruhé, pokud by bylo možné považovat CSPE za ekologickou daň, jeho snížení jsou plně slučitelná s pokyny Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (15) (dále jen „pokyny z roku 2001“), pokyny z roku 2008 a pokyny z roku 2014 (viz oddíl 4.2.2).

15

| (83) | Zatřetí, pokud by CSPE nemohl být kvalifikován jako ekologická daň, jeho stropy by byly slučitelné s pokyny z roku 2014 z hlediska použití CSPE na financování podpory obnovitelných zdrojů energie a s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU z hlediska ostatních složek CSPE (viz oddíl 4.2.3). |
| --- | --- |

(83)

Zatřetí, pokud by CSPE nemohl být kvalifikován jako ekologická daň, jeho stropy by byly slučitelné s pokyny z roku 2014 z hlediska použití CSPE na financování podpory obnovitelných zdrojů energie a s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU z hlediska ostatních složek CSPE (viz oddíl 4.2.3).

4.2.1.   Slučitelnost opatření vyplývá z jejich souladu s ustanoveními směrnice 2003/96/ES

Slučitelnost opatření vyplývá z jejich souladu s ustanoveními směrnice 2003/96/ES

| (84) | Francie zdůrazňuje, že směrnice 2003/96/ES umožňuje určité výjimky: |
| --- | --- |

(84)

Francie zdůrazňuje, že směrnice 2003/96/ES umožňuje určité výjimky:

| (85) | Zaprvé, čl. 14 odst. 1 písm. a) směrnice umožňuje osvobození od poplatků týkajících se elektřiny použité k výrobě elektřiny nebo k udržení schopnosti vyrábět elektřinu. Toto osvobození se z velké části překrývá s osvobozením od úhrady poplatku za elektřinu pro vlastní spotřebu, které je součástí předmětných opatření. |
| --- | --- |

(85)

Zaprvé, čl. 14 odst. 1 písm. a) směrnice umožňuje osvobození od poplatků týkajících se elektřiny použité k výrobě elektřiny nebo k udržení schopnosti vyrábět elektřinu. Toto osvobození se z velké části překrývá s osvobozením od úhrady poplatku za elektřinu pro vlastní spotřebu, které je součástí předmětných opatření.

| (86) | Zadruhé, čl. 15 odst. 1 písm. e) směrnice umožňuje osvobození od poplatku za elektřinu pro vlastní spotřebu vyrobenou kombinovanou výrobou tepla a elektřiny. |
| --- | --- |

(86)

Zadruhé, čl. 15 odst. 1 písm. e) směrnice umožňuje osvobození od poplatku za elektřinu pro vlastní spotřebu vyrobenou kombinovanou výrobou tepla a elektřiny.

| (87) | A zatřetí, čl. 17 odst. 1 písm. a) směrnice umožňuje částečné osvobození pro „energetický náročné podniky“, které jsou definovány jako podniky, jejichž nákupy energetických produktů a elektřiny činí alespoň 3,0 % hodnoty produkce, nebo jimiž splatná daň z energie činí alespoň 0,5 % jejich přidané hodnoty. |
| --- | --- |

(87)

A zatřetí, čl. 17 odst. 1 písm. a) směrnice umožňuje částečné osvobození pro „energetický náročné podniky“, které jsou definovány jako podniky, jejichž nákupy energetických produktů a elektřiny činí alespoň 3,0 % hodnoty produkce, nebo jimiž splatná daň z energie činí alespoň 0,5 % jejich přidané hodnoty.

4.2.2.   V případě, že CSPE představuje ekologickou daň, jsou stropy CSPE slučitelné s pravidly pro státní podporu

V případě, že CSPE představuje ekologickou daň, jsou stropy CSPE slučitelné s pravidly pro státní podporu

| (88) | Ve své korespondenci s Komisí Francie odhaduje, že CSPE může být považován za ekologickou daň, jak je definována v bodě (70)(14) pokynů z roku 2008. Francie uvedla, že základ daně má negativní dopad na životní prostředí, i když se zaměřuje na financování obnovitelných zdrojů energie, a že tento režim podpory je v důsledku prospěšný pro životní prostředí. Tato kvalifikace vede k posouzení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem na základě jednoho ze tří faktorů slučitelnosti. |
| --- | --- |

(88)

Ve své korespondenci s Komisí Francie odhaduje, že CSPE může být považován za ekologickou daň, jak je definována v bodě (70)(14) pokynů z roku 2008. Francie uvedla, že základ daně má negativní dopad na životní prostředí, i když se zaměřuje na financování obnovitelných zdrojů energie, a že tento režim podpory je v důsledku prospěšný pro životní prostředí. Tato kvalifikace vede k posouzení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem na základě jednoho ze tří faktorů slučitelnosti.

| (89) | Zaprvé, pro období od roku 2003 do roku 2008 musí být slučitelnost snížení CSPE posuzována s ohledem na pokyny z roku 2001. Podle Francie je tato slučitelnost zajištěna skutečností, že příjemci platí významnou část CSPE, nejméně 20 %, v souladu s body 51.1.a a 51.1.b pokynů z roku 2001. |
| --- | --- |

(89)

Zaprvé, pro období od roku 2003 do roku 2008 musí být slučitelnost snížení CSPE posuzována s ohledem na pokyny z roku 2001. Podle Francie je tato slučitelnost zajištěna skutečností, že příjemci platí významnou část CSPE, nejméně 20 %, v souladu s body 51.1.a a 51.1.b pokynů z roku 2001.

| (90) | Zadruhé, Francie se domnívá, že opatření v období 2008–2014 jsou v souladu s pokyny z roku 2008. Francie CSPE považuje za ekologickou daň. Bod (4) pokynů z roku 2008 uvádí, že ekologické daně jsou slučitelné s vnitřním trhem. Slučitelnost opatření s vnitřním trhem je tedy dostatečně prokázána. |
| --- | --- |

(90)

Zadruhé, Francie se domnívá, že opatření v období 2008–2014 jsou v souladu s pokyny z roku 2008. Francie CSPE považuje za ekologickou daň. Bod (4) pokynů z roku 2008 uvádí, že ekologické daně jsou slučitelné s vnitřním trhem. Slučitelnost opatření s vnitřním trhem je tedy dostatečně prokázána.

| (91) | Nakonec Francie uvádí, že dva stropy CSPE jsou slučitelné s pokyny z roku 2014 platnými od 1. července do ukončení opatření v roce 2015 a že jsou v souladu zejména s bodem (170) těchto pokynů. |
| --- | --- |

(91)

Nakonec Francie uvádí, že dva stropy CSPE jsou slučitelné s pokyny z roku 2014 platnými od 1. července do ukončení opatření v roce 2015 a že jsou v souladu zejména s bodem (170) těchto pokynů.

4.2.3.   Tato slučitelnost je doložena s ohledem na oddíl 3.7.2 pokynů z roku 2014 a na čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

Tato slučitelnost je doložena s ohledem na oddíl 3.7.2 pokynů z roku 2014 a na čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

| (92) | Ve svém oznámení ze dne 22. října 2015 však Francie připustila možnost nepovažovat CSPE za ekologickou daň a vyvodit důsledky vyplývající z analýzy slučitelnosti s vnitřním trhem s ohledem na oddíl 3.7.2 pokynů z roku 2014 a čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(92)

Ve svém oznámení ze dne 22. října 2015 však Francie připustila možnost nepovažovat CSPE za ekologickou daň a vyvodit důsledky vyplývající z analýzy slučitelnosti s vnitřním trhem s ohledem na oddíl 3.7.2 pokynů z roku 2014 a čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

4.2.3.1.   Snížení CSPE umožňující financování obnovitelných zdrojů energie

Snížení CSPE umožňující financování obnovitelných zdrojů energie

| (93) | Podle Francie je prokázán soulad opatření s pokyny z roku 2014. Francie výslovně odkazuje na oddíl 3.7.2 jako na právní základ pro posouzení slučitelnosti předmětných opatření (16) s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(93)

Podle Francie je prokázán soulad opatření s pokyny z roku 2014. Francie výslovně odkazuje na oddíl 3.7.2 jako na právní základ pro posouzení slučitelnosti předmětných opatření (16) s vnitřním trhem.

16

| (94) | Zaprvé, Francie poznamenává, že všechny podpory udělené před 1. lednem 2011 ve formě snížení příspěvků sloužících k financování podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem v souladu s bodem (248) pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(94)

Zaprvé, Francie poznamenává, že všechny podpory udělené před 1. lednem 2011 ve formě snížení příspěvků sloužících k financování podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem v souladu s bodem (248) pokynů z roku 2014.

| (95) | Zadruhé, pro období po roce 2011 se Francie domnívá, že podpory mohly být uděleny za předpokladu, že byly uděleny v rámci plánu úpravy, který pomocí objektivních kritérií zajišťuje konvergenci úrovní snížení poskytnutých v rámci předmětných opatření na úrovně dovolené v oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(95)

Zadruhé, pro období po roce 2011 se Francie domnívá, že podpory mohly být uděleny za předpokladu, že byly uděleny v rámci plánu úpravy, který pomocí objektivních kritérií zajišťuje konvergenci úrovní snížení poskytnutých v rámci předmětných opatření na úrovně dovolené v oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014.

| (96) | Francie zdůrazňuje, že 50 % podpory na spalování je třeba kvalifikovat jako podporu výroby energie z obnovitelných zdrojů, vzhledem k tomu, že podle statistik AIE a Eurostat tvoří 50 % spalovaného odpadu biologicky rozložitelný odpad. |
| --- | --- |

(96)

Francie zdůrazňuje, že 50 % podpory na spalování je třeba kvalifikovat jako podporu výroby energie z obnovitelných zdrojů, vzhledem k tomu, že podle statistik AIE a Eurostat tvoří 50 % spalovaného odpadu biologicky rozložitelný odpad.

4.2.3.2.   Snížení CSPE jako takové umožňuje financovat kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociální tarify

Snížení CSPE jako takové umožňuje financovat kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociální tarify

| (97) | Co se týče části CSPE, která není použita na financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, Francie dodala podrobnou analýzu slučitelnosti opatření, kterou Komise popisuje níže. |
| --- | --- |

(97)

Co se týče části CSPE, která není použita na financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, Francie dodala podrobnou analýzu slučitelnosti opatření, kterou Komise popisuje níže.

4.2.4.   Cíl společného zájmu stanovení stropů

Cíl společného zájmu stanovení stropů

| (98) | Francie se domnívá, že smlouva poskytuje dostačující právní základ dokládající slučitelnost opatření s vnitřním trhem tím, že stropy CSPE se týkají „jiných politik než rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, kdy stropy části CSPE určené k financování rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (...) se řídí ustanoveními zákona [] LDAEE z roku 2014.“ |
| --- | --- |

(98)

Francie se domnívá, že smlouva poskytuje dostačující právní základ dokládající slučitelnost opatření s vnitřním trhem tím, že stropy CSPE se týkají „jiných politik než rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, kdy stropy části CSPE určené k financování rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (...) se řídí ustanoveními zákona [] LDAEE z roku 2014.“

jiných politik než rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, kdy stropy části CSPE určené k financování rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (...) se řídí ustanoveními zákona [] LDAEE z roku 2014.

| (99) | Francie poznamenává, že evropská legislativa umožňuje považovat za legitimní, aby energeticky náročné podniky nenesly vysoké náklady na zásobování elektřinou z důvodu plnění cílů společného zájmu, kterými jsou (i) kombinovaná výroba tepla a elektřiny, (ii) územní soudržnost a ochrana okrajových regionů, (iii) sociální soudržnost a boj proti vyloučení.






  (1) | Zaprvé, podpora kombinované výroby tepla a elektřiny je odůvodněna na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES (17) o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny a rozhodnutím Evropské rady ze dnů 7. a 8. března 2007 stanovující cíl snížení spotřeby energie, k jehož naplnění kombinovaná výroba tepla a elektřiny významně přispívá. Francie poznamenává, že část CSPE týkající se podpory kombinované výroby tepla a elektřiny může zahrnovat podporu spalování biologicky nerozložitelného odpadu, pokud je toto použito pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny. |
| --- | --- | --- |

(99)

Francie poznamenává, že evropská legislativa umožňuje považovat za legitimní, aby energeticky náročné podniky nenesly vysoké náklady na zásobování elektřinou z důvodu plnění cílů společného zájmu, kterými jsou (i) kombinovaná výroba tepla a elektřiny, (ii) územní soudržnost a ochrana okrajových regionů, (iii) sociální soudržnost a boj proti vyloučení.

(1)

Zaprvé, podpora kombinované výroby tepla a elektřiny je odůvodněna na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES (17) o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny a rozhodnutím Evropské rady ze dnů 7. a 8. března 2007 stanovující cíl snížení spotřeby energie, k jehož naplnění kombinovaná výroba tepla a elektřiny významně přispívá. Francie poznamenává, že část CSPE týkající se podpory kombinované výroby tepla a elektřiny může zahrnovat podporu spalování biologicky nerozložitelného odpadu, pokud je toto použito pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny.

17

| (2) | Zadruhé, program vyrovnávání tarifů přispívá k plnění komunitárního cíle územní soudržnosti uvedeného v článku 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francie rovněž uvádí, že cíl společného zájmu této politiky se opírá o článek 174 SFEU, článek 349 SEU a čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(2)

Zadruhé, program vyrovnávání tarifů přispívá k plnění komunitárního cíle územní soudržnosti uvedeného v článku 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francie rovněž uvádí, že cíl společného zájmu této politiky se opírá o článek 174 SFEU, článek 349 SEU a čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.

| (3) | Zatřetí, sociální tarify podle Francie plní cíl společného zájmu uvedený v článku 3 SEU a článku 174 SFEU. Francie připomíná, že pro cíl této politiky lze nalézt oporu také v prvním článku Listiny základních práv a svobod. Francie následně zmiňuje bod 45 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (18) o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou, podle které „by členské státy měly přijmout nezbytná opatření k ochraně zranitelných zákazníků v prostředí vnitřního trhu s elektřinou“. Francie poznamenává, že sociální tarify za elektřinu zaručují přístup k základnímu statku a přispívají k ochraně důstojnosti člověka. |
| --- | --- |

(3)

Zatřetí, sociální tarify podle Francie plní cíl společného zájmu uvedený v článku 3 SEU a článku 174 SFEU. Francie připomíná, že pro cíl této politiky lze nalézt oporu také v prvním článku Listiny základních práv a svobod. Francie následně zmiňuje bod 45 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (18) o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou, podle které „by členské státy měly přijmout nezbytná opatření k ochraně zranitelných zákazníků v prostředí vnitřního trhu s elektřinou“. Francie poznamenává, že sociální tarify za elektřinu zaručují přístup k základnímu statku a přispívají k ochraně důstojnosti člověka.

18

| (100) | Podle Francie dva stropy CSPE, strop pro odběratelské místo a strop na úrovni 0,5 % přidané hodnoty sledují také druhý cíl, kterým je zachování konkurenceschopnosti podniků v souladu s čl. 173 odst. 1 SFEU. Francie dále poznamenává, že směrnice 2003/96/ES členským státům rovněž umožňuje stanovit výjimky pro podniky s velkou spotřebou za účelem zachování jejich konkurenceschopnosti, tedy možnosti, kterou pro financování výroby energie z obnovitelných zdrojů připouštějí také pokyny z roku 2014 (oddíl 3.7.2). Pokud tento cíl zachování konkurenceschopnosti není dostatečný pro obhájení existence společného zájmu, alespoň k němu podle Francie přispívá. |
| --- | --- |

(100)

Podle Francie dva stropy CSPE, strop pro odběratelské místo a strop na úrovni 0,5 % přidané hodnoty sledují také druhý cíl, kterým je zachování konkurenceschopnosti podniků v souladu s čl. 173 odst. 1 SFEU. Francie dále poznamenává, že směrnice 2003/96/ES členským státům rovněž umožňuje stanovit výjimky pro podniky s velkou spotřebou za účelem zachování jejich konkurenceschopnosti, tedy možnosti, kterou pro financování výroby energie z obnovitelných zdrojů připouštějí také pokyny z roku 2014 (oddíl 3.7.2). Pokud tento cíl zachování konkurenceschopnosti není dostatečný pro obhájení existence společného zájmu, alespoň k němu podle Francie přispívá.

4.2.4.1.   Nezbytnost

Nezbytnost

| (101) | Nezbytnost opatření je podle Francie řádně prokázána, neboť přispívají k posílení konkurenceschopnosti podniků, které jsou jejich příjemci, a tudíž brání riziku delokalizace. Jelikož jsou navíc opatření správně zaměřena a stropy jsou správně nastaveny, nejsou opatření nikterak diskriminační. Francie v tomto ohledu zdůrazňuje konzistenci zvolených limitů pro dvě různé kategorie osvobození, pro odběratelské místo a na úrovni přidané hodnoty, kdy strop pro odběratelské místo je v podstatě jen variantou stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty na úrovni odběratelského místa. Příjemci jsou vybíráni na základě transparentních a objektivních kritérií, která jsou zaměřena na podniky nejvíce ohrožené ztrátou konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(101)

Nezbytnost opatření je podle Francie řádně prokázána, neboť přispívají k posílení konkurenceschopnosti podniků, které jsou jejich příjemci, a tudíž brání riziku delokalizace. Jelikož jsou navíc opatření správně zaměřena a stropy jsou správně nastaveny, nejsou opatření nikterak diskriminační. Francie v tomto ohledu zdůrazňuje konzistenci zvolených limitů pro dvě různé kategorie osvobození, pro odběratelské místo a na úrovni přidané hodnoty, kdy strop pro odběratelské místo je v podstatě jen variantou stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty na úrovni odběratelského místa. Příjemci jsou vybíráni na základě transparentních a objektivních kritérií, která jsou zaměřena na podniky nejvíce ohrožené ztrátou konkurenceschopnosti.

| (102) | Nezbytnost opatření Francie dále odůvodňuje skutečností, že zrušení těchto snížení by vedlo k dalším nákladům v rozmezí 12 až 24 % přidané hodnoty. Francie mimo jiné tvrdí, že zvýšení o 2 EUR/MWh představuje zvýšení výrobních nákladů o 2 procenta, což je více než „čistá marže“ těchto podniků. V tomto kontextu by další finanční zátěž vyplývající ze zrušení slev z CSPE podle Francie vedla pouze ke zvýšení rizika delokalizace energeticky náročných podniků a k riziku financování předmětných politik přenesením nákladů na ostatní spotřebitele. |
| --- | --- |

(102)

Nezbytnost opatření Francie dále odůvodňuje skutečností, že zrušení těchto snížení by vedlo k dalším nákladům v rozmezí 12 až 24 % přidané hodnoty. Francie mimo jiné tvrdí, že zvýšení o 2 EUR/MWh představuje zvýšení výrobních nákladů o 2 procenta, což je více než „čistá marže“ těchto podniků. V tomto kontextu by další finanční zátěž vyplývající ze zrušení slev z CSPE podle Francie vedla pouze ke zvýšení rizika delokalizace energeticky náročných podniků a k riziku financování předmětných politik přenesením nákladů na ostatní spotřebitele.

4.2.4.2.   Vhodnost podpory

Vhodnost podpory

| (103) | Obdobně se Francie domnívá, že vhodnost opatření nachází oporu ve směrnici 2003/96/ES, která připouští, že podniky, které platí energetickou daň rovnou nebo vyšší 0,5 % jejich přidané hodnoty, mohou být od poplatků nad tento limit osvobozeny, a to jak z důvodu neexistence daňové harmonizace, tak z důvodu rizika ztráty konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

(103)

Obdobně se Francie domnívá, že vhodnost opatření nachází oporu ve směrnici 2003/96/ES, která připouští, že podniky, které platí energetickou daň rovnou nebo vyšší 0,5 % jejich přidané hodnoty, mohou být od poplatků nad tento limit osvobozeny, a to jak z důvodu neexistence daňové harmonizace, tak z důvodu rizika ztráty konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni.

| (104) | Snížení CSPE jsou tudíž podle Francie v kontextu neexistence úplné daňové harmonizace a citelnému snížení evropské konkurenceschopnosti vhodná. |
| --- | --- |

(104)

Snížení CSPE jsou tudíž podle Francie v kontextu neexistence úplné daňové harmonizace a citelnému snížení evropské konkurenceschopnosti vhodná.

4.2.4.3.   Přiměřenost

Přiměřenost

| (105) | Francie následně zdůrazňuje, že snížení CSPE jsou přiměřená. Odpovídají průměrnému příspěvku 31 až 34 % celkového příspěvku, tj. 5,1 až 5,6 EUR/MWh (odhad z roku 2014), v porovnání s CSPE ve výši 16,5 EUR/MWh ke stejnému datu. Francie poznamenává, že tato průměrná sazba 31–34 % je nejen vyšší než minimální sazba dovolená pokyny z roku 2008, ale také vyšší než minimální sazba uvedená v oddílech 3.7.1 a 3.7.2 pokynů z roku 2014, a je proto přiměřená. |
| --- | --- |

(105)

Francie následně zdůrazňuje, že snížení CSPE jsou přiměřená. Odpovídají průměrnému příspěvku 31 až 34 % celkového příspěvku, tj. 5,1 až 5,6 EUR/MWh (odhad z roku 2014), v porovnání s CSPE ve výši 16,5 EUR/MWh ke stejnému datu. Francie poznamenává, že tato průměrná sazba 31–34 % je nejen vyšší než minimální sazba dovolená pokyny z roku 2008, ale také vyšší než minimální sazba uvedená v oddílech 3.7.1 a 3.7.2 pokynů z roku 2014, a je proto přiměřená.

| (106) | Snížení tudíž podle Francie mohou být považována za přiměřená v případě, že příjemcům zůstane k úhradě dostatečně významný podíl CSPE. |
| --- | --- |

(106)

Snížení tudíž podle Francie mohou být považována za přiměřená v případě, že příjemcům zůstane k úhradě dostatečně významný podíl CSPE.

| (107) | Francie sdělila částky CSPE na příjemce pro rok 2014. Komise poznamenává, že jen v roce 2014 zaplatilo nejméně 124 příjemců CSPE nižší než 15 %, jak je uvedeno v bodu (188) pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(107)

Francie sdělila částky CSPE na příjemce pro rok 2014. Komise poznamenává, že jen v roce 2014 zaplatilo nejméně 124 příjemců CSPE nižší než 15 %, jak je uvedeno v bodu (188) pokynů z roku 2014.

4.2.4.4.   Podněcující charakter opatření

Podněcující charakter opatření

| (108) | Francie se domnívá, že tato podmínka se na tento případ nevztahuje. Zdůrazňuje, že smyslem opatření není podněcovat příjemce ke změně chování, ale spíše prevence zhoršení jejich konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(108)

Francie se domnívá, že tato podmínka se na tento případ nevztahuje. Zdůrazňuje, že smyslem opatření není podněcovat příjemce ke změně chování, ale spíše prevence zhoršení jejich konkurenceschopnosti.

4.2.4.5.   Omezení rušivých účinků na hospodářskou soutěž a pozitivní bilanci

Omezení rušivých účinků na hospodářskou soutěž a pozitivní bilanci

| (109) | Francie v tomto ohledu tvrdí, že osvobození od CSPE umožňuje omezit narušování hospodářské soutěže. Ve svých připomínkách poznamenává, že navzdory stropům CSPE zůstává rozdíl v cenách elektřiny ve Francii a Severní Americe značný, kolem 10 EUR/MWh pro energeticky náročné podniky. Francie rovněž cituje studii ICF a zdůrazňuje, že Francie uděluje méně výjimek než Německo, Itálie a Dánsko (19). |
| --- | --- |

(109)

Francie v tomto ohledu tvrdí, že osvobození od CSPE umožňuje omezit narušování hospodářské soutěže. Ve svých připomínkách poznamenává, že navzdory stropům CSPE zůstává rozdíl v cenách elektřiny ve Francii a Severní Americe značný, kolem 10 EUR/MWh pro energeticky náročné podniky. Francie rovněž cituje studii ICF a zdůrazňuje, že Francie uděluje méně výjimek než Německo, Itálie a Dánsko (19).

19

4.2.4.6.   Slučitelnost stropů CSPE při jeho přiřazení k jiným cílům než financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a podpory vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů

Slučitelnost stropů CSPE při jeho přiřazení k jiným cílům než financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a podpory vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů

| (110) | Co se týče ostatních složek CSPE popsaných v bodech (11)(1) až (11)(3), poskytla Francie následující informace:






  (1) | Co se týče podpory spalování biologicky rozložitelného odpadu, Francie zdůrazňuje existenci společného zájmu na spalování z hlediska obnovitelných zdrojů energie. V případě biologicky nerozložitelného odpadu Francie zdůrazňuje, že podpora je zaměřena na zlepšení energetické účinnosti. Francie vysvětlila, že opatření jsou přiměřená v případě, že nákupní sazba umožňuje dosáhnout návratnosti mezi 6 a 7 procenty. Opatření nemají narušující účinek za předpokladu, že mechanismu mohou využít všechna spalovací zařízení. |
| --- | --- | --- |

(110)

Co se týče ostatních složek CSPE popsaných v bodech (11)(1) až (11)(3), poskytla Francie následující informace:

(1)

Co se týče podpory spalování biologicky rozložitelného odpadu, Francie zdůrazňuje existenci společného zájmu na spalování z hlediska obnovitelných zdrojů energie. V případě biologicky nerozložitelného odpadu Francie zdůrazňuje, že podpora je zaměřena na zlepšení energetické účinnosti. Francie vysvětlila, že opatření jsou přiměřená v případě, že nákupní sazba umožňuje dosáhnout návratnosti mezi 6 a 7 procenty. Opatření nemají narušující účinek za předpokladu, že mechanismu mohou využít všechna spalovací zařízení.

| (2) | Podpora moderních zařízení slouží společnému zájmu zajištění bezpečnosti zásobování. Podpora je nezbytná pro realizaci investic. Francie se domnívá, že omezení výkonu dotyčných zařízení (78 MW v roce 2014) omezuje narušující účinek. |
| --- | --- |

(2)

Podpora moderních zařízení slouží společnému zájmu zajištění bezpečnosti zásobování. Podpora je nezbytná pro realizaci investic. Francie se domnívá, že omezení výkonu dotyčných zařízení (78 MW v roce 2014) omezuje narušující účinek.

| (3) | Co se týče smluv o zaručeném výkonu, nezbytnost ani vhodnost této podpory Francie neupřesnila. |
| --- | --- |

(3)

Co se týče smluv o zaručeném výkonu, nezbytnost ani vhodnost této podpory Francie neupřesnila.

4.3.   Osvobození výrobců elektřiny vyráběné pro vlastní spotřebu od CSPE nepředstavuje státní podporu

Osvobození výrobců elektřiny vyráběné pro vlastní spotřebu od CSPE nepředstavuje státní podporu

| (111) | Francie v úvodu zdůrazňuje, že toto osvobození je v případě výroby elektřiny pro vlastní spotřebu plně slučitelné se směrnicí 2003/96/ES, která stanovuje, že malí výrobci elektřiny mohou být osvobozeni od daně z elektřiny, pokud jsou produkty použité pro výrobu této elektřiny zdaněny jinak. |
| --- | --- |

(111)

Francie v úvodu zdůrazňuje, že toto osvobození je v případě výroby elektřiny pro vlastní spotřebu plně slučitelné se směrnicí 2003/96/ES, která stanovuje, že malí výrobci elektřiny mohou být osvobozeni od daně z elektřiny, pokud jsou produkty použité pro výrobu této elektřiny zdaněny jinak.

| (112) | Co se týče existence podpory, Francie vysvětluje, že tato osvobození od CSPE nepředstavují selektivní podporu. Francie poznamenává, že toto osvobození je nezávislé na povaze činnosti příjemců a že se v zásadě vztahuje na všechny podniky do limitu kapacity 240 GWh. Mimo jiné tito příjemci v případě elektřiny vyráběné pro vlastní spotřebu nepředstavují žádnou zátěž elektrické sítě. Je proto legitimní, aby k nim byl zaujímán jiný přístup než ke spotřebitelům, kteří veškerou spotřebovávanou elektřinu nakupují. |
| --- | --- |

(112)

Co se týče existence podpory, Francie vysvětluje, že tato osvobození od CSPE nepředstavují selektivní podporu. Francie poznamenává, že toto osvobození je nezávislé na povaze činnosti příjemců a že se v zásadě vztahuje na všechny podniky do limitu kapacity 240 GWh. Mimo jiné tito příjemci v případě elektřiny vyráběné pro vlastní spotřebu nepředstavují žádnou zátěž elektrické sítě. Je proto legitimní, aby k nim byl zaujímán jiný přístup než ke spotřebitelům, kteří veškerou spotřebovávanou elektřinu nakupují.

| (113) | Francie se domnívá, že osvobození podniků vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu od CSPE nenarušuje hospodářskou soutěž, jelikož stejného typu osvobození využívá několik dalších zemí Evropské unie. Toto osvobození tudíž nemůže představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(113)

Francie se domnívá, že osvobození podniků vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu od CSPE nenarušuje hospodářskou soutěž, jelikož stejného typu osvobození využívá několik dalších zemí Evropské unie. Toto osvobození tudíž nemůže představovat státní podporu.

| (114) | Co se týče slučitelnosti osvobození, Francie se domnívá, že v případě, kdy by osvobození spotřeby pro vlastní použití představovalo podporu, sledovala by tato podpora přispěním k bezpečnosti zásobování cíl společného zájmu zmírněním účinků špičkové spotřeby elektřiny. |
| --- | --- |

(114)

Co se týče slučitelnosti osvobození, Francie se domnívá, že v případě, kdy by osvobození spotřeby pro vlastní použití představovalo podporu, sledovala by tato podpora přispěním k bezpečnosti zásobování cíl společného zájmu zmírněním účinků špičkové spotřeby elektřiny.

4.4.   Plán úpravy po přijetí pokynů z roku 2014

Plán úpravy po přijetí pokynů z roku 2014

| (115) | Francie při uvážení domněnky o slučitelnosti s vnitřním trhem v souladu s oddílem 3.7.2 pokynů z roku 2014 a čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, v souladu s oddílem 4.2.3, vyvodila důsledky ve svém sdělení Komisi ze dne 27. října 2017. Francie v této korespondenci informovala o nové verzi plánu úpravy za využití oddílu 3.7.3 pokynů z roku 2014 s cílem provést v souladu s objektivními pravidly konvergenci snížení udělených v rámci opatření na úrovně osvobození slučitelné s těmito pokyny, jak jsou tyto definovány v oddílu 3.7.2 těchto pokynů. |
| --- | --- |

(115)

Francie při uvážení domněnky o slučitelnosti s vnitřním trhem v souladu s oddílem 3.7.2 pokynů z roku 2014 a čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, v souladu s oddílem 4.2.3, vyvodila důsledky ve svém sdělení Komisi ze dne 27. října 2017. Francie v této korespondenci informovala o nové verzi plánu úpravy za využití oddílu 3.7.3 pokynů z roku 2014 s cílem provést v souladu s objektivními pravidly konvergenci snížení udělených v rámci opatření na úrovně osvobození slučitelné s těmito pokyny, jak jsou tyto definovány v oddílu 3.7.2 těchto pokynů.

| (116) | Tento krok výpočtu CSPE přiřazeného k různým cílům umožňuje vypočítat částku splatnou příjemci snížení CSPE v rámci plánu úpravy. Tato částka se nachází v rozmezí mezi už uhrazenou částkou CSPE a částkou vypočtenou za využití pokynů. Splatná částka CSPE je v závislosti na různých složkách CSPE vypočítávána odlišně a určována způsobem uvedeným v oddílu 4.4.1. |
| --- | --- |

(116)

Tento krok výpočtu CSPE přiřazeného k různým cílům umožňuje vypočítat částku splatnou příjemci snížení CSPE v rámci plánu úpravy. Tato částka se nachází v rozmezí mezi už uhrazenou částkou CSPE a částkou vypočtenou za využití pokynů. Splatná částka CSPE je v závislosti na různých složkách CSPE vypočítávána odlišně a určována způsobem uvedeným v oddílu 4.4.1.

4.4.1.   Přímé použití oddílu 3.7.3 na složku CSPE k „financování obnovitelných zdrojů energie“

Přímé použití oddílu 3.7.3 na složku CSPE k „financování obnovitelných zdrojů energie“

| (117) | Co se týče části CSPE sloužící k financování výroby energie z obnovitelných zdrojů včetně spalování biologicky rozložitelného odpadu, Francie vzhledem ke zrušení CSPE k 1. lednu 2016 zvažuje plán úprav vedoucí k tomu, že ke dni 1. ledna 2019 by splatná částka CSPE dosahovala částky vypočtené v souladu s pokyny z roku 2014: |
| --- | --- |

(117)

Co se týče části CSPE sloužící k financování výroby energie z obnovitelných zdrojů včetně spalování biologicky rozložitelného odpadu, Francie vzhledem ke zrušení CSPE k 1. lednu 2016 zvažuje plán úprav vedoucí k tomu, že ke dni 1. ledna 2019 by splatná částka CSPE dosahovala částky vypočtené v souladu s pokyny z roku 2014:

| (118) | Pokud podnik i) působí v odvětví uvedeném v příloze 3 pokynů z roku 2014 a jeho energetická náročnost je vyšší než 20 % nebo ii) je jeho energetická náročnost nižší než 20 % a jeho podíl na zahraničním obchodu je vyšší než 4 % (nebo figuruje v příloze 5 těchto pokynů), musí zaplatit alespoň 15 % poplatku nebo částku odpovídající 0,5 % přidané hodnoty podniku. |
| --- | --- |

(118)

Pokud podnik i) působí v odvětví uvedeném v příloze 3 pokynů z roku 2014 a jeho energetická náročnost je vyšší než 20 % nebo ii) je jeho energetická náročnost nižší než 20 % a jeho podíl na zahraničním obchodu je vyšší než 4 % (nebo figuruje v příloze 5 těchto pokynů), musí zaplatit alespoň 15 % poplatku nebo částku odpovídající 0,5 % přidané hodnoty podniku.

| (119) | Pokud podnik působí v odvětví uvedeném v příloze 3 pokynů z roku 2014 a jeho energetická náročnost je nižší než 20 %, musí zaplatit alespoň 15 % poplatku nebo částku odpovídající 4 % přidané hodnoty podniku. |
| --- | --- |

(119)

Pokud podnik působí v odvětví uvedeném v příloze 3 pokynů z roku 2014 a jeho energetická náročnost je nižší než 20 %, musí zaplatit alespoň 15 % poplatku nebo částku odpovídající 4 % přidané hodnoty podniku.

| (120) | V ostatních případech, pokud podnik i) působí v odvětví, které není uvedeno v příloze 3 pokynů, nebo ii) působí v odvětví uvedeném v příloze 5 ale jeho energetická náročnost je nižší než 20 % a iii) využil podpory před 1. červencem 2014, musí uhradit alespoň 20 % poplatku. |
| --- | --- |

(120)

V ostatních případech, pokud podnik i) působí v odvětví, které není uvedeno v příloze 3 pokynů, nebo ii) působí v odvětví uvedeném v příloze 5 ale jeho energetická náročnost je nižší než 20 % a iii) využil podpory před 1. červencem 2014, musí uhradit alespoň 20 % poplatku.

| (121) | Ve všech ostatních případech musí CSPE k 1. lednu 2019 dosáhnout úrovně 100 %. |
| --- | --- |

(121)

Ve všech ostatních případech musí CSPE k 1. lednu 2019 dosáhnout úrovně 100 %.

4.4.2.   Analogické použití oddílu 3.7.3 na složky CSPE „kombinovaná výroba tepla a elektřiny“, „vyrovnávání tarifů“ a „sociální tarify“

Analogické použití oddílu 3.7.3 na složky CSPE „kombinovaná výroba tepla a elektřiny“, „vyrovnávání tarifů“ a „sociální tarify“

| (122) | V případě kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů plán úprav počítá s tím, že nejpozději v roce 2019 bude splatná částka CSPE:






  — | 15 %, pokud je podnik energeticky náročným podnikem ve smyslu bodů (185) a (186) pokynů z roku 2014. Pokud je energetická náročnost podniku vyšší než 20 % a podnik působí v odvětvích uvedených v příloze 3 nebo v příloze 5 pokynů, může být částka CSPE omezena na 0,5 % přidané hodnoty podniku, případně na 4 % přidané hodnoty podniku v případě, že podnik nedosahuje energetické náročnosti alespoň 20 %. |
| --- | --- | --- |

(122)

V případě kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů plán úprav počítá s tím, že nejpozději v roce 2019 bude splatná částka CSPE:

—

15 %, pokud je podnik energeticky náročným podnikem ve smyslu bodů (185) a (186) pokynů z roku 2014. Pokud je energetická náročnost podniku vyšší než 20 % a podnik působí v odvětvích uvedených v příloze 3 nebo v příloze 5 pokynů, může být částka CSPE omezena na 0,5 % přidané hodnoty podniku, případně na 4 % přidané hodnoty podniku v případě, že podnik nedosahuje energetické náročnosti alespoň 20 %.

| — | 100 % pro ostatní podniky. |
| --- | --- |

—

100 % pro ostatní podniky.

| (123) | Francie se domnívá, že tento plán úpravy se opírá o stejné důvody uvedené v oddílu 3.7.3 pokynů z roku 2014 týkající se snížení poplatků určených k financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. Plán úpravy zejména umožňuje vyhnout se přílišnému zvýšení zátěže, které by vyplývalo z okamžitého použití kritérií uvedených v bodech (185) až (189) pokynů z roku 2014. V tomto smyslu přispívá k finanční udržitelnosti CSPE zajištěním přijatelnosti podpory a náležitostí jejího financování. |
| --- | --- |

(123)

Francie se domnívá, že tento plán úpravy se opírá o stejné důvody uvedené v oddílu 3.7.3 pokynů z roku 2014 týkající se snížení poplatků určených k financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. Plán úpravy zejména umožňuje vyhnout se přílišnému zvýšení zátěže, které by vyplývalo z okamžitého použití kritérií uvedených v bodech (185) až (189) pokynů z roku 2014. V tomto smyslu přispívá k finanční udržitelnosti CSPE zajištěním přijatelnosti podpory a náležitostí jejího financování.

4.4.3.   Nepoužití plánu úprav pro ostatní složky CSPE

Nepoužití plánu úprav pro ostatní složky CSPE

| (124) | Francie nicméně nepočítá se zahrnutím snížení CSPE přiřazeného k cílům popsaným v bodech (110)(1) a (110)(2) do plánu úpravy. Francie potvrdila, že CSPE přiřazený k těmto cílům za období 2003–2015 (20) musí být uhrazen v plné výši a snížení CSPE přiřazeného k těmto cílům bude třeba vrátit. |
| --- | --- |

(124)

Francie nicméně nepočítá se zahrnutím snížení CSPE přiřazeného k cílům popsaným v bodech (110)(1) a (110)(2) do plánu úpravy. Francie potvrdila, že CSPE přiřazený k těmto cílům za období 2003–2015 (20) musí být uhrazen v plné výši a snížení CSPE přiřazeného k těmto cílům bude třeba vrátit.

20

4.4.4.   Datum zahájení plánů úprav

Datum zahájení plánů úprav

| (125) | V případě složek OZE a kombinovaná výroba tepla a elektřiny zahájila Francie plán úpravy v roce 2011. V tomto ohledu se Francie opírá o bod (248) pokynů z roku 2014 a o rozhodnutí Komise ze dne 15. června 2017 (SA.38635 (21)) a ze dne 21. září 2017 (SA.47887) (22). |
| --- | --- |

(125)

V případě složek OZE a kombinovaná výroba tepla a elektřiny zahájila Francie plán úpravy v roce 2011. V tomto ohledu se Francie opírá o bod (248) pokynů z roku 2014 a o rozhodnutí Komise ze dne 15. června 2017 (SA.38635 (21)) a ze dne 21. září 2017 (SA.47887) (22).

21

22

| (126) | V případě ostatních složek financovaných CSPE Francie na základě pochybností Komise vyjádřených v jejím rozhodnutí o zahájení řízení zahájila plán úprav v roce 2004. Francie se domnívá, že toto datum se opírá o lhůtu 10 let stanovenou v souladu s článkem 17 nařízení Rady (EU) 2015/1589 (23). |
| --- | --- |

(126)

V případě ostatních složek financovaných CSPE Francie na základě pochybností Komise vyjádřených v jejím rozhodnutí o zahájení řízení zahájila plán úprav v roce 2004. Francie se domnívá, že toto datum se opírá o lhůtu 10 let stanovenou v souladu s článkem 17 nařízení Rady (EU) 2015/1589 (23).

23

4.4.5.   Výroba elektřiny pro vlastní spotřebu v rámci plánu úpravy

Výroba elektřiny pro vlastní spotřebu v rámci plánu úpravy

4.4.5.1.   Osvobození elektřiny spotřebované na výrobu elektřiny od CSPE

Osvobození elektřiny spotřebované na výrobu elektřiny od CSPE

| (127) | Francie se domnívá, že v souladu s článkem 14 směrnice 2003/96/ES, který uvádí, že spotřeba elektřiny použité na výrobu elektřiny a na zachování schopnosti vyrábět elektřinu je zcela osvobozena od zdanění, mohou příjemci, kteří jsou výrobci elektřiny (kód NACE 3511) a elektřinu spotřebovávají pro vlastní spotřebu, být rovněž osvobozeni od CSPE za elektřinu spotřebovanou pro vlastní spotřebu. Francie se proto domnívá, že zahrnovat tyto příjemce do plánu úpravy není nezbytné. |
| --- | --- |

(127)

Francie se domnívá, že v souladu s článkem 14 směrnice 2003/96/ES, který uvádí, že spotřeba elektřiny použité na výrobu elektřiny a na zachování schopnosti vyrábět elektřinu je zcela osvobozena od zdanění, mohou příjemci, kteří jsou výrobci elektřiny (kód NACE 3511) a elektřinu spotřebovávají pro vlastní spotřebu, být rovněž osvobozeni od CSPE za elektřinu spotřebovanou pro vlastní spotřebu. Francie se proto domnívá, že zahrnovat tyto příjemce do plánu úpravy není nezbytné.

4.4.5.2.   Elektřina vyrobená pomocí OZE pro vlastní spotřebu

Elektřina vyrobená pomocí OZE pro vlastní spotřebu

| (128) | V případě příjemců osvobození, kteří vyrábějí elektřinu z OZE, může být vyrobená a spotřebovaná elektřina osvobozena od složky CSPE určené k financování OZE v případě, že tato elektřina nebyla předmětem veřejné podpory, jelikož CSPE částečně financuje podporu OZE. |
| --- | --- |

(128)

V případě příjemců osvobození, kteří vyrábějí elektřinu z OZE, může být vyrobená a spotřebovaná elektřina osvobozena od složky CSPE určené k financování OZE v případě, že tato elektřina nebyla předmětem veřejné podpory, jelikož CSPE částečně financuje podporu OZE.

| (129) | Francie však do plánu úpravy zahrnula osvobození týkající se zbývající části CSPE, ledaže by odpovídající výhoda byla nižší než strop podpory de minimis. |
| --- | --- |

(129)

Francie však do plánu úpravy zahrnula osvobození týkající se zbývající části CSPE, ledaže by odpovídající výhoda byla nižší než strop podpory de minimis.

de minimis.

4.4.5.3.   Elektřina vyrobená pro vlastní spotřebu pomocí kombinované výroby tepla a elektřiny

Elektřina vyrobená pro vlastní spotřebu pomocí kombinované výroby tepla a elektřiny

| (130) | Stejným způsobem mohou být od části CSPE financující kombinovanou výrobu tepla a elektřiny osvobozeni výrobci elektřiny pocházející z kombinované výroby tepla a elektřiny a určené pro vlastní spotřebu v případě, že tato elektřina nebyla předmětem jiné veřejné podpory. |
| --- | --- |

(130)

Stejným způsobem mohou být od části CSPE financující kombinovanou výrobu tepla a elektřiny osvobozeni výrobci elektřiny pocházející z kombinované výroby tepla a elektřiny a určené pro vlastní spotřebu v případě, že tato elektřina nebyla předmětem jiné veřejné podpory.

| (131) | Francie však do plánu úpravy zahrnula osvobození týkající se zbývající části CSPE, ledaže by odpovídající výhoda byla nižší než strop podpory de minimis. |
| --- | --- |

(131)

Francie však do plánu úpravy zahrnula osvobození týkající se zbývající části CSPE, ledaže by odpovídající výhoda byla nižší než strop podpory de minimis.

de minimis.

4.4.6.   Metodika rozčlenění teoreticky splatného CSPE podle jednotlivých politik, mimo osvobození

Metodika rozčlenění teoreticky splatného CSPE podle jednotlivých politik, mimo osvobození

| (132) | U splatného CSPE mimo osvobození Francie provede pro každý podnik výpočet na základě roční sazby a spotřeby podniku. Tato teoretická částka CSPE je rozdělena mezi jednotlivé politiky na základě rozdělení poskytnutého Komisi ze strany CRE dne 20. prosince 2016. | OZE

  (%) | Spalování

  (%) | Kogenerace

  (%) | Vyrovnávání tarifů

  (%) | Sociální tarify

  (%) | Špičková výroba

  (%) | Různé

  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 11 | 2 | 57 | 27 | 0 | 2 | 1 |
| 2004 | 16 | 3 | 50 | 28 | 0 | 2 | 1 |
| 2005 | 11 | 2 | 48 | 30 | 6 | 3 | 1 |
| 2006 | 4 | 1 | 57 | 32 | 3 | 2 | 1 |
| 2007 | 0 | – 3 | 38 | 63 | – 1 | 2 | 1 |
| 2008 | 7 | – 1 | 29 | 59 | 3 | 3 | 1 |
| 2009 | 18 | 0 | 30 | 47 | 3 | 1 | 1 |
| 2010 | 21 | – 1 | 40 | 35 | 3 | 1 | 1 |
| 2011 | 43 | 1 | 27 | 27 | 1 | 0 | 1 |
| 2012 | 48 | 0 | 20 | 29 | 2 | 0 | 0 |
| 2013 | 52 | 1 | 16 | 28 | 3 | 0 | 0 |
| 2014 | 58 | 1 | 10 | 27 | 4 | 0 | 0 |
| 2015 | 61 | 1 | 9 | 24 | 5 | 0 | 0 |
| Total | 41,9 | 0,6 | 23,0 | 30,5 | 2,9 | 0,7 | 0,5 |

(132)

U splatného CSPE mimo osvobození Francie provede pro každý podnik výpočet na základě roční sazby a spotřeby podniku. Tato teoretická částka CSPE je rozdělena mezi jednotlivé politiky na základě rozdělení poskytnutého Komisi ze strany CRE dne 20. prosince 2016.

OZE

(%)

(%)

Spalování

(%)

(%)

Kogenerace

(%)

(%)

Vyrovnávání tarifů

(%)

(%)

Sociální tarify

(%)

(%)

Špičková výroba

(%)

(%)

Různé

(%)

(%)

2003

11

2

57

27

0

2

1

2004

16

3

50

28

0

2

1

2005

11

2

48

30

6

3

1

2006

4

1

57

32

3

2

1

2007

0

– 3

38

63

– 1

2

1

2008

7

– 1

29

59

3

3

1

2009

18

0

30

47

3

1

1

2010

21

– 1

40

35

3

1

1

2011

43

1

27

27

1

0

1

2012

48

0

20

29

2

0

0

2013

52

1

16

28

3

0

0

2014

58

1

10

27

4

0

0

2015

61

1

9

24

5

0

0

Total

41,9

0,6

23,0

30,5

2,9

0,7

0,5

Roční váha každé politiky, sdělení francouzských orgánů ze dne 20. prosince 2016

| (133) | Francie zdůrazňuje, že OZE, kombinovaná výroba tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociální tarify představují 98,2 % CSPE vybraného od roku 2003. |
| --- | --- |

(133)

Francie zdůrazňuje, že OZE, kombinovaná výroba tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociální tarify představují 98,2 % CSPE vybraného od roku 2003.

| (134) | Co se týče spalování, Francie zdůrazňuje, že statistiky AIE a Eurostat dovolují se domnívat, že polovinu energie vyráběné v odvětví spalování domácího odpadu ve formě tepla nebo elektřiny lze označit jako energii z obnovitelných zdrojů. V důsledku toho je 50 % CSPE vyčleněného na podporu spalování integrováno do OZE. Podpora spalování biologicky nerozložitelného odpadu využívaného k vysoce účinné kombinované výrobě tepla a elektřiny je přiřazena k části CSPE na podporu financování kombinované výroby tepla a elektřiny. Tato hypotéza vede Francii k následujícímu rozdělení: | OZE

  (%) | Kogenerace

  (%) | Vyrovnávání tarifů a sociální tarify

  (%) | Spalování biologicky nerozložitelnéh o odpadu

  (%) | Různé

  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 12 | 57 | 27 | 1 | 3 |
| 2004 | 17 | 50 | 28 | 2 | 2 |
| 2005 | 12 | 48 | 35 | 1 | 4 |
| 2006 | 5 | 57 | 35 | 1 | 3 |
| 2007 | – 2 | 38 | 62 | – 2 | 3 |
| 2008 | 6 | 29 | 62 | – 1 | 4 |
| 2009 | 18 | 30 | 50 | 0 | 2 |
| 2010 | 21 | 40 | 38 | – 1 | 2 |
| 2011 | 43 | 27 | 28 | 1 | 1 |
| 2012 | 48 | 20 | 31 | 0 | 1 |
| 2013 | 52 | 16 | 31 | 0 | 0 |
| 2014 | 59 | 10 | 31 | 0 | 0 |
| 2015 | 61 | 9 | 29 | 0 | 0 |

(134)

Co se týče spalování, Francie zdůrazňuje, že statistiky AIE a Eurostat dovolují se domnívat, že polovinu energie vyráběné v odvětví spalování domácího odpadu ve formě tepla nebo elektřiny lze označit jako energii z obnovitelných zdrojů. V důsledku toho je 50 % CSPE vyčleněného na podporu spalování integrováno do OZE. Podpora spalování biologicky nerozložitelného odpadu využívaného k vysoce účinné kombinované výrobě tepla a elektřiny je přiřazena k části CSPE na podporu financování kombinované výroby tepla a elektřiny. Tato hypotéza vede Francii k následujícímu rozdělení:

OZE

(%)

(%)

Kogenerace

(%)

(%)

Vyrovnávání tarifů a sociální tarify

(%)

(%)

Spalování biologicky nerozložitelnéh o odpadu

(%)

(%)

Různé

(%)

(%)

2003

12

57

27

1

3

2004

17

50

28

2

2

2005

12

48

35

1

4

2006

5

57

35

1

3

2007

– 2

38

62

– 2

3

2008

6

29

62

– 1

4

2009

18

30

50

0

2

2010

21

40

38

– 1

2

2011

43

27

28

1

1

2012

48

20

31

0

1

2013

52

16

31

0

0

2014

59

10

31

0

0

2015

61

9

29

0

0

4.4.6.1.   Použití prahů de minimis

Použití prahů de minimis

| (135) | Francie uvádí, že pro každé ze snížení CSPE byl použit limit de minimis stanovený nařízením Komise (EU) č. 1407/2013 (24): U každého příjemce je částka podpory udělená za poslední tři roky porovnána s částkou 200 000 EUR. V případě, že je částka podpory udělená za poslední tři roky nižší než 200 000 EUR, příjemce za tyto tři roky nic nevrací. Francie uvádí, že pro roky 2009 a 2010 bude brát v potaz rovněž rozhodnutí Evropské komise č. 7/2009 (25) stanovující výši prahu de minimis na 500 000 EUR s ohledem na kontext hospodářské krize v těchto letech. |
| --- | --- |

(135)

Francie uvádí, že pro každé ze snížení CSPE byl použit limit de minimis stanovený nařízením Komise (EU) č. 1407/2013 (24): U každého příjemce je částka podpory udělená za poslední tři roky porovnána s částkou 200 000 EUR. V případě, že je částka podpory udělená za poslední tři roky nižší než 200 000 EUR, příjemce za tyto tři roky nic nevrací. Francie uvádí, že pro roky 2009 a 2010 bude brát v potaz rovněž rozhodnutí Evropské komise č. 7/2009 (25) stanovující výši prahu de minimis na 500 000 EUR s ohledem na kontext hospodářské krize v těchto letech.

de minimis

24

25

de minimis

4.4.7.   Progresivita plánu úpravy

Progresivita plánu úpravy

| (136) | Pro příjemce, které nelze kvalifikovat jako energeticky náročné podniky ve smyslu bodů (185)–(187) pokynů z roku 2014 a ty, kteří v plné míře nesplňují podmínky stanovené v oddílu 3.7.2 těchto pokynů, Francie předložila plán úpravy, který vede k progresivnímu zvýšení jejich příspěvku (viz body (117) a (118)). |
| --- | --- |

(136)

Pro příjemce, které nelze kvalifikovat jako energeticky náročné podniky ve smyslu bodů (185)–(187) pokynů z roku 2014 a ty, kteří v plné míře nesplňují podmínky stanovené v oddílu 3.7.2 těchto pokynů, Francie předložila plán úpravy, který vede k progresivnímu zvýšení jejich příspěvku (viz body (117) a (118)).

| (137) | Tento plán úpravy je společný pro všechny složky CSPE. Koriguje úrovně všech stropů a osvobození udělovaných v rámci opatření. Pokrývá rovněž všechny politiky financované CSPE. |
| --- | --- |

(137)

Tento plán úpravy je společný pro všechny složky CSPE. Koriguje úrovně všech stropů a osvobození udělovaných v rámci opatření. Pokrývá rovněž všechny politiky financované CSPE.

| (138) | Plán úpravy je založen na částkách CSPE skutečně uhrazených příjemci v roce zahájení plánu (2004, respektive 2011). |
| --- | --- |

(138)

Plán úpravy je založen na částkách CSPE skutečně uhrazených příjemci v roce zahájení plánu (2004, respektive 2011).

| (139) | Cílem tohoto plánu úpravy týkajícího se různých snížení CSPE je zajistit, aby hrazené částky nejpozději do 1. ledna 2019 dosáhly úrovně minimálních příspěvků v souladu s pravidly státní podpory. Je třeba dosáhnout výše CSPE v souladu s pravidly popsanými v bodech (118) až (122). |
| --- | --- |

(139)

Cílem tohoto plánu úpravy týkajícího se různých snížení CSPE je zajistit, aby hrazené částky nejpozději do 1. ledna 2019 dosáhly úrovně minimálních příspěvků v souladu s pravidly státní podpory. Je třeba dosáhnout výše CSPE v souladu s pravidly popsanými v bodech (118) až (122).

| (140) | Tohoto zvýšení se dosáhne použitím následující progresivity: |
| --- | --- |

(140)

Tohoto zvýšení se dosáhne použitím následující progresivity:

| (141) | Částka k úhradě za rok a financovanou politiku = uhrazená částka |
| --- | --- |

(141)

Částka k úhradě za rok a financovanou politiku = uhrazená částka

| (142) | + (částka k úhradě – uhrazená částka) × [(e^n)-1]/[(e^N)-1]
  kdy n: číslo roku plánu úprav (příklad: při zahájení plánu v roce 2011 a jeho skončení v roce 2019 je v roce 2011 n = 0, v roce 2012 n = 1, ..., v roce 2019 n = 8)
  a N: počet let trvání plánu (například: v příkladu výše je N = 8) |
| --- | --- |

(142)

- (částka k úhradě – uhrazená částka) × [(e^n)-1]/[(e^N)-1]

kdy n: číslo roku plánu úprav (příklad: při zahájení plánu v roce 2011 a jeho skončení v roce 2019 je v roce 2011 n = 0, v roce 2012 n = 1, ..., v roce 2019 n = 8)

a N: počet let trvání plánu (například: v příkladu výše je N = 8)

| (143) | Toto pravidlo zajišťuje, aby se splatná částka CSPE postupně blížila teoretické úrovni CSPE splatné v roce 2019. Jelikož byl CSPE v roce 2016 zrušen, plán úprav se použije pouze do roku 2015. |
| --- | --- |

(143)

Toto pravidlo zajišťuje, aby se splatná částka CSPE postupně blížila teoretické úrovni CSPE splatné v roce 2019. Jelikož byl CSPE v roce 2016 zrušen, plán úprav se použije pouze do roku 2015.

| (144) | Funkce použitá pro postup od tohoto počátečního bodu do teoretického koncového bodu je progresivní. |
| --- | --- |

(144)

Funkce použitá pro postup od tohoto počátečního bodu do teoretického koncového bodu je progresivní.

4.4.8.   Výpočet částek, které mají být vráceny

Výpočet částek, které mají být vráceny

| (145) | Plán úpravy počítá s tím, že odpuštěné částky CSPE přesahující úrovně povolené plánem úpravy budou vráceny. |
| --- | --- |

(145)

Plán úpravy počítá s tím, že odpuštěné částky CSPE přesahující úrovně povolené plánem úpravy budou vráceny.

| (146) | Částka, která má být vrácena, je rozdíl mezi i) CSPE splatným v souladu s oddíly 4.4.1 až 4.4.7 a ii) příjemci skutečně uhrazeným CSPE. Tato částka je vypočtena pro každého příjemce za každý rok. |
| --- | --- |

(146)

Částka, která má být vrácena, je rozdíl mezi i) CSPE splatným v souladu s oddíly 4.4.1 až 4.4.7 a ii) příjemci skutečně uhrazeným CSPE. Tato částka je vypočtena pro každého příjemce za každý rok.

| (147) | V případě příjemců osvobození vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu z OZE nebo kombinovanou výrobou tepla a elektřiny je minimální úroveň CSPE na financování OZE a kombinovanou výrobu tepla a elektřiny nulová. |
| --- | --- |

(147)

V případě příjemců osvobození vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu z OZE nebo kombinovanou výrobou tepla a elektřiny je minimální úroveň CSPE na financování OZE a kombinovanou výrobu tepla a elektřiny nulová.

| (148) | V případě, že pro daného příjemce a daný rok je částka uhrazená na danou politiku rovna minimální splatné částce CSPE nebo vyšší, v rámci plánu úpravy bude zadržena minimální částka CSPE splatná pro daný rok. Přeplatek v tomto případě není odečítán z vratek splatných příjemcem vyplývajících z výpočtu pro ostatní roky. |
| --- | --- |

(148)

V případě, že pro daného příjemce a daný rok je částka uhrazená na danou politiku rovna minimální splatné částce CSPE nebo vyšší, v rámci plánu úpravy bude zadržena minimální částka CSPE splatná pro daný rok. Přeplatek v tomto případě není odečítán z vratek splatných příjemcem vyplývajících z výpočtu pro ostatní roky.

| (149) | Ve svém sdělení ze dne 11. října Francie uvedla předběžný odhad výše vracených částek na 31 mil. EUR. Vracení by se mělo týkat přibližně 700 podniků. Francie nicméně upřesnila, že přesné vyhodnocení této částky bude třeba finalizovat po shromáždění informací o sníženích pro příjemce za všechny roky. |
| --- | --- |

(149)

Ve svém sdělení ze dne 11. října Francie uvedla předběžný odhad výše vracených částek na 31 mil. EUR. Vracení by se mělo týkat přibližně 700 podniků. Francie nicméně upřesnila, že přesné vyhodnocení této částky bude třeba finalizovat po shromáždění informací o sníženích pro příjemce za všechny roky.

5.   POSOUZENÍ KOMISE

POSOUZENÍ KOMISE

5.1.   Existence podpory

Existence podpory

| (150) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(150)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (151) | Komise přezkoumala kvalifikaci různých snížení CSPE jako podpory s ohledem na tato ustanovení: |
| --- | --- |

(151)

Komise přezkoumala kvalifikaci různých snížení CSPE jako podpory s ohledem na tato ustanovení:

5.1.1.   Kvalifikace státní podpory pro stropy CSPE pro odběratelské místo a na úrovni 0,5 % přidané hodnoty

Kvalifikace státní podpory pro stropy CSPE pro odběratelské místo a na úrovni 0,5 % přidané hodnoty

5.1.1.1.   Opatření přičitatelné státu a poskytované ze státních prostředků

Opatření přičitatelné státu a poskytované ze státních prostředků

| (152) | Komise v oddílu 3.1.1 rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2014 dospěla k závěru, že CSPE představuje státní prostředek. |
| --- | --- |

(152)

Komise v oddílu 3.1.1 rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2014 dospěla k závěru, že CSPE představuje státní prostředek.

| (153) | Komise v prvé řadě poznamenává, že žádná ze zúčastněných stran nerozporuje závěr Komise uvedený v předchozím bodu. |
| --- | --- |

(153)

Komise v prvé řadě poznamenává, že žádná ze zúčastněných stran nerozporuje závěr Komise uvedený v předchozím bodu.

| (154) | Komise uvádí, že podle judikatury Soudního dvora Evropské unie mohou být za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU považovány pouze výhody přímo či nepřímo poskytnuté z veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(154)

Komise uvádí, že podle judikatury Soudního dvora Evropské unie mohou být za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU považovány pouze výhody přímo či nepřímo poskytnuté z veřejných prostředků.

| (155) | Prostá skutečnost, že výhoda není přímo financována přímo ze státních prostředků, není dostačující pro vyloučení účasti státních prostředků na této podpoře. Z judikatury Soudního dvora Evropské unie vyplývá, že aby výhoda poskytnutá jednomu nebo více podnikům mohla být považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 TFEU, nemusí dojít k přesunu prostředků ze státního rozpočtu nebo z veřejného subjektu (26). |
| --- | --- |

(155)

Prostá skutečnost, že výhoda není přímo financována přímo ze státních prostředků, není dostačující pro vyloučení účasti státních prostředků na této podpoře. Z judikatury Soudního dvora Evropské unie vyplývá, že aby výhoda poskytnutá jednomu nebo více podnikům mohla být považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 TFEU, nemusí dojít k přesunu prostředků ze státního rozpočtu nebo z veřejného subjektu (26).

26

| (156) | Ve světle judikatury a ustálených rozhodnutí Komise produkty státních srážek, spravované a přidělované v souladu s vnitrostátními právními předpisy, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 TFEU, bez ohledu na to, zda jsou spravovány veřejným či soukromým subjektem (Essent (27), Vent de Colère (28)). |
| --- | --- |

(156)

Ve světle judikatury a ustálených rozhodnutí Komise produkty státních srážek, spravované a přidělované v souladu s vnitrostátními právními předpisy, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 TFEU, bez ohledu na to, zda jsou spravovány veřejným či soukromým subjektem (Essent (27), Vent de Colère (28)).

27

28

| (157) | Soudní dvůr už měl příležitost ohledně CSPE potvrdit, že se jedná o státní prostředek. V rozsudku ze dne 19. prosince 2013 ve věci Association Vent de Colère! (29), která se týkala povinnosti nákupu elektřiny vyráběné větrnými zařízeními popsané v bodu (10) písm. a) výše a financované CSPE Soudní dvůr dospěl k závěru, že CSPE představuje státní prostředek. |
| --- | --- |

(157)

Soudní dvůr už měl příležitost ohledně CSPE potvrdit, že se jedná o státní prostředek. V rozsudku ze dne 19. prosince 2013 ve věci Association Vent de Colère! (29), která se týkala povinnosti nákupu elektřiny vyráběné větrnými zařízeními popsané v bodu (10) písm. a) výše a financované CSPE Soudní dvůr dospěl k závěru, že CSPE představuje státní prostředek.

29

| (158) | Zatřetí, Komise uvádí, že výhoda je přičitatelná státu, neboť stanovené stropy vyplývají ze zákona a prováděcích právních předpisů, které určují režim a náležitosti jejich použití. |
| --- | --- |

(158)

Zatřetí, Komise uvádí, že výhoda je přičitatelná státu, neboť stanovené stropy vyplývají ze zákona a prováděcích právních předpisů, které určují režim a náležitosti jejich použití.

| (159) | Státní charakter CSPE mimo jiné potvrzuje také mechanismus, který Francie zavedla za účelem jeho výběru. Jak je vysvětleno v bodech (14) a (15), výběr CSPE je centralizován pod Caisse des Dépôts et Consignations, takže finanční řízení CSPE je zajišťováno veřejným subjektem a kontrolováno státem, což potvrzuje kvalifikaci CSPE jakožto státního prostředku. |
| --- | --- |

(159)

Státní charakter CSPE mimo jiné potvrzuje také mechanismus, který Francie zavedla za účelem jeho výběru. Jak je vysvětleno v bodech (14) a (15), výběr CSPE je centralizován pod Caisse des Dépôts et Consignations, takže finanční řízení CSPE je zajišťováno veřejným subjektem a kontrolováno státem, což potvrzuje kvalifikaci CSPE jakožto státního prostředku.

| (160) | Komise tudíž potvrzuje své závěry uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení. CSPE, a jeho stropy a fortiori, jsou přičitatelné státu a udělovány ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(160)

Komise tudíž potvrzuje své závěry uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení. CSPE, a jeho stropy a fortiori, jsou přičitatelné státu a udělovány ze státních prostředků.

a fortiori

5.1.1.2.   Hospodářská výhoda a selektivita

Hospodářská výhoda a selektivita

| (161) | Ohledně posouzení existence výhody Komise poznamenává, že ve světle jurisdikce Soudního dvora Evropské unie opatření, která v různých podobách zmírňují zátěž podniku a která – aniž by se jednalo o dotace v přísném slova smyslu – jsou svou povahou podobná státní podpoře, jsou považována za státní podporu (30). |
| --- | --- |

(161)

Ohledně posouzení existence výhody Komise poznamenává, že ve světle jurisdikce Soudního dvora Evropské unie opatření, která v různých podobách zmírňují zátěž podniku a která – aniž by se jednalo o dotace v přísném slova smyslu – jsou svou povahou podobná státní podpoře, jsou považována za státní podporu (30).

30

| (162) | V tomto případě Komise poznamenává, že článek 5 zákona č. 2000-108 (ve znění článku 37 zákona č. 2003-8) stanovuje princip, podle kterého je CSPE splatný koncovými spotřebiteli elektřiny na území Francie a podle kterého je částka CSPE vypočítávána poměrně k množství spotřebované elektřiny. Osvobozením spotřebované elektřiny od CSPE nad úroveň stanovenou stropem na odběratelské místo nebo na úrovni 0,5 % přidané hodnoty v případě energeticky náročných podniků stát snížil zátěž CSPE, kterou by podniky, které jsou příjemci tohoto opatření, jinak musely zaplatit. Stropy pro odběratelská místa a na úrovni přidané hodnoty tudíž pro podniky, které jsou příjemci těchto opatření, představují výhodu. |
| --- | --- |

(162)

V tomto případě Komise poznamenává, že článek 5 zákona č. 2000-108 (ve znění článku 37 zákona č. 2003-8) stanovuje princip, podle kterého je CSPE splatný koncovými spotřebiteli elektřiny na území Francie a podle kterého je částka CSPE vypočítávána poměrně k množství spotřebované elektřiny. Osvobozením spotřebované elektřiny od CSPE nad úroveň stanovenou stropem na odběratelské místo nebo na úrovni 0,5 % přidané hodnoty v případě energeticky náročných podniků stát snížil zátěž CSPE, kterou by podniky, které jsou příjemci tohoto opatření, jinak musely zaplatit. Stropy pro odběratelská místa a na úrovni přidané hodnoty tudíž pro podniky, které jsou příjemci těchto opatření, představují výhodu.

| (163) | Co se týče existence selektivní výhody, Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 21. prosince 2016 ve věci Komise v. World Duty Free Group a Komise v. Banco Santander a Santusa (31) připomněl, že aby bylo možné stanovit selektivitu daňového opatření nebo zátěže, musí být možné určit, zda opatření rozlišuje mezi subjekty, kteří jsou s ohledem na cíl sledovaný obecným daňovým režimem ve srovnatelném faktickém a právním postavení, přičemž takové rozlišení nenachází oporu v povaze a struktuře takového režimu. |
| --- | --- |

(163)

Co se týče existence selektivní výhody, Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 21. prosince 2016 ve věci Komise v. World Duty Free Group a Komise v. Banco Santander a Santusa (31) připomněl, že aby bylo možné stanovit selektivitu daňového opatření nebo zátěže, musí být možné určit, zda opatření rozlišuje mezi subjekty, kteří jsou s ohledem na cíl sledovaný obecným daňovým režimem ve srovnatelném faktickém a právním postavení, přičemž takové rozlišení nenachází oporu v povaze a struktuře takového režimu.

31

| (164) | Pojem podpory se nicméně nevztahuje na opatření, která zavádějí rozlišování mezi podniky v oblasti nákladů, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy a struktury dotčeného systému nákladů. V tomto případě přísluší členskému státu, který zavedl takové rozlišování mezi podniky v oblasti nákladů, prokázat, že toto rozlišování skutečně vyplývá z povahy a systematiky dotčené daňové soustavy (32). |
| --- | --- |

(164)

Pojem podpory se nicméně nevztahuje na opatření, která zavádějí rozlišování mezi podniky v oblasti nákladů, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy a struktury dotčeného systému nákladů. V tomto případě přísluší členskému státu, který zavedl takové rozlišování mezi podniky v oblasti nákladů, prokázat, že toto rozlišování skutečně vyplývá z povahy a systematiky dotčené daňové soustavy (32).

32

Referenční systém

Referenční systém

| (165) | Komise poznamenává, že článek 5 zákona č. 2000-108 (ve znění článku 37 zákona č. 2003-8) stanovuje princip, podle kterého je CSPE splatný koncovými spotřebiteli elektřiny na území Francie a podle kterého je částka CSPE vypočítávána poměrně k množství spotřebované elektřiny. CSPE slouží k financování následujících opatření:






  a) | povinnost EDF a místních distribučních společnosti nakupovat elektřinu vyrobenou určitými typy zařízení vyrábějícími elektřinu z obnovitelných zdrojů energie, |
| --- | --- | --- |

(165)

Komise poznamenává, že článek 5 zákona č. 2000-108 (ve znění článku 37 zákona č. 2003-8) stanovuje princip, podle kterého je CSPE splatný koncovými spotřebiteli elektřiny na území Francie a podle kterého je částka CSPE vypočítávána poměrně k množství spotřebované elektřiny. CSPE slouží k financování následujících opatření:

a)

povinnost EDF a místních distribučních společnosti nakupovat elektřinu vyrobenou určitými typy zařízení vyrábějícími elektřinu z obnovitelných zdrojů energie,

| b) | financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, |
| --- | --- |

b)

financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny,

| c) | kompenzace výrobců elektřiny v nepropojených oblastech (Korsika a zámořská území), aby tito své výrobní náklady, které jsou v porovnání s výrobními náklady v pevninské Francii vyšší, nepřenášeli do cen elektřiny pro koncové spotřebitele („vyrovnávání tarifů“), |
| --- | --- |

c)

kompenzace výrobců elektřiny v nepropojených oblastech (Korsika a zámořská území), aby tito své výrobní náklady, které jsou v porovnání s výrobními náklady v pevninské Francii vyšší, nepřenášeli do cen elektřiny pro koncové spotřebitele („vyrovnávání tarifů“),

| d) | pokrytí části nákladů ze strany dodavatelů elektřiny vyplývajících z jejich finanční účasti v programu určeném lidem v tíživé finanční situaci v rámci zavedení sociálního tarifu, tzv. „produktu základní potřeby“. |
| --- | --- |

d)

pokrytí části nákladů ze strany dodavatelů elektřiny vyplývajících z jejich finanční účasti v programu určeném lidem v tíživé finanční situaci v rámci zavedení sociálního tarifu, tzv. „produktu základní potřeby“.

| e) | Další cíle, podpora spalování, zejména ve špičkách, tvoří méně než 2 % vybíraného CSPE. |
| --- | --- |

e)

Další cíle, podpora spalování, zejména ve špičkách, tvoří méně než 2 % vybíraného CSPE.

Rozlišování podniků, které se v souvislosti s cílem opatření nacházejí ve srovnatelném faktickém a právním postavení

Rozlišování podniků, které se v souvislosti s cílem opatření nacházejí ve srovnatelném faktickém a právním postavení

| (166) | Komise uvádí, že podniky, které využívají stropů CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty a pro odběratelské místo se s ohledem na cíle CSPE nacházejí ve stejném faktickém postavení jako ostatní koncoví spotřebitelé. Jedná se o spotřebitele elektřiny a není důvodu se domnívat, že spotřebitelé využívající těchto stropů jsou s ohledem na cíle financování podpory obnovitelných zdrojů energie, kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů odlišní od těch, kteří těchto opatření nevyužívají. Tito příjemci by se tudíž na financování veřejné služby zásobování elektřinou měli podílet stejnou měrou jako ostatní koncoví spotřebitelé. |
| --- | --- |

(166)

Komise uvádí, že podniky, které využívají stropů CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty a pro odběratelské místo se s ohledem na cíle CSPE nacházejí ve stejném faktickém postavení jako ostatní koncoví spotřebitelé. Jedná se o spotřebitele elektřiny a není důvodu se domnívat, že spotřebitelé využívající těchto stropů jsou s ohledem na cíle financování podpory obnovitelných zdrojů energie, kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů odlišní od těch, kteří těchto opatření nevyužívají. Tito příjemci by se tudíž na financování veřejné služby zásobování elektřinou měli podílet stejnou měrou jako ostatní koncoví spotřebitelé.

| (167) | Kritéria způsobilosti pro stropy na úrovni 0,5 % přidané hodnoty a pro odběratelské místo vedou k další diskriminaci v rámci skupiny podniků pravděpodobně dotčených těmito stropy. |
| --- | --- |

(167)

Kritéria způsobilosti pro stropy na úrovni 0,5 % přidané hodnoty a pro odběratelské místo vedou k další diskriminaci v rámci skupiny podniků pravděpodobně dotčených těmito stropy.

| (168) | Zaprvé, strop na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, který se má vztahovat na energeticky náročné podniky, je ve skutečnosti z důvodu minimální stanovené spotřeby 7 GWh za rok vyhrazen pouze těm největším podnikům. Energeticky náročné podniky, u nichž CSPE překračuje 0,5 % přidané hodnoty, ale které mají nižší roční spotřebu, nejsou k uplatnění stropu na základě přidané hodnoty způsobilé, ačkoli mají stejnou energetickou náročnost a působí ve stejném odvětví. Strop na základě přidané hodnoty je rovněž vyhrazen průmyslovým podnikům a vylučuje například energeticky náročné podniky v sektoru služeb. Komise tedy dospívá k závěru, že žádné z těchto rozlišení není povahou a cílem CSPE nijak vysvětleno. |
| --- | --- |

(168)

Zaprvé, strop na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, který se má vztahovat na energeticky náročné podniky, je ve skutečnosti z důvodu minimální stanovené spotřeby 7 GWh za rok vyhrazen pouze těm největším podnikům. Energeticky náročné podniky, u nichž CSPE překračuje 0,5 % přidané hodnoty, ale které mají nižší roční spotřebu, nejsou k uplatnění stropu na základě přidané hodnoty způsobilé, ačkoli mají stejnou energetickou náročnost a působí ve stejném odvětví. Strop na základě přidané hodnoty je rovněž vyhrazen průmyslovým podnikům a vylučuje například energeticky náročné podniky v sektoru služeb. Komise tedy dospívá k závěru, že žádné z těchto rozlišení není povahou a cílem CSPE nijak vysvětleno.

| (169) | Zadruhé, co se týče stropu pro odběratelské místo, zákon č. 2000-108 (ve znění článku 37 zákona č. 2003-8) stanovuje strop CSPE pro odběratelské místo na 500 000 EUR. Komise poznamenává, že podle doplňujících informací, které Francie poskytla, tento strop na základě hodnoty stropu a CSPE pro rok 2013 odpovídá roční spotřebě 42 GWh (gigawatthodin). Takové spotřeby dosahují pouze určitá hospodářská odvětví, jak Francie potvrzuje v informacích o dotyčných odvětvích. Tento strop tudíž poskytuje selektivní výhodu určitým podnikům nebo odvětvím a nelze jej logikou CSPE vysvětlit. Komise tudíž dospívá k závěru, že v případě tohoto druhého stropu rozlišování vycházející ze zákona není povahou a cílem CSPE vysvětleno. |
| --- | --- |

(169)

Zadruhé, co se týče stropu pro odběratelské místo, zákon č. 2000-108 (ve znění článku 37 zákona č. 2003-8) stanovuje strop CSPE pro odběratelské místo na 500 000 EUR. Komise poznamenává, že podle doplňujících informací, které Francie poskytla, tento strop na základě hodnoty stropu a CSPE pro rok 2013 odpovídá roční spotřebě 42 GWh (gigawatthodin). Takové spotřeby dosahují pouze určitá hospodářská odvětví, jak Francie potvrzuje v informacích o dotyčných odvětvích. Tento strop tudíž poskytuje selektivní výhodu určitým podnikům nebo odvětvím a nelze jej logikou CSPE vysvětlit. Komise tudíž dospívá k závěru, že v případě tohoto druhého stropu rozlišování vycházející ze zákona není povahou a cílem CSPE vysvětleno.

| (170) | Co se týče argumentu uváděného Francií v bodu (77), podle kterého jsou stropy CSPE zdůvodněny použitím principu, podle kterého jsou poplatky odváděny v závislosti na schopnosti poplatníka přispívat, Komise poznamenává, že Francie neprokázala, že by byl tento princip základním principem CSPE. Francie rovněž neprokázala, že podniky nevyužívající stropu jsou schopné příspěvek hradit, což je pro stanovení toho, že stropy zapadají do logiky systému, nezbytné. Francie dále neprokázala, že podniky využívající stropu nejsou schopny hradit vyšší částku CSPE (33). |
| --- | --- |

(170)

Co se týče argumentu uváděného Francií v bodu (77), podle kterého jsou stropy CSPE zdůvodněny použitím principu, podle kterého jsou poplatky odváděny v závislosti na schopnosti poplatníka přispívat, Komise poznamenává, že Francie neprokázala, že by byl tento princip základním principem CSPE. Francie rovněž neprokázala, že podniky nevyužívající stropu jsou schopné příspěvek hradit, což je pro stanovení toho, že stropy zapadají do logiky systému, nezbytné. Francie dále neprokázala, že podniky využívající stropu nejsou schopny hradit vyšší částku CSPE (33).

33

| (171) | Strop pro odběratelské místo je používán bez jakékoli souvislosti se schopností poplatníka hradit. Ačkoli je možné se domnívat, že existuje souvislost mezi schopností přispívat a obratem nebo přidanou hodnotou podniku, strop pro odběratelské místo vede k osvobození od CSPE nad rámec stropu bez ohledu na růst obratu nebo přidané hodnoty. Argument Francie uvedený v bodu (77) tudíž není přípustný. |
| --- | --- |

(171)

Strop pro odběratelské místo je používán bez jakékoli souvislosti se schopností poplatníka hradit. Ačkoli je možné se domnívat, že existuje souvislost mezi schopností přispívat a obratem nebo přidanou hodnotou podniku, strop pro odběratelské místo vede k osvobození od CSPE nad rámec stropu bez ohledu na růst obratu nebo přidané hodnoty. Argument Francie uvedený v bodu (77) tudíž není přípustný.

| (172) | Co se týče stropu na úrovni přidané hodnoty, Komise poznamenává, že podle všeho má souvislost se schopností dotyčného podniku přispívat. Nicméně i kdyby CSPE spočíval na principu schopnosti příspěvek hradit, což Francie neprokázala, strop na základě přidané hodnoty by byl stále selektivní, neboť vůči všem podnikům, které se nacházejí ve stejném faktickém a právním postavení, není používán nediskriminačním způsobem. Strop na základě přidané hodnoty je ve skutečnosti omezen jen na průmyslové podniky a neprůmyslové podniky vylučuje. I tyto podniky mohou dosahovat spotřeby elektřiny, při které by bylo možné použití stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty odůvodnit. Strop na základě přidané hodnoty je rovněž omezen na podniky, které jsou dostatečně velké, aby dosáhly spotřeby 7 GWh za rok, čímž vylučuje menší podniky, které této spotřeby nedosahují, ačkoli výše CSPE dosahuje 0,5 % jejich přidané hodnoty. |
| --- | --- |

(172)

Co se týče stropu na úrovni přidané hodnoty, Komise poznamenává, že podle všeho má souvislost se schopností dotyčného podniku přispívat. Nicméně i kdyby CSPE spočíval na principu schopnosti příspěvek hradit, což Francie neprokázala, strop na základě přidané hodnoty by byl stále selektivní, neboť vůči všem podnikům, které se nacházejí ve stejném faktickém a právním postavení, není používán nediskriminačním způsobem. Strop na základě přidané hodnoty je ve skutečnosti omezen jen na průmyslové podniky a neprůmyslové podniky vylučuje. I tyto podniky mohou dosahovat spotřeby elektřiny, při které by bylo možné použití stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty odůvodnit. Strop na základě přidané hodnoty je rovněž omezen na podniky, které jsou dostatečně velké, aby dosáhly spotřeby 7 GWh za rok, čímž vylučuje menší podniky, které této spotřeby nedosahují, ačkoli výše CSPE dosahuje 0,5 % jejich přidané hodnoty.

| (173) | Vzhledem k těmto důvodům Komise dospívá k závěru, že zákonem zavedené stropy představují selektivní výhodu ve prospěch určitých podniků nebo hospodářských odvětví, a potvrzuje svou analýzu uvedenou v rozhodnutí o zahájení vyšetřování ze dne 16. září 2014. V porovnání s referenčním systémem, který stanovuje, že na financování cílů CSPE se musí podílet všichni koncoví spotřebitelé, opatření příjemcům skutečně přináší výhodu. V tomto smyslu Komise nesdílí postoj ALFI uvedený v bodu (68), ani postoj Francie uvedený v bodech (74) až (78). |
| --- | --- |

(173)

Vzhledem k těmto důvodům Komise dospívá k závěru, že zákonem zavedené stropy představují selektivní výhodu ve prospěch určitých podniků nebo hospodářských odvětví, a potvrzuje svou analýzu uvedenou v rozhodnutí o zahájení vyšetřování ze dne 16. září 2014. V porovnání s referenčním systémem, který stanovuje, že na financování cílů CSPE se musí podílet všichni koncoví spotřebitelé, opatření příjemcům skutečně přináší výhodu. V tomto smyslu Komise nesdílí postoj ALFI uvedený v bodu (68), ani postoj Francie uvedený v bodech (74) až (78).

| (174) | Jak vyplývá z bodu (164), Francie neprokázala, že tento rozdíl v přístupu vyplývá ze systému poplatku. Důkazní břemeno v tomto případě nese členský stát. |
| --- | --- |

(174)

Jak vyplývá z bodu (164), Francie neprokázala, že tento rozdíl v přístupu vyplývá ze systému poplatku. Důkazní břemeno v tomto případě nese členský stát.

5.1.1.3.   Dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

Dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

| (175) | Podniky zvýhodněné stropy CSPE pro odběratelské místo a na základě přidané hodnoty soutěží s podniky v dalších členských státech (hutnictví, papírnictví, zemědělství a potravinářství, chemický průmysl atd.). Stropy pro odběratelské místo a na základě přidané hodnoty tudíž pravděpodobně mají dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(175)

Podniky zvýhodněné stropy CSPE pro odběratelské místo a na základě přidané hodnoty soutěží s podniky v dalších členských státech (hutnictví, papírnictví, zemědělství a potravinářství, chemický průmysl atd.). Stropy pro odběratelské místo a na základě přidané hodnoty tudíž pravděpodobně mají dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

| (176) | Komise proto nesdílí postoj Francie uvedený v bodu (79). |
| --- | --- |

(176)

Komise proto nesdílí postoj Francie uvedený v bodu (79).

5.1.1.4.   Závěr ohledně existence podpor

Závěr ohledně existence podpor

| (177) | Z důvodů uvedených v bodech (48) až (50) Komise potvrzuje závěry formulované ve svém rozhodnutí o zahájení řízení a domnívá se, že stropy pro odběratelské místo a na úrovni přidané hodnoty představují státní podporu. |
| --- | --- |

(177)

Z důvodů uvedených v bodech (48) až (50) Komise potvrzuje závěry formulované ve svém rozhodnutí o zahájení řízení a domnívá se, že stropy pro odběratelské místo a na úrovni přidané hodnoty představují státní podporu.

5.1.2.   Osvobození od CSPE pro vlastní spotřebu za účelem výroby elektřiny

Osvobození od CSPE pro vlastní spotřebu za účelem výroby elektřiny

5.1.2.1.   Opatření přičitatelné státu a poskytované ze státních prostředků

Opatření přičitatelné státu a poskytované ze státních prostředků

| (178) | Z důvodů uvedených v oddílu 5.1.1.1 Komise potvrzuje, že tato osvobození jsou přičitatelná státu a udělována ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(178)

Z důvodů uvedených v oddílu 5.1.1.1 Komise potvrzuje, že tato osvobození jsou přičitatelná státu a udělována ze státních prostředků.

5.1.2.2.   Dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

Dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

| (179) | Podniky využívající těchto osvobození od CSPE (zejména výrobci elektřiny provozující jaderné elektrárny a vodní elektrárny využívající čerpání) soutěží s podniky v dalších členských státech. Tato osvobození tudíž pravděpodobně mají dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(179)

Podniky využívající těchto osvobození od CSPE (zejména výrobci elektřiny provozující jaderné elektrárny a vodní elektrárny využívající čerpání) soutěží s podniky v dalších členských státech. Tato osvobození tudíž pravděpodobně mají dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

| (180) | Francie se domnívá, že osvobození podniků vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu od CSPE nenarušuje hospodářskou soutěž, jelikož stejného typu osvobození využívá několik dalších zemí Evropské unie, jak je vysvětleno v bodu (79). |
| --- | --- |

(180)

Francie se domnívá, že osvobození podniků vyrábějících elektřinu pro vlastní spotřebu od CSPE nenarušuje hospodářskou soutěž, jelikož stejného typu osvobození využívá několik dalších zemí Evropské unie, jak je vysvětleno v bodu (79).

| (181) | Podle ustálené judikatury je opatření státu považováno za narušující hospodářskou soutěž, pokud zlepšuje konkurenční postavení příjemce vůči jeho konkurentům (34). To je případ i opatření, které snižuje zátěž, kterou podnik za normálních okolností nese. Mimoto Soudní dvůr již rozhodl, že jednotlivá opatření, kterými členský stát sjednocuje konkurenční podmínky v odvětví s podmínkami v dalších členských státech, nemohou zvrátit kvalifikaci státní podpory (35). |
| --- | --- |

(181)

Podle ustálené judikatury je opatření státu považováno za narušující hospodářskou soutěž, pokud zlepšuje konkurenční postavení příjemce vůči jeho konkurentům (34). To je případ i opatření, které snižuje zátěž, kterou podnik za normálních okolností nese. Mimoto Soudní dvůr již rozhodl, že jednotlivá opatření, kterými členský stát sjednocuje konkurenční podmínky v odvětví s podmínkami v dalších členských státech, nemohou zvrátit kvalifikaci státní podpory (35).

34

35

5.1.2.3.   Hospodářská výhoda a selektivita

Hospodářská výhoda a selektivita

| (182) | Komise poznamenává, že osvobození už na první pohled představuje výhodu pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu. Jak již bylo zmíněno v bodu (162), CSPE je splatný koncovými odběrateli elektřiny na francouzském území a částka CSPE je vypočítávána poměrně k množství spotřebované elektřiny. Osvobozením elektřiny vyrobené pro vlastní spotřebu od CSPE stát zmírnil zátěž CSPE, kterou by podniky, které jsou příjemci tohoto opatření, jinak musely nést. |
| --- | --- |

(182)

Komise poznamenává, že osvobození už na první pohled představuje výhodu pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu. Jak již bylo zmíněno v bodu (162), CSPE je splatný koncovými odběrateli elektřiny na francouzském území a částka CSPE je vypočítávána poměrně k množství spotřebované elektřiny. Osvobozením elektřiny vyrobené pro vlastní spotřebu od CSPE stát zmírnil zátěž CSPE, kterou by podniky, které jsou příjemci tohoto opatření, jinak musely nést.

| (183) | Komise následně zkoumala, zda je tato výhoda selektivní. Komise na prvním místě zdůrazňuje, že referenční systém, CSPE, byl popsán v bodu (165). Sestává z poplatku splatného všemi koncovými spotřebiteli elektřiny za jimi spotřebovanou elektřinu. Poplatek je vybírán za účelem financování opatření na podporu konkrétních cílů. |
| --- | --- |

(183)

Komise následně zkoumala, zda je tato výhoda selektivní. Komise na prvním místě zdůrazňuje, že referenční systém, CSPE, byl popsán v bodu (165). Sestává z poplatku splatného všemi koncovými spotřebiteli elektřiny za jimi spotřebovanou elektřinu. Poplatek je vybírán za účelem financování opatření na podporu konkrétních cílů.

| (184) | Zadruhé, Komise musí ověřit, zda osvobození vlastní spotřeby za účelem výroby elektřiny zapadá do logiky systému poplatků za elektřinu. Spotřeba elektřiny za účelem výroby elektřiny představuje (koncovou) spotřebu elektřiny. S ohledem na cíle CSPE se spotřeba elektřiny ze strany výrobce elektřiny nijak neliší od spotřeby elektřiny jiným spotřebitelem a částečné osvobození elektřiny pro vlastní spotřebu za účelem výroby elektřiny představuje rozlišení, které vzhledem k cíli CSPE není zdůvodněno. Komise tudíž dospívá k závěru, že opatření se zdá být prima facie selektivní, neboť zavádí rozlišování mezi podniky, které jsou s ohledem na cíl CSPE ve srovnatelném faktickém a právním postavení. |
| --- | --- |

(184)

Zadruhé, Komise musí ověřit, zda osvobození vlastní spotřeby za účelem výroby elektřiny zapadá do logiky systému poplatků za elektřinu. Spotřeba elektřiny za účelem výroby elektřiny představuje (koncovou) spotřebu elektřiny. S ohledem na cíle CSPE se spotřeba elektřiny ze strany výrobce elektřiny nijak neliší od spotřeby elektřiny jiným spotřebitelem a částečné osvobození elektřiny pro vlastní spotřebu za účelem výroby elektřiny představuje rozlišení, které vzhledem k cíli CSPE není zdůvodněno. Komise tudíž dospívá k závěru, že opatření se zdá být prima facie selektivní, neboť zavádí rozlišování mezi podniky, které jsou s ohledem na cíl CSPE ve srovnatelném faktickém a právním postavení.

prima facie

| (185) | Francie argumentuje, že osvobození slouží k zamezení dvojího zdanění, což je princip, který je v daňových režimech obecně přípustný. |
| --- | --- |

(185)

Francie argumentuje, že osvobození slouží k zamezení dvojího zdanění, což je princip, který je v daňových režimech obecně přípustný.

| (186) | Bez osvobození by elektřina spotřebovaná koncovým spotřebitelem byla zatížena dvojím CSPE: jedním za elektřinu A použitou k výrobě elektřiny B a jedním za elektřinu B vyrobenou pomocí elektřiny A. |
| --- | --- |

(186)

Bez osvobození by elektřina spotřebovaná koncovým spotřebitelem byla zatížena dvojím CSPE: jedním za elektřinu A použitou k výrobě elektřiny B a jedním za elektřinu B vyrobenou pomocí elektřiny A.

| (187) | Komise již uznala, že prevence dvojího zdanění je princip, který lze nalézt v systémech zpoplatnění spotřeby elektřiny (36) i v dalších daňových režimech (37). Jedná se rovněž o princip, který vedl k přijetí čl. 14 odst. 1 písm. a) směrnice 2003/96/ES ze dne 27. října 2003. Komise proto souhlasí s argumentem Francie uvedeným v bodu (111). |
| --- | --- |

(187)

Komise již uznala, že prevence dvojího zdanění je princip, který lze nalézt v systémech zpoplatnění spotřeby elektřiny (36) i v dalších daňových režimech (37). Jedná se rovněž o princip, který vedl k přijetí čl. 14 odst. 1 písm. a) směrnice 2003/96/ES ze dne 27. října 2003. Komise proto souhlasí s argumentem Francie uvedeným v bodu (111).

36

37

| (188) | Komise se proto domnívá, že osvobození poskytnutá společnostem vyrábějícím elektřinu pro vlastní spotřebu za účelem výroby elektřiny jsou odůvodněna povahou a strukturou systému poplatků CSPE. |
| --- | --- |

(188)

Komise se proto domnívá, že osvobození poskytnutá společnostem vyrábějícím elektřinu pro vlastní spotřebu za účelem výroby elektřiny jsou odůvodněna povahou a strukturou systému poplatků CSPE.

| (189) | Komise se proto domnívá, že osvobození spotřeby elektřiny pro vlastní spotřebu určené k vlastní spotřebě nepředstavuje selektivní výhodu. Komise dochází k závěru, že osvobození od CSPE pro odběratelská místa využívající elektřinu k výrobě elektřiny nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(189)

Komise se proto domnívá, že osvobození spotřeby elektřiny pro vlastní spotřebu určené k vlastní spotřebě nepředstavuje selektivní výhodu. Komise dochází k závěru, že osvobození od CSPE pro odběratelská místa využívající elektřinu k výrobě elektřiny nepředstavuje státní podporu.

5.1.2.4.   Závěr ohledně existence podpory

Závěr ohledně existence podpory

| (190) | Vzhledem k důvodům uvedeným v bodech (178) až (189) Komise dospívá k závěru, že osvobození od CSPE pro vlastní spotřebu určenou k výrobě elektřiny nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(190)

Vzhledem k důvodům uvedeným v bodech (178) až (189) Komise dospívá k závěru, že osvobození od CSPE pro vlastní spotřebu určenou k výrobě elektřiny nepředstavují státní podporu.

| (191) | Komise rovněž potvrzuje závěry Francie uvedené v bodu (127), podle kterých není pro tyto příjemce zapotřebí žádný plán úpravy. |
| --- | --- |

(191)

Komise rovněž potvrzuje závěry Francie uvedené v bodu (127), podle kterých není pro tyto příjemce zapotřebí žádný plán úpravy.

5.1.3.   Osvobození vlastní spotřeby elektřiny vyrobené pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny od CSPE určeného k financování těchto cílů.

Osvobození vlastní spotřeby elektřiny vyrobené pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny od CSPE určeného k financování těchto cílů.

5.1.3.1.   Opatření přičitatelné státu a poskytované ze státních prostředků

Opatření přičitatelné státu a poskytované ze státních prostředků

| (192) | Z důvodů uvedených v oddílu 5.1.2.1 Komise potvrzuje, že tato osvobození jsou přičitatelná státu a udělována ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(192)

Z důvodů uvedených v oddílu 5.1.2.1 Komise potvrzuje, že tato osvobození jsou přičitatelná státu a udělována ze státních prostředků.

5.1.3.2.   Hospodářská výhoda a selektivita

Hospodářská výhoda a selektivita

| (193) | Jak je již zmíněno v bodech (182) až (189), Komise se na první pohled domnívá, že částečné osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu od CSPE jim poskytuje výhodu. |
| --- | --- |

(193)

Jak je již zmíněno v bodech (182) až (189), Komise se na první pohled domnívá, že částečné osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu od CSPE jim poskytuje výhodu.

| (194) | Komise následně zkoumala, zda je tato výhoda pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu vyráběné pomocí obnovitelných zdrojů energie a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny selektivní. |
| --- | --- |

(194)

Komise následně zkoumala, zda je tato výhoda pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu vyráběné pomocí obnovitelných zdrojů energie a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny selektivní.

| (195) | Zaprvé, referenční systém je popsán v bodu (165). Referenční systém, CSPE, je poplatek hrazený všemi odběrateli elektřiny a sleduje specifické cíle |
| --- | --- |

(195)

Zaprvé, referenční systém je popsán v bodu (165). Referenční systém, CSPE, je poplatek hrazený všemi odběrateli elektřiny a sleduje specifické cíle

| (196) | Zadruhé, pokud se jedná o osvobození od CSPE pro vlastní spotřebu elektřiny vyrobené zařízeními využívajícími obnovitelné zdroje energie nebo vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, a vzhledem k tomu, že část CSPE slouží k financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, se Komise domnívá, že vzhledem k cíli sledovanému CSPE, který počítá s tím, že na financování cílů CSPE se musejí podílet všichni koncoví spotřebitelé elektřiny, se příjemci tohoto opatření nacházejí ve stejném faktickém a právním postavení jako ostatní přispěvatelé CSPE. |
| --- | --- |

(196)

Zadruhé, pokud se jedná o osvobození od CSPE pro vlastní spotřebu elektřiny vyrobené zařízeními využívajícími obnovitelné zdroje energie nebo vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, a vzhledem k tomu, že část CSPE slouží k financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, se Komise domnívá, že vzhledem k cíli sledovanému CSPE, který počítá s tím, že na financování cílů CSPE se musejí podílet všichni koncoví spotřebitelé elektřiny, se příjemci tohoto opatření nacházejí ve stejném faktickém a právním postavení jako ostatní přispěvatelé CSPE.

| (197) | Komise připomíná, že výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu, kteří se při výrobě elektřiny pro vlastní spotřebu rozhodli využívat obnovitelné zdroje energie nebo vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, přímo přispívají ke dvěma cílům, k jejichž financování je CSPE určen, a to podpora výroba energie z obnovitelných zdrojů a výroba elektřiny za využití zařízení pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny. Francie potvrdila, že výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu nejsou příjemci podpůrných opatření týkajících se vlastní spotřeby. Podporu financovanou CSPE může získat pouze elektřina dodávaná do sítě. Jelikož výroba elektřiny pro vlastní spotřebu z obnovitelných zdrojů energie nebo pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny přispívá k cílům ochrany životního prostředí a zvýšení energetické účinnosti sledovaným podpůrnými opatřeními financovanými CSPE stejně jako elektřina dodávaná do sítě, Komise se domnívá, že z logiky a struktury CSPE vyplývá osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu vyrábějících elektřinu z obnovitelných zdrojů energie nebo pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny (kteří nejsou příjemci žádné podpory pro tuto elektřinu financované CSPE) od části CSPE určené k financování opatření na podporu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektřiny (38). Toto osvobození tudíž nepředstavuje selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(197)

Komise připomíná, že výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu, kteří se při výrobě elektřiny pro vlastní spotřebu rozhodli využívat obnovitelné zdroje energie nebo vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, přímo přispívají ke dvěma cílům, k jejichž financování je CSPE určen, a to podpora výroba energie z obnovitelných zdrojů a výroba elektřiny za využití zařízení pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny. Francie potvrdila, že výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu nejsou příjemci podpůrných opatření týkajících se vlastní spotřeby. Podporu financovanou CSPE může získat pouze elektřina dodávaná do sítě. Jelikož výroba elektřiny pro vlastní spotřebu z obnovitelných zdrojů energie nebo pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny přispívá k cílům ochrany životního prostředí a zvýšení energetické účinnosti sledovaným podpůrnými opatřeními financovanými CSPE stejně jako elektřina dodávaná do sítě, Komise se domnívá, že z logiky a struktury CSPE vyplývá osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu vyrábějících elektřinu z obnovitelných zdrojů energie nebo pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny (kteří nejsou příjemci žádné podpory pro tuto elektřinu financované CSPE) od části CSPE určené k financování opatření na podporu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektřiny (38). Toto osvobození tudíž nepředstavuje selektivní výhodu.

38

| (198) | Zatímco dává smysl osvobodit výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu využívajícího vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny od části CSPE určené k financování podpory kombinované výroby tepla a elektřiny, není důvod jej osvobozovat od části CSPE určené k financování podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, ledaže by zařízení pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny navíc využívalo obnovitelné zdroje energie. Obdobně platí, že zatímco osvobodit výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu využívajícího při výrobě obnovitelné zdroje energie od části CSPE financující podporu obnovitelných zdrojů energie dává smysl, není důvodu jej osvobozovat od části CSPE financující podporu kombinované výroby tepla a elektřiny, ledaže by výrobní zařízení bylo zařízením pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny. |
| --- | --- |

(198)

Zatímco dává smysl osvobodit výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu využívajícího vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny od části CSPE určené k financování podpory kombinované výroby tepla a elektřiny, není důvod jej osvobozovat od části CSPE určené k financování podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, ledaže by zařízení pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny navíc využívalo obnovitelné zdroje energie. Obdobně platí, že zatímco osvobodit výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu využívajícího při výrobě obnovitelné zdroje energie od části CSPE financující podporu obnovitelných zdrojů energie dává smysl, není důvodu jej osvobozovat od části CSPE financující podporu kombinované výroby tepla a elektřiny, ledaže by výrobní zařízení bylo zařízením pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny.

| (199) | Rovněž není důvodu osvobozovat výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu využívajícího vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny nebo obnovitelné zdroje energie od části CSPE financující další cíle (zejména sociální tarify a vyrovnávání tarifů). S ohledem na financování těchto dalších cílů se výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu využívající vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny nebo obnovitelné zdroje energie nacházejí ve srovnatelném faktickém a právním postavení jako ostatní spotřebitelé elektřiny, jelikož jejich vlastní výroba k těmto dalším cílům nijak nepřispívá. |
| --- | --- |

(199)

Rovněž není důvodu osvobozovat výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu využívajícího vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny nebo obnovitelné zdroje energie od části CSPE financující další cíle (zejména sociální tarify a vyrovnávání tarifů). S ohledem na financování těchto dalších cílů se výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu využívající vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny nebo obnovitelné zdroje energie nacházejí ve srovnatelném faktickém a právním postavení jako ostatní spotřebitelé elektřiny, jelikož jejich vlastní výroba k těmto dalším cílům nijak nepřispívá.

| (200) | Komise rovněž zdůrazňuje, že osvobození od CSPE pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu nelze odůvodnit cílem společného zájmu v souvislosti se zlepšením řízení špiček poptávky, jak argumentuje Francie, neboť tento cíl společného zájmu nesouvisí s cílem souvisejícím s referenčním systémem CSPE. I za domněnky, že by CSPE s tímto cílem souvisel, by osvobození elektřiny pro vlastní spotřebu nijak neumožňovalo zlepšení řízení špiček poptávky. Výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu jsou vždy připojeni k síti, aby mohli do sítě dodávat své přebytky, ale na druhou stranu ze sítě také ze sítě odebírat v případě údržby nebo poruchy jejich výrobního zařízení, nebo jednoduše odebírat další elektřinu doplňující jejich vlastní spotřebu. Osvobození však nepodléhá podmínce neodebírání elektřiny ze sítě ve špičkách. |
| --- | --- |

(200)

Komise rovněž zdůrazňuje, že osvobození od CSPE pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu nelze odůvodnit cílem společného zájmu v souvislosti se zlepšením řízení špiček poptávky, jak argumentuje Francie, neboť tento cíl společného zájmu nesouvisí s cílem souvisejícím s referenčním systémem CSPE. I za domněnky, že by CSPE s tímto cílem souvisel, by osvobození elektřiny pro vlastní spotřebu nijak neumožňovalo zlepšení řízení špiček poptávky. Výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu jsou vždy připojeni k síti, aby mohli do sítě dodávat své přebytky, ale na druhou stranu ze sítě také ze sítě odebírat v případě údržby nebo poruchy jejich výrobního zařízení, nebo jednoduše odebírat další elektřinu doplňující jejich vlastní spotřebu. Osvobození však nepodléhá podmínce neodebírání elektřiny ze sítě ve špičkách.

| (201) | Argumentem Francie rovněž bylo, že částečné osvobození výroby elektřiny pro vlastní spotřebu je zdůvodněno s ohledem na skutečnost, že výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu se rozhodli nevyužívat veřejné služby zásobování elektřinou. Komise však poznamenává, že Francie neuvedla, že by výše CSPE závisela na míře využívání veřejné služby zásobování elektřinou. Francie potvrdila, že všichni výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu, kteří využívali částečného osvobození výroby pro vlastní spotřebu, byli připojeni k veřejné síti, takže všichni využívali možnosti využívat síť k dodávání přebytků do sítě nebo k odběru elektřiny ze sítě v případě poruchy nebo údržby jejich výrobního zařízení. Komise poznamenává, že co se týče části CSPE určené k financování vyrovnávání tarifů se zámořskými územími, výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu a koncoví spotřebitelé v kontinentální Francii jsou ve stejném postavení, jelikož ani jedni z nich této služby nevyužívají, ale v duchu solidarity ji financují. |
| --- | --- |

(201)

Argumentem Francie rovněž bylo, že částečné osvobození výroby elektřiny pro vlastní spotřebu je zdůvodněno s ohledem na skutečnost, že výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu se rozhodli nevyužívat veřejné služby zásobování elektřinou. Komise však poznamenává, že Francie neuvedla, že by výše CSPE závisela na míře využívání veřejné služby zásobování elektřinou. Francie potvrdila, že všichni výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu, kteří využívali částečného osvobození výroby pro vlastní spotřebu, byli připojeni k veřejné síti, takže všichni využívali možnosti využívat síť k dodávání přebytků do sítě nebo k odběru elektřiny ze sítě v případě poruchy nebo údržby jejich výrobního zařízení. Komise poznamenává, že co se týče části CSPE určené k financování vyrovnávání tarifů se zámořskými územími, výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu a koncoví spotřebitelé v kontinentální Francii jsou ve stejném postavení, jelikož ani jedni z nich této služby nevyužívají, ale v duchu solidarity ji financují.

| (202) | Nakonec Francie uvedla, že (částečné) osvobození se opírá o směrnici 2003/96/ES, která stanovuje, že malí výrobci elektřiny mohou být osvobozeni od daně za elektřinu za předpokladu, že produkty použité k výrobě této elektřiny jsou zdaněny jinak (viz body (76) a (111)). Komise k tomuto bodu poznamenává, že směrnice 2003/96/ES jako taková se na CSPE nevztahuje, což Francie sama uvedla ve své komunikaci ještě před zahájením formálního vyšetřovacího řízení. Pokud by se na CSPE směrnice 2003/96/ES vztahovala, nebo by se na něj měli vztahovat její principy, je třeba poznamenat, že osvobození by nebylo odůvodněno. Jelikož se CSPE odvádí pouze za elektřinu, nevztahuje se na produkty používané k výrobě elektřiny (jiné než elektřina). Použití směrnice 2003/96/ES by ve skutečnosti znamenalo potvrzení toho, že CSPE se platí za elektřinu. |
| --- | --- |

(202)

Nakonec Francie uvedla, že (částečné) osvobození se opírá o směrnici 2003/96/ES, která stanovuje, že malí výrobci elektřiny mohou být osvobozeni od daně za elektřinu za předpokladu, že produkty použité k výrobě této elektřiny jsou zdaněny jinak (viz body (76) a (111)). Komise k tomuto bodu poznamenává, že směrnice 2003/96/ES jako taková se na CSPE nevztahuje, což Francie sama uvedla ve své komunikaci ještě před zahájením formálního vyšetřovacího řízení. Pokud by se na CSPE směrnice 2003/96/ES vztahovala, nebo by se na něj měli vztahovat její principy, je třeba poznamenat, že osvobození by nebylo odůvodněno. Jelikož se CSPE odvádí pouze za elektřinu, nevztahuje se na produkty používané k výrobě elektřiny (jiné než elektřina). Použití směrnice 2003/96/ES by ve skutečnosti znamenalo potvrzení toho, že CSPE se platí za elektřinu.

5.1.3.3.   Dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

Dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

| (203) | Společnosti využívající osvobození od CSPE soutěží s podniky z dalších členských států. Tito výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu nejsou výrobci elektřiny v pravém slova smyslu, ale průmyslové podniky působící v následujících odvětvích: chemie, hutnictví, petrochemie, jak uvádí Francie a jak je uvedeno v bodu (78). Tato osvobození tudíž pravděpodobně mají dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(203)

Společnosti využívající osvobození od CSPE soutěží s podniky z dalších členských států. Tito výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu nejsou výrobci elektřiny v pravém slova smyslu, ale průmyslové podniky působící v následujících odvětvích: chemie, hutnictví, petrochemie, jak uvádí Francie a jak je uvedeno v bodu (78). Tato osvobození tudíž pravděpodobně mají dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

5.1.3.4.   Závěr ohledně existence podpory

Závěr ohledně existence podpory

| (204) | Komise dospívá k názoru, že osvobození od CSPE pro výrobu elektřiny pro vlastní spotřebu z obnovitelných zdrojů energie a pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny za účelem výroby elektřiny z hlediska částí CSPE určených na financování obnovitelných zdrojů energie, respektive vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, státní podporu nepředstavuje. Osvobození od části CSPE určené k financování jiné složky CSPE než té určené na podporu obnovitelných zdrojů energie, respektive na podporu vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, však státní podporu představuje. |
| --- | --- |

(204)

Komise dospívá k názoru, že osvobození od CSPE pro výrobu elektřiny pro vlastní spotřebu z obnovitelných zdrojů energie a pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny za účelem výroby elektřiny z hlediska částí CSPE určených na financování obnovitelných zdrojů energie, respektive vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, státní podporu nepředstavuje. Osvobození od části CSPE určené k financování jiné složky CSPE než té určené na podporu obnovitelných zdrojů energie, respektive na podporu vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, však státní podporu představuje.

| (205) | Komise proto schvaluje závěry formulované Francií v bodech (128) až (131). |
| --- | --- |

(205)

Komise proto schvaluje závěry formulované Francií v bodech (128) až (131).

5.1.4.   Osvobození týkající se elektřiny pro vlastní spotřebu vyrobené z jiných než obnovitelných zdrojů energie nebo pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny

Osvobození týkající se elektřiny pro vlastní spotřebu vyrobené z jiných než obnovitelných zdrojů energie nebo pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny

5.1.4.1.   Opatření přičitatelné státu a poskytované ze státních prostředků

Opatření přičitatelné státu a poskytované ze státních prostředků

| (206) | Z důvodů uvedených v oddílu 5.1.2.1 Komise potvrzuje, že tato osvobození jsou přičitatelná státu a udělována ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(206)

Z důvodů uvedených v oddílu 5.1.2.1 Komise potvrzuje, že tato osvobození jsou přičitatelná státu a udělována ze státních prostředků.

5.1.4.2.   Hospodářská výhoda a selektivita

Hospodářská výhoda a selektivita

| (207) | Jak je již zmíněno v bodu (193), Komise se domnívá, že částečné osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu od CSPE jim poskytuje výhodu. |
| --- | --- |

(207)

Jak je již zmíněno v bodu (193), Komise se domnívá, že částečné osvobození výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu od CSPE jim poskytuje výhodu.

| (208) | Komise se rovněž domnívá, že osvobození poskytnutá výrobcům elektřiny pro vlastní spotřebu, kdy výroba elektřiny pro vlastní spotřebu neslouží k i) výrobě elektřiny, nebo kdy vyrobená a spotřebovaná elektřina nepochází z ii) obnovitelných zdrojů energie ani z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, představují pro jejich příjemce selektivní výhodu vůči přispěvatelům CSPE, kteří jsou ve stejném faktickém postavení jako jejich konkurenti platící CSPE. |
| --- | --- |

(208)

Komise se rovněž domnívá, že osvobození poskytnutá výrobcům elektřiny pro vlastní spotřebu, kdy výroba elektřiny pro vlastní spotřebu neslouží k i) výrobě elektřiny, nebo kdy vyrobená a spotřebovaná elektřina nepochází z ii) obnovitelných zdrojů energie ani z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, představují pro jejich příjemce selektivní výhodu vůči přispěvatelům CSPE, kteří jsou ve stejném faktickém postavení jako jejich konkurenti platící CSPE.

| (209) | Referenční systém byl popsán v bodu (165). Pro připomenutí, CSPE je poplatek, který se v zásadě vztahuje na veškerou spotřebu elektřiny ve Francii a který slouží k financování opatření na podporu konkrétních cílů. |
| --- | --- |

(209)

Referenční systém byl popsán v bodu (165). Pro připomenutí, CSPE je poplatek, který se v zásadě vztahuje na veškerou spotřebu elektřiny ve Francii a který slouží k financování opatření na podporu konkrétních cílů.

| (210) | Pokud je příjemcem osvobození výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu, který takto spotřebovávanou elektřinu nepoužívá k výrobě elektřiny, nebo pokud takto vyrobená a spotřebovaná elektřina nepochází z obnovitelných zdrojů energie ani z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, je příjemce z hlediska účelu CSPE ve stejném faktickém a právním postavení jako ostatní spotřebitelé. Spotřebovává elektřinu a svou vlastní výrobou elektřiny nepřispívá k žádnému z cílů opatření financovaných CSPE. |
| --- | --- |

(210)

Pokud je příjemcem osvobození výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu, který takto spotřebovávanou elektřinu nepoužívá k výrobě elektřiny, nebo pokud takto vyrobená a spotřebovaná elektřina nepochází z obnovitelných zdrojů energie ani z vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, je příjemce z hlediska účelu CSPE ve stejném faktickém a právním postavení jako ostatní spotřebitelé. Spotřebovává elektřinu a svou vlastní výrobou elektřiny nepřispívá k žádnému z cílů opatření financovaných CSPE.

| (211) | Komise rovněž zdůrazňuje, že osvobození od CSPE pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu nelze odůvodnit cílem společného zájmu v souvislosti se zlepšením řízení špiček poptávky, jak argumentuje Francie, neboť tento cíl společného zájmu nesouvisí s cílem souvisejícím s referenčním systémem CSPE. I za domněnky, že by CSPE s tímto cílem souvisel, by osvobození elektřiny pro vlastní spotřebu nijak neumožňovalo zlepšení řízení špiček poptávky. Výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu jsou vždy připojeni k síti, aby mohli do sítě dodávat své přebytky, ale na druhou stranu ze sítě také ze sítě odebírat v případě údržby nebo poruchy jejich výrobního zařízení, nebo jednoduše odebírat další elektřinu doplňující jejich vlastní spotřebu. Osvobození však nepodléhá podmínce neodebírání elektřiny ze sítě ve špičkách. |
| --- | --- |

(211)

Komise rovněž zdůrazňuje, že osvobození od CSPE pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu nelze odůvodnit cílem společného zájmu v souvislosti se zlepšením řízení špiček poptávky, jak argumentuje Francie, neboť tento cíl společného zájmu nesouvisí s cílem souvisejícím s referenčním systémem CSPE. I za domněnky, že by CSPE s tímto cílem souvisel, by osvobození elektřiny pro vlastní spotřebu nijak neumožňovalo zlepšení řízení špiček poptávky. Výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu jsou vždy připojeni k síti, aby mohli do sítě dodávat své přebytky, ale na druhou stranu ze sítě také ze sítě odebírat v případě údržby nebo poruchy jejich výrobního zařízení, nebo jednoduše odebírat další elektřinu doplňující jejich vlastní spotřebu. Osvobození však nepodléhá podmínce neodebírání elektřiny ze sítě ve špičkách.

| (212) | Argumentem Francie rovněž bylo, že částečné osvobození výroby elektřiny pro vlastní spotřebu je zdůvodněno s ohledem na skutečnost, že výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu se rozhodli nevyužívat veřejné služby zásobování elektřinou. Komise však poznamenává, že Francie neuvedla, že by výše CSPE závisela na míře využívání veřejné služby zásobování elektřinou. Francie mimo jiné potvrdila, že všichni výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu, kteří využívali částečného osvobození výroby pro vlastní spotřebu, byli připojeni k veřejné síti, takže všichni využívali možnosti využívat síť k dodávání přebytků do sítě nebo k odběru elektřiny ze sítě v případě poruchy nebo údržby jejich výrobního zařízení. Komise rovněž poznamenává, že účelem CSPE je rovněž financování vyrovnávání tarifů se zámořskými územími. Neboť co se týče financování vyrovnávání tarifů se zámořskými územími, výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu a koncoví spotřebitelé v kontinentální Francii jsou ve stejném postavení, jelikož ani jedni z nich této služby nevyužívají, ale v duchu solidarity ji financují. Tito výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu nepřispívají k cílům rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie nebo za využití kombinované výroby tepla a elektřiny, a jejich výroba – z definice fosilního původu a nevyužívající kombinované výroby tepla a elektřiny – jde dokonce proti těmto cílům. |
| --- | --- |

(212)

Argumentem Francie rovněž bylo, že částečné osvobození výroby elektřiny pro vlastní spotřebu je zdůvodněno s ohledem na skutečnost, že výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu se rozhodli nevyužívat veřejné služby zásobování elektřinou. Komise však poznamenává, že Francie neuvedla, že by výše CSPE závisela na míře využívání veřejné služby zásobování elektřinou. Francie mimo jiné potvrdila, že všichni výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu, kteří využívali částečného osvobození výroby pro vlastní spotřebu, byli připojeni k veřejné síti, takže všichni využívali možnosti využívat síť k dodávání přebytků do sítě nebo k odběru elektřiny ze sítě v případě poruchy nebo údržby jejich výrobního zařízení. Komise rovněž poznamenává, že účelem CSPE je rovněž financování vyrovnávání tarifů se zámořskými územími. Neboť co se týče financování vyrovnávání tarifů se zámořskými územími, výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu a koncoví spotřebitelé v kontinentální Francii jsou ve stejném postavení, jelikož ani jedni z nich této služby nevyužívají, ale v duchu solidarity ji financují. Tito výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu nepřispívají k cílům rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie nebo za využití kombinované výroby tepla a elektřiny, a jejich výroba – z definice fosilního původu a nevyužívající kombinované výroby tepla a elektřiny – jde dokonce proti těmto cílům.

| (213) | Francie rovněž argumentovala, že částečné osvobození výroby elektřiny pro vlastní spotřebu až do objemu 240 GWh bylo používáno obecně. K tomuto bodu Komise poznamenává, že Francie potvrdila, že osvobození se v praxi týkalo jen určitých odvětví (viz body (35) a (36). Na druhou stranu Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 21. prosince 2016 (Komise v. World Duty Free Group) (39) připomněl, že daňové opatření nebo zatížení je selektivní, pokud je prokazatelné, že mezi subjekty, které se s ohledem na cíl obecného daňového režimu nacházejí ve srovnatelném faktickém a právním postavení, rozlišuje způsobem, který nenachází oporu v povaze a struktuře tohoto režimu. V bodech (161) a (162) bylo prokázáno, že osvobození takové rozlišení subjektů nacházejících se s ohledem na cíl obecného daňového režimu ve srovnatelném faktickém a právním postavení nenacházející oporu v povaze a struktuře tohoto režimu zavádí. |
| --- | --- |

(213)

Francie rovněž argumentovala, že částečné osvobození výroby elektřiny pro vlastní spotřebu až do objemu 240 GWh bylo používáno obecně. K tomuto bodu Komise poznamenává, že Francie potvrdila, že osvobození se v praxi týkalo jen určitých odvětví (viz body (35) a (36). Na druhou stranu Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 21. prosince 2016 (Komise v. World Duty Free Group) (39) připomněl, že daňové opatření nebo zatížení je selektivní, pokud je prokazatelné, že mezi subjekty, které se s ohledem na cíl obecného daňového režimu nacházejí ve srovnatelném faktickém a právním postavení, rozlišuje způsobem, který nenachází oporu v povaze a struktuře tohoto režimu. V bodech (161) a (162) bylo prokázáno, že osvobození takové rozlišení subjektů nacházejících se s ohledem na cíl obecného daňového režimu ve srovnatelném faktickém a právním postavení nenacházející oporu v povaze a struktuře tohoto režimu zavádí.

39

| (214) | Komise nesdílí postoj Francie uvedený v bodech (111) a (112). |
| --- | --- |

(214)

Komise nesdílí postoj Francie uvedený v bodech (111) a (112).

5.1.4.3.   Dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

Dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

| (215) | Společnosti využívající osvobození od CSPE soutěží s podniky z dalších členských států. Tito výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu nejsou výrobci elektřiny v pravém slova smyslu ale průmyslové podniky působící v následujících odvětvích: chemie, hutnictví, petrochemie, jak uvádí Francie a jak je uvedeno v bodu (78) tohoto rozhodnutí. Tato osvobození tudíž pravděpodobně mají dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(215)

Společnosti využívající osvobození od CSPE soutěží s podniky z dalších členských států. Tito výrobci elektřiny pro vlastní spotřebu nejsou výrobci elektřiny v pravém slova smyslu ale průmyslové podniky působící v následujících odvětvích: chemie, hutnictví, petrochemie, jak uvádí Francie a jak je uvedeno v bodu (78) tohoto rozhodnutí. Tato osvobození tudíž pravděpodobně mají dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

5.1.4.4.   Závěr ohledně existence podpory

Závěr ohledně existence podpory

| (216) | Komise dospívá k závěru, že osvobození výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, která není určena k výrobě elektřiny a která nepochází z obnovitelných zdrojů energie nebo vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny od CSPE, představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(216)

Komise dospívá k závěru, že osvobození výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, která není určena k výrobě elektřiny a která nepochází z obnovitelných zdrojů energie nebo vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny od CSPE, představuje státní podporu.

5.1.5.   Shrnující závěr o existenci státní podpory pro různé složky CSPE a odhad její výše

Shrnující závěr o existenci státní podpory pro různé složky CSPE a odhad její výše

| (217) | Stropy CSPE pro odběratelské místo a na úrovni 0,5 % přidané hodnoty představují státní podporu. |
| --- | --- |

(217)

Stropy CSPE pro odběratelské místo a na úrovni 0,5 % přidané hodnoty představují státní podporu.

| (218) | Osvobození výrobních zařízení pro vlastní spotřebu představuje státní podporu, ledaže by elektřina byla spotřebována za účelem výroby elektřiny a osvobození od části CSPE určené k financování obnovitelných zdrojů energie a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny by se vztahovalo na elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie, respektive pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny. |
| --- | --- |

(218)

Osvobození výrobních zařízení pro vlastní spotřebu představuje státní podporu, ledaže by elektřina byla spotřebována za účelem výroby elektřiny a osvobození od části CSPE určené k financování obnovitelných zdrojů energie a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny by se vztahovalo na elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie, respektive pomocí vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny.

5.2.   Protiprávnost podpory

Protiprávnost podpory

| (219) | Jelikož ke snížením CSPE došlo před jejich oznámení Komisi, francouzské orgány nesplnily své povinnosti vyplývající z čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(219)

Jelikož ke snížením CSPE došlo před jejich oznámení Komisi, francouzské orgány nesplnily své povinnosti vyplývající z čl. 108 odst. 3 SFEU.

| (220) | Komise následně dospívá k závěru, že stropy CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty a pro odběratelské místo a rovněž osvobození pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu představující státní podporu představují protiprávní podporu. |
| --- | --- |

(220)

Komise následně dospívá k závěru, že stropy CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty a pro odběratelské místo a rovněž osvobození pro výrobce elektřiny pro vlastní spotřebu představující státní podporu představují protiprávní podporu.

5.3.   Analýza podpůrných opatření na základě ustanovení pokynů platných pro snížení ekologické daně.

Analýza podpůrných opatření na základě ustanovení pokynů platných pro snížení ekologické daně.

| (221) | Komise nejprve ověřila, zda je možné CSPE považovat za ekologickou daň ve smyslu oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014, bodu (151) pokynů z roku 2008 a bodu (6) pokynů z roku 2001. |
| --- | --- |

(221)

Komise nejprve ověřila, zda je možné CSPE považovat za ekologickou daň ve smyslu oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014, bodu (151) pokynů z roku 2008 a bodu (6) pokynů z roku 2001.

5.3.1.   CSPE nepředstavuje ekologickou daň ve smyslu oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014, bodu (151) pokynů z roku 2008 a bodu (6) pokynů z roku 2001.

CSPE nepředstavuje ekologickou daň ve smyslu oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014, bodu (151) pokynů z roku 2008 a bodu (6) pokynů z roku 2001.

| (222) | Účelem ekologických daní ve smyslu pokynů z roku 2014 (bod 167) je zvýšit náklady na činnosti mající nepříznivý dopad na životní prostředí a tím odrazovat od těchto činností (a tudíž zvýšit úroveň ochrany životního prostředí). Kvalifikace ekologické daně ve smyslu bodu (167) v kombinaci s bodem (19)-15 pokynů tudíž implikuje, že opatření mění chování na chování méně poškozující životní prostředí a integrují ekologické náklady dotčeného produktu nebo služby. Podobnou definici ekologické daně lze najít také v pokynech z roku 2008 (viz bod 70 (14) v kombinaci s bodem (151) pokynů) a v pokynech z roku 2001 (bod (6)). |
| --- | --- |

(222)

Účelem ekologických daní ve smyslu pokynů z roku 2014 (bod 167) je zvýšit náklady na činnosti mající nepříznivý dopad na životní prostředí a tím odrazovat od těchto činností (a tudíž zvýšit úroveň ochrany životního prostředí). Kvalifikace ekologické daně ve smyslu bodu (167) v kombinaci s bodem (19)-15 pokynů tudíž implikuje, že opatření mění chování na chování méně poškozující životní prostředí a integrují ekologické náklady dotčeného produktu nebo služby. Podobnou definici ekologické daně lze najít také v pokynech z roku 2008 (viz bod 70 (14) v kombinaci s bodem (151) pokynů) a v pokynech z roku 2001 (bod (6)).

| (223) | V tomto případě není výše CSPE určována motivačním účinkem s cílem snížit znečišťující chování a činnosti ani internalizovat ekologické dopady spotřebované elektřiny. Specifická daňová základna nemá nezbytně negativní dopad na životní prostředí, jelikož CSPE se platí i za elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie. CSPE se platí za veškerou spotřebu elektřiny, nezávisle na dopadu spotřebované elektřiny na životní prostředí. Smyslem a účelem CSPE není nasměrovávat výrobce a spotřebitele k činnostem, které jsou přívětivější k životnímu prostředí. Naopak, snížení spotřeby by vedlo k nutnosti zvýšit CSPE za účelem pokrytí nákladů na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů a dalších financovaných politik. |
| --- | --- |

(223)

V tomto případě není výše CSPE určována motivačním účinkem s cílem snížit znečišťující chování a činnosti ani internalizovat ekologické dopady spotřebované elektřiny. Specifická daňová základna nemá nezbytně negativní dopad na životní prostředí, jelikož CSPE se platí i za elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie. CSPE se platí za veškerou spotřebu elektřiny, nezávisle na dopadu spotřebované elektřiny na životní prostředí. Smyslem a účelem CSPE není nasměrovávat výrobce a spotřebitele k činnostem, které jsou přívětivější k životnímu prostředí. Naopak, snížení spotřeby by vedlo k nutnosti zvýšit CSPE za účelem pokrytí nákladů na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů a dalších financovaných politik.

| (224) | Komise dále odkazuje na bod (181) pokynů z roku 2014, který výslovně uvádí, že „financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů prostřednictvím poplatků se samo o sobě nezaměřuje na určitou negativní externalitu, a proto nemá přímý dopad na životní prostředí“. |
| --- | --- |

(224)

Komise dále odkazuje na bod (181) pokynů z roku 2014, který výslovně uvádí, že „financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů prostřednictvím poplatků se samo o sobě nezaměřuje na určitou negativní externalitu, a proto nemá přímý dopad na životní prostředí“.

financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů prostřednictvím poplatků se samo o sobě nezaměřuje na určitou negativní externalitu, a proto nemá přímý dopad na životní prostředí

| (225) | CSPE tudíž nepředstavuje ekologickou daň ve smyslu bodů (167) a (181) pokynů z roku 2014, ani ve smyslu bodů (70)-14 a (151) pokynů z roku 2008 a oddílu E.3.2. pokynů z roku 2001, i kdyby CSPE vedl ke zvýšení cen elektřiny. |
| --- | --- |

(225)

CSPE tudíž nepředstavuje ekologickou daň ve smyslu bodů (167) a (181) pokynů z roku 2014, ani ve smyslu bodů (70)-14 a (151) pokynů z roku 2008 a oddílu E.3.2. pokynů z roku 2001, i kdyby CSPE vedl ke zvýšení cen elektřiny.

| (226) | Komise nesdílí názor na posouzení povahy CSPE Francií uvedený v bodu (82). |
| --- | --- |

(226)

Komise nesdílí názor na posouzení povahy CSPE Francií uvedený v bodu (82).

5.3.2.   Francie neprokázala, že CSPE představuje harmonizovanou ekologickou daň ve smyslu směrnice 2003/96/ES

Francie neprokázala, že CSPE představuje harmonizovanou ekologickou daň ve smyslu směrnice 2003/96/ES

| (227) | Komise na prvním místě zdůrazňuje, že Francie nikdy netvrdila ani neprokázala, že CSPE představuje harmonizovanou ekologickou daň ve smyslu směrnice 2003/96/ES. Francie naopak tvrdí, že ustanovení směrnice 2003/96/ES by se použila analogicky, tudíž připouští, stejně jako před zahájením řízení, že CSPE není harmonizovanou daní z energií ve smyslu směrnice 2003/96/ES. |
| --- | --- |

(227)

Komise na prvním místě zdůrazňuje, že Francie nikdy netvrdila ani neprokázala, že CSPE představuje harmonizovanou ekologickou daň ve smyslu směrnice 2003/96/ES. Francie naopak tvrdí, že ustanovení směrnice 2003/96/ES by se použila analogicky, tudíž připouští, stejně jako před zahájením řízení, že CSPE není harmonizovanou daní z energií ve smyslu směrnice 2003/96/ES.

| (228) | Komise poznamenává, že CSPE za harmonizovanou daň ve smyslu směrnice 2003/96/ES považován být nemůže, neboť vybrané poplatky nesměřují do obecného rozpočtu. |
| --- | --- |

(228)

Komise poznamenává, že CSPE za harmonizovanou daň ve smyslu směrnice 2003/96/ES považován být nemůže, neboť vybrané poplatky nesměřují do obecného rozpočtu.

| (229) | Komise proto potvrzuje své závěry formulované v bodu (155) rozhodnutí o zahájení řízení. Komise nesouhlasí s připomínkami Francie formulovanými v bodech (81) a (84) až (87). |
| --- | --- |

(229)

Komise proto potvrzuje své závěry formulované v bodu (155) rozhodnutí o zahájení řízení. Komise nesouhlasí s připomínkami Francie formulovanými v bodech (81) a (84) až (87).

5.3.3.   Nepoužitelnost oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014 a dřívějších pokynů jako základu pro posouzení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem

Nepoužitelnost oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014 a dřívějších pokynů jako základu pro posouzení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem

5.3.3.1.   Nepoužitelnost oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014 a dřívějších pokynů jako základu pro posouzení slučitelnosti opatření

Nepoužitelnost oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014 a dřívějších pokynů jako základu pro posouzení slučitelnosti opatření

| (230) | Jelikož CSPE nepředstavuje ekologickou daň, oddíl 3.7.1 pokynů z roku 2014 týkající se snížení ekologických daní se nepoužije. |
| --- | --- |

(230)

Jelikož CSPE nepředstavuje ekologickou daň, oddíl 3.7.1 pokynů z roku 2014 týkající se snížení ekologických daní se nepoužije.

| (231) | Nepoužije se ani bod (151) pokynů z roku 2008, který stanovuje podmínky slučitelnosti snížení ekologických daní před vstupem pokynů z roku 2014 v platnost. |
| --- | --- |

(231)

Nepoužije se ani bod (151) pokynů z roku 2008, který stanovuje podmínky slučitelnosti snížení ekologických daní před vstupem pokynů z roku 2014 v platnost.

| (232) | Komise nesouhlasí s připomínkami Francie formulovanými v bodech (88) a (90). |
| --- | --- |

(232)

Komise nesouhlasí s připomínkami Francie formulovanými v bodech (88) a (90).

5.3.3.2.   Nepoužitelnost bodů (173) až (175) pokynů z roku 2014, bodů (152) a (153) pokynů z roku 2008 a bodu (49) pokynů z roku 2001 jako základu pro posouzení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem, ať už přímo, nebo analogicky

Nepoužitelnost bodů (173) až (175) pokynů z roku 2014, bodů (152) a (153) pokynů z roku 2008 a bodu (49) pokynů z roku 2001 jako základu pro posouzení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem, ať už přímo, nebo analogicky

| (233) | Jelikož nebylo prokázáno, že by CSPE představoval harmonizovanou ekologickou daň nebo ekologickou daň jako takovou, jak je uvedeno v oddílu 5.3.2, body (173) až (175) pokynů z roku 2014, body (152) a (153) pokynů z roku 2008 a bod (49) pokynů z roku 2001 se na CSPE nevztahují, jelikož se vztahují pouze na harmonizované ekologické daně. |
| --- | --- |

(233)

Jelikož nebylo prokázáno, že by CSPE představoval harmonizovanou ekologickou daň nebo ekologickou daň jako takovou, jak je uvedeno v oddílu 5.3.2, body (173) až (175) pokynů z roku 2014, body (152) a (153) pokynů z roku 2008 a bod (49) pokynů z roku 2001 se na CSPE nevztahují, jelikož se vztahují pouze na harmonizované ekologické daně.

| (234) | I kdyby byl CSPE klasifikován jako ekologická daň, byl by ekologickou daní neharmonizovanou, pro kterou pokyny z roku 2014 ve svých bodech (176) až (178) stanovují specifická účetní kritéria. Body (173) až (175) pokynů z roku 2014 by tedy v žádném případě nemohly být použity analogicky. |
| --- | --- |

(234)

I kdyby byl CSPE klasifikován jako ekologická daň, byl by ekologickou daní neharmonizovanou, pro kterou pokyny z roku 2014 ve svých bodech (176) až (178) stanovují specifická účetní kritéria. Body (173) až (175) pokynů z roku 2014 by tedy v žádném případě nemohly být použity analogicky.

| (235) | Ze stejných důvodů body (152) a (153) pokynů z roku 2008 týkající se snížení harmonizovaných daní a použití před 1. červencem 2014 nemohou sloužit jako platný základ pro posouzení slučitelnosti snížení CSPE, která nepředstavují harmonizovanou ekologickou daň. Pokyny z roku 2008 obsahovaly také kritéria slučitelnosti pro neharmonizované ekologické daně. V případě, že by CSPE mohl být považován za ekologickou daň, tím, že by se jednalo o ekologickou daň neharmonizovanou, musel by být analyzován ne analogicky s body (152) a (153) pokynů z roku 2008, ale s body (154) až (159) pokynů z roku 2008. |
| --- | --- |

(235)

Ze stejných důvodů body (152) a (153) pokynů z roku 2008 týkající se snížení harmonizovaných daní a použití před 1. červencem 2014 nemohou sloužit jako platný základ pro posouzení slučitelnosti snížení CSPE, která nepředstavují harmonizovanou ekologickou daň. Pokyny z roku 2008 obsahovaly také kritéria slučitelnosti pro neharmonizované ekologické daně. V případě, že by CSPE mohl být považován za ekologickou daň, tím, že by se jednalo o ekologickou daň neharmonizovanou, musel by být analyzován ne analogicky s body (152) a (153) pokynů z roku 2008, ale s body (154) až (159) pokynů z roku 2008.

5.3.4   Nesoulad opatření s body (176) až (178) pokynů z roku 2014 a s dřívějšími pokyny v případě, že by CSPE byl považován za neharmonizovanou ekologickou daň

Nesoulad opatření s body (176) až (178) pokynů z roku 2014 a s dřívějšími pokyny v případě, že by CSPE byl považován za neharmonizovanou ekologickou daň

| (236) | Komise poznamenává, že pokud by byl CSPE kvalifikován jako neharmonizovaná ekologická daň, což v tomto případě Francie neprokázala, nemohla by být snížení považována za slučitelná. |
| --- | --- |

(236)

Komise poznamenává, že pokud by byl CSPE kvalifikován jako neharmonizovaná ekologická daň, což v tomto případě Francie neprokázala, nemohla by být snížení považována za slučitelná.

5.3.4.1.   Nesoulad s body (176) až (178) pokynů z roku 2014

Nesoulad s body (176) až (178) pokynů z roku 2014

| (237) | Zaprvé, Francie neprokázala, že je podpora všem konkurentům ze stejného odvětví poskytována stejném způsobem, pokud se nacházejí ve stejném faktickém postavení, jak je uvedeno v bodu (177) pokynů z roku 2014. Zejména strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty využitelný pouze průmyslovými podniky s roční spotřebou vyšší než 7 GWh vytváří diskriminaci mezi konkurenty působícími ve stejném odvětví: Ačkoli CSPE zachovává stejnou váhu ve vztahu k přidané hodnotě, osvobození je poskytnuto až po dosažení určitého limitu spotřeby, což de facto vylučuje možnost nejmenších podniků v odvětví takového osvobození využít. |
| --- | --- |

(237)

Zaprvé, Francie neprokázala, že je podpora všem konkurentům ze stejného odvětví poskytována stejném způsobem, pokud se nacházejí ve stejném faktickém postavení, jak je uvedeno v bodu (177) pokynů z roku 2014. Zejména strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty využitelný pouze průmyslovými podniky s roční spotřebou vyšší než 7 GWh vytváří diskriminaci mezi konkurenty působícími ve stejném odvětví: Ačkoli CSPE zachovává stejnou váhu ve vztahu k přidané hodnotě, osvobození je poskytnuto až po dosažení určitého limitu spotřeby, což de facto vylučuje možnost nejmenších podniků v odvětví takového osvobození využít.

| (238) | Zadruhé, jak je uvedeno v bodu (177) písm. b) pokynů z roku 2014, dopad nesníženého ekologického poplatku na zvýšení výrobních nákladů vyjádřené podílem hrubé přidané hodnoty příjemce za období let 2003–2015 nebyl v tomto případě dostatečně kvantifikován. Obecně nebylo prokázáno, že by toto zvýšení nákladů nemohlo být reflektováno, aniž by vedlo k významnému poklesu tržeb, jak je uvedeno v bodu (177) písm. c) pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(238)

Zadruhé, jak je uvedeno v bodu (177) písm. b) pokynů z roku 2014, dopad nesníženého ekologického poplatku na zvýšení výrobních nákladů vyjádřené podílem hrubé přidané hodnoty příjemce za období let 2003–2015 nebyl v tomto případě dostatečně kvantifikován. Obecně nebylo prokázáno, že by toto zvýšení nákladů nemohlo být reflektováno, aniž by vedlo k významnému poklesu tržeb, jak je uvedeno v bodu (177) písm. c) pokynů z roku 2014.

| (239) | Zatřetí, snížení CSPE nezaručují minimální platbu na úrovni 20 %, jak vyžaduje bod (178) písm. a). Naopak se zdá, že ve významném počtu případů nebylo požadované úrovně 20 % vůbec dosaženo. Informace poskytnuté Francií například ukazují, že v roce 2014 uhradilo 203 příjemců CSPE na úrovni nižší než 20 %. |
| --- | --- |

(239)

Zatřetí, snížení CSPE nezaručují minimální platbu na úrovni 20 %, jak vyžaduje bod (178) písm. a). Naopak se zdá, že ve významném počtu případů nebylo požadované úrovně 20 % vůbec dosaženo. Informace poskytnuté Francií například ukazují, že v roce 2014 uhradilo 203 příjemců CSPE na úrovni nižší než 20 %.

| (240) | Takže i pokud byl CSPE kvalifikován jako neharmonizovaná energetická daň, soulad snížení CSPE s oddílem 3.7.1-2 pokynů z roku 2014 nebyl prokázán. |
| --- | --- |

(240)

Takže i pokud byl CSPE kvalifikován jako neharmonizovaná energetická daň, soulad snížení CSPE s oddílem 3.7.1-2 pokynů z roku 2014 nebyl prokázán.

5.3.4.2.   Nesoulad s pokyny z roku 2008.

Nesoulad s pokyny z roku 2008.

| (241) | Zaprvé, Komise se domnívá, že ustanovení formulovaná v bodu (155) těchto pokynů, podle kterých je Francie povinna pro každého příjemce dodat seznam přesně popsaných odvětví a popis situace příjemce, nebyla splněna. |
| --- | --- |

(241)

Zaprvé, Komise se domnívá, že ustanovení formulovaná v bodu (155) těchto pokynů, podle kterých je Francie povinna pro každého příjemce dodat seznam přesně popsaných odvětví a popis situace příjemce, nebyla splněna.

| (242) | Zadruhé, Francie neprokázala, že je podpora všem konkurentům ze stejného odvětví poskytována stejném způsobem nacházejí ve stejném faktickém postavení, jak je uvedeno v bodu 158a pokynů z roku 2008. Zejména strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty využitelný pouze průmyslovými podniky s roční spotřebou vyšší než 7 GWh vytváří diskriminaci mezi konkurenty působícími ve stejném odvětví nebo na stejném trhu (viz také bod (237)). |
| --- | --- |

(242)

Zadruhé, Francie neprokázala, že je podpora všem konkurentům ze stejného odvětví poskytována stejném způsobem nacházejí ve stejném faktickém postavení, jak je uvedeno v bodu 158a pokynů z roku 2008. Zejména strop CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty využitelný pouze průmyslovými podniky s roční spotřebou vyšší než 7 GWh vytváří diskriminaci mezi konkurenty působícími ve stejném odvětví nebo na stejném trhu (viz také bod (237)).

| (243) | Zatřetí, neprokázalo se, že by daň bez snížení vedla k výraznému zvýšení výrobních nákladů pro každé odvětví nebo každou kategorii jednotlivých příjemců využívajících stropu pro odběratelské místo, v souladu s bodem (158) písm. b) pokynů z roku 2008. |
| --- | --- |

(243)

Zatřetí, neprokázalo se, že by daň bez snížení vedla k výraznému zvýšení výrobních nákladů pro každé odvětví nebo každou kategorii jednotlivých příjemců využívajících stropu pro odběratelské místo, v souladu s bodem (158) písm. b) pokynů z roku 2008.

| (244) | Začtvrté, neprokázalo se, že by zvýšení nákladů vyplývající z použití CSPE nemohlo být reflektováno v prodejních cenách, aniž by došlo k výraznému poklesu tržeb, v souladu s bodem (158) písm. c) pokynů z roku 2008. |
| --- | --- |

(244)

Začtvrté, neprokázalo se, že by zvýšení nákladů vyplývající z použití CSPE nemohlo být reflektováno v prodejních cenách, aniž by došlo k výraznému poklesu tržeb, v souladu s bodem (158) písm. c) pokynů z roku 2008.

| (245) | Zapáté, neprokázalo se, že je částka CSPE hrazená příjemci podpory ekvivalentní ekologičnosti chování příjemce v porovnání s nejekologičtější technikou, ani že všichni příjemci hradí alespoň 20 % CSPE v souladu s bodem (159) písm. a) pokynů z roku 2008. Naopak se prokázalo, že někteří příjemci uhradili méně než 20 % CSPE, v rozporu s ustanoveními bodu (178) písm. a). Informace poskytnuté Francií ukazují, že v některých letech významný počet příjemců hradil CSPE nižší než na úrovni 20 % v roce 2014. |
| --- | --- |

(245)

Zapáté, neprokázalo se, že je částka CSPE hrazená příjemci podpory ekvivalentní ekologičnosti chování příjemce v porovnání s nejekologičtější technikou, ani že všichni příjemci hradí alespoň 20 % CSPE v souladu s bodem (159) písm. a) pokynů z roku 2008. Naopak se prokázalo, že někteří příjemci uhradili méně než 20 % CSPE, v rozporu s ustanoveními bodu (178) písm. a). Informace poskytnuté Francií ukazují, že v některých letech významný počet příjemců hradil CSPE nižší než na úrovni 20 % v roce 2014.

| (246) | Komise nesouhlasí s připomínkami Francie formulovanými v bodu (90). |
| --- | --- |

(246)

Komise nesouhlasí s připomínkami Francie formulovanými v bodu (90).

5.3.4.3.   Nesoulad s pokyny z roku 2001 (40)

Nesoulad s pokyny z roku 2001

40

| (247) | Zaprvé, vzhledem k úrovním CSPE hrazených příjemci, které jsou místy velmi nízké, se Komise domnívá, že snížení CSPE nerespektují ustanovení bodu (51) odst. 1, písm. b) těchto pokynů, které uvádí, že „podniky, které jsou příjemci snížení, jsou nicméně povinny platit výraznou část vnitrostátní daně.“ Například z informací pro roky, pro které Francie poskytla podrobné informace o příjemcích, vyplývá, že 202 příjemců uhradilo méně než 20 % CSPE. |
| --- | --- |

(247)

Zaprvé, vzhledem k úrovním CSPE hrazených příjemci, které jsou místy velmi nízké, se Komise domnívá, že snížení CSPE nerespektují ustanovení bodu (51) odst. 1, písm. b) těchto pokynů, které uvádí, že „podniky, které jsou příjemci snížení, jsou nicméně povinny platit výraznou část vnitrostátní daně.“ Například z informací pro roky, pro které Francie poskytla podrobné informace o příjemcích, vyplývá, že 202 příjemců uhradilo méně než 20 % CSPE.

podniky, které jsou příjemci snížení, jsou nicméně povinny platit výraznou část vnitrostátní daně.

| (248) | Zadruhé, dotyčná daň musí mít pozitivní vliv z hlediska ochrany životního prostředí, jak je uvedeno v bodu (51) odst. 2 písm. b). Cílem CSPE, který je z hlediska jeho složky sloužící k financování vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů částečně daní, není pouze pozitivní vliv z hlediska ochrany životního prostředí. Není to však daň sama o sobě, která má pozitivní vliv na životní prostředí, ale opatření, která jsou zčásti financována CSPE, takže body (51) a následující pokynů z roku 2001 se v tomto případě nepoužijí. |
| --- | --- |

(248)

Zadruhé, dotyčná daň musí mít pozitivní vliv z hlediska ochrany životního prostředí, jak je uvedeno v bodu (51) odst. 2 písm. b). Cílem CSPE, který je z hlediska jeho složky sloužící k financování vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů částečně daní, není pouze pozitivní vliv z hlediska ochrany životního prostředí. Není to však daň sama o sobě, která má pozitivní vliv na životní prostředí, ale opatření, která jsou zčásti financována CSPE, takže body (51) a následující pokynů z roku 2001 se v tomto případě nepoužijí.

| (249) | Zatřetí, co se týká stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, který byl zaveden po zavedení CSPE, Francie neprokázala, že o osvobození bylo rozhodnuto při přípravě CSPE, ani že by osvobození bylo zdůvodněno výraznou změnou hospodářských podmínek, které podniky vedou do obzvláště obtížné situace z hlediska hospodářské soutěže. Částka snížení CSPE nepřesahuje zvýšení nákladů vyplývající ze změny hospodářských podmínek po zavedení poplatku. Nebyl tudíž prokázán soulad snížení CSPE udělených Francií v období 2003–2011 s bodem (51) odst. 2 písm. b) pokynů z roku 2001. Strop CSPE pro odběratelské místo navíc nebyl omezen na dobu deseti let, jak stanovuje bod (51) odst. 1 pokynů z roku 2001. |
| --- | --- |

(249)

Zatřetí, co se týká stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, který byl zaveden po zavedení CSPE, Francie neprokázala, že o osvobození bylo rozhodnuto při přípravě CSPE, ani že by osvobození bylo zdůvodněno výraznou změnou hospodářských podmínek, které podniky vedou do obzvláště obtížné situace z hlediska hospodářské soutěže. Částka snížení CSPE nepřesahuje zvýšení nákladů vyplývající ze změny hospodářských podmínek po zavedení poplatku. Nebyl tudíž prokázán soulad snížení CSPE udělených Francií v období 2003–2011 s bodem (51) odst. 2 písm. b) pokynů z roku 2001. Strop CSPE pro odběratelské místo navíc nebyl omezen na dobu deseti let, jak stanovuje bod (51) odst. 1 pokynů z roku 2001.

| (250) | Komise nesouhlasí s připomínkami Francie formulovanými v bodu (89). |
| --- | --- |

(250)

Komise nesouhlasí s připomínkami Francie formulovanými v bodu (89).

5.4.   Soulad snížení CSPE s oddílem 3.7.2 pokynů z roku 2014 a s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

Soulad snížení CSPE s oddílem 3.7.2 pokynů z roku 2014 a s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

| (251) | Vzhledem k tomu, že CSPE slouží k financování obnovitelných zdrojů energie, Komise posoudila soulad s oddíly 3.7.2 („Podpora ve formě snížení financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů“) a 3.7.3 („Přechodná pravidla pro podporu poskytnutou na snížení zátěže spojené s financováním podpory na energii z obnovitelných zdrojů“) pokynů z roku 2014. Jelikož CSPE slouží také k financování jiných podpůrných opatření než podpory obnovitelných zdrojů energie, Komise provedla také posouzení souladu s čl. 107 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(251)

Vzhledem k tomu, že CSPE slouží k financování obnovitelných zdrojů energie, Komise posoudila soulad s oddíly 3.7.2 („Podpora ve formě snížení financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů“) a 3.7.3 („Přechodná pravidla pro podporu poskytnutou na snížení zátěže spojené s financováním podpory na energii z obnovitelných zdrojů“) pokynů z roku 2014. Jelikož CSPE slouží také k financování jiných podpůrných opatření než podpory obnovitelných zdrojů energie, Komise provedla také posouzení souladu s čl. 107 odst. 3 SFEU.

Podpora ve formě snížení financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů

Přechodná pravidla pro podporu poskytnutou na snížení zátěže spojené s financováním podpory na energii z obnovitelných zdrojů

5.4.1.   Soulad snížení CSPE z hlediska financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie skrze CSPE

Soulad snížení CSPE z hlediska financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie skrze CSPE

| (252) | Oddíl 3.7.2 pokynů z roku 2014 stanovuje způsob, jakým Komise analyzuje slučitelnost podpory ve formě snížení financování podpory na energii vyráběnou z obnovitelných zdrojů s vnitřním trhem. Vzhledem k tomu, že CSPE částečně financuje výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, analyzovala Komise slučitelnost snížení CSPE přidělovaného na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů s oddíly 3.7.2 a 3.7.3 pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(252)

Oddíl 3.7.2 pokynů z roku 2014 stanovuje způsob, jakým Komise analyzuje slučitelnost podpory ve formě snížení financování podpory na energii vyráběnou z obnovitelných zdrojů s vnitřním trhem. Vzhledem k tomu, že CSPE částečně financuje výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, analyzovala Komise slučitelnost snížení CSPE přidělovaného na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů s oddíly 3.7.2 a 3.7.3 pokynů z roku 2014.

| (253) | Bod (182) pokynů z roku 2014 vysvětluje, že náklady na financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů, které nesou spotřebitelé energie, by v zásadě měly být hrazeny způsobem, který není vůči žádnému spotřebiteli energie diskriminační. Aby se však pro financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů zabezpečila dostatečná základna, může být nutné určité cílené snížení těchto nákladů, což přispěje k dosažení cílů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů stanovených na úrovni EU. Aby se předešlo situaci, kdy by se podniky, které jsou obzvláště dotčeny náklady na financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů, dostávaly do značné konkurenční nevýhody, mohou členské státy za tyto dodatečné náklady přiznat částečnou náhradu. Bez této náhrady by financování podpory mohlo být neudržitelné a veřejnost by mohla ambiciózní opatření podpory na energii z obnovitelných zdrojů přijímat jen omezeně. |
| --- | --- |

(253)

Bod (182) pokynů z roku 2014 vysvětluje, že náklady na financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů, které nesou spotřebitelé energie, by v zásadě měly být hrazeny způsobem, který není vůči žádnému spotřebiteli energie diskriminační. Aby se však pro financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů zabezpečila dostatečná základna, může být nutné určité cílené snížení těchto nákladů, což přispěje k dosažení cílů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů stanovených na úrovni EU. Aby se předešlo situaci, kdy by se podniky, které jsou obzvláště dotčeny náklady na financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů, dostávaly do značné konkurenční nevýhody, mohou členské státy za tyto dodatečné náklady přiznat částečnou náhradu. Bez této náhrady by financování podpory mohlo být neudržitelné a veřejnost by mohla ambiciózní opatření podpory na energii z obnovitelných zdrojů přijímat jen omezeně.

5.4.1.1.   Omezené snížení části CSPE financující obnovitelné zdroje energie

Omezené snížení části CSPE financující obnovitelné zdroje energie

| (254) | Na úvod Komise poukazuje na tvrzení Francie, že aby mohla být považována za podporu obnovitelných zdrojů energie, musí podpora výroby elektřiny spalováním odpadu dosahovat alespoň 50 %. Vzhledem k tomu, že Francie tento procentuální údaj zdůvodnila na základě veřejně dostupných statistik (AIE a Eurostat) uvedených v bodu (134), které uvádějí, že spalovaný odpad představuje 50 % biologicky rozložitelného odpadu a jsou proto obnovitelným zdrojem energie ve smyslu oddílu 19 odst. 5 a 6 pokynů z roku 2014, Komise s touto analýzou souhlasí. |
| --- | --- |

(254)

Na úvod Komise poukazuje na tvrzení Francie, že aby mohla být považována za podporu obnovitelných zdrojů energie, musí podpora výroby elektřiny spalováním odpadu dosahovat alespoň 50 %. Vzhledem k tomu, že Francie tento procentuální údaj zdůvodnila na základě veřejně dostupných statistik (AIE a Eurostat) uvedených v bodu (134), které uvádějí, že spalovaný odpad představuje 50 % biologicky rozložitelného odpadu a jsou proto obnovitelným zdrojem energie ve smyslu oddílu 19 odst. 5 a 6 pokynů z roku 2014, Komise s touto analýzou souhlasí.

| (255) | Oddíl (184) pokynů z roku 2014 uvádí, že aby se zaručilo, že podpora slouží k usnadnění financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů, členské státy budou muset prokázat, že dodatečné náklady promítnuté do vyšších cen elektrické energie, které nesou příjemci, vyplývají pouze z podpory na energii z obnovitelných zdrojů. Dodatečné náklady vyplývající z části CSPE určené k financování energie z obnovitelných zdrojů tudíž nesmějí převýšit výši příspěvků na financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(255)

Oddíl (184) pokynů z roku 2014 uvádí, že aby se zaručilo, že podpora slouží k usnadnění financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů, členské státy budou muset prokázat, že dodatečné náklady promítnuté do vyšších cen elektrické energie, které nesou příjemci, vyplývají pouze z podpory na energii z obnovitelných zdrojů. Dodatečné náklady vyplývající z části CSPE určené k financování energie z obnovitelných zdrojů tudíž nesmějí převýšit výši příspěvků na financování podpory na energii z obnovitelných zdrojů.

| (256) | V tomto případě CRE ověřila, že příspěvky vybrané od koncových spotřebitelů na podporu obnovitelných zdrojů energie nepřesahují náklady na podporu obnovitelných zdrojů energie (a všech ostatních politik financovaných prostřednictvím CSPE), jak je vysvětleno v bodech (14) a (15). Konkrétně CRE ověřila, že náklady vykázané povinnými subjekty v souvislosti s financováním podpory zdrojů obnovitelné energie nepřevyšují náklady na podporu, tj. rozdíl částek uhrazených povinnými subjekty výrobcům elektřiny z obnovitelných zdrojů a tržní cenou, kterou povinné subjekty získaly prodejem elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie. CRE rovněž vyvinula metodu určování referenční tržní ceny, která subjekty motivuje k tomu, aby elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie prodávaly efektivním způsobem. Komise proto dospěla k závěru, že ustanovení oddílu (184) pokynů z roku 2014 jsou splněna. |
| --- | --- |

(256)

V tomto případě CRE ověřila, že příspěvky vybrané od koncových spotřebitelů na podporu obnovitelných zdrojů energie nepřesahují náklady na podporu obnovitelných zdrojů energie (a všech ostatních politik financovaných prostřednictvím CSPE), jak je vysvětleno v bodech (14) a (15). Konkrétně CRE ověřila, že náklady vykázané povinnými subjekty v souvislosti s financováním podpory zdrojů obnovitelné energie nepřevyšují náklady na podporu, tj. rozdíl částek uhrazených povinnými subjekty výrobcům elektřiny z obnovitelných zdrojů a tržní cenou, kterou povinné subjekty získaly prodejem elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie. CRE rovněž vyvinula metodu určování referenční tržní ceny, která subjekty motivuje k tomu, aby elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie prodávaly efektivním způsobem. Komise proto dospěla k závěru, že ustanovení oddílu (184) pokynů z roku 2014 jsou splněna.

5.4.1.2.   Omezená podpora energeticky náročných odvětví a podniků v mezinárodním obchodu

Omezená podpora energeticky náročných odvětví a podniků v mezinárodním obchodu

| (257) | Body (185) a (186) pokynů z roku 2014 uvádějí, že podpora by měla být omezena na odvětví ohrožená rizikem ztráty postavení podniku na trhu v důsledku nákladů na financování elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

(257)

Body (185) a (186) pokynů z roku 2014 uvádějí, že podpora by měla být omezena na odvětví ohrožená rizikem ztráty postavení podniku na trhu v důsledku nákladů na financování elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie.

| (258) | Podpora tak může být poskytnuta pouze tehdy, pokud podnik působí v některém odvětví uvedeném na seznamu v příloze 3 pokynů z roku 2014, nebo pokud jeho náročnost na elektrickou energii činí nejméně 20 % a působí v odvětví, jehož intenzita obchodu dosahuje na úrovni EU alespoň 4 %. |
| --- | --- |

(258)

Podpora tak může být poskytnuta pouze tehdy, pokud podnik působí v některém odvětví uvedeném na seznamu v příloze 3 pokynů z roku 2014, nebo pokud jeho náročnost na elektrickou energii činí nejméně 20 % a působí v odvětví, jehož intenzita obchodu dosahuje na úrovni EU alespoň 4 %.

| (259) | Seznam odvětví těžby a zpracovatelského průmyslu majících intenzitu obchodu mimo EU alespoň 4 %, která nejsou zahrnuta v seznamu přílohy 3 pokynů z roku 2014, je uveden v příloze 5 pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(259)

Seznam odvětví těžby a zpracovatelského průmyslu majících intenzitu obchodu mimo EU alespoň 4 %, která nejsou zahrnuta v seznamu přílohy 3 pokynů z roku 2014, je uveden v příloze 5 pokynů z roku 2014.

| (260) | Komise poznamenává, že Francie uznala, že některé podniky byly příjemci snížení CSPE nebo osvobození od CSPE, aniž by k tomu byly s ohledem na kritéria stanovená pokyny z roku 2014 způsobilé, a to buď proto, že nepůsobily v žádném z odvětví uvedených v přílohách 3 a 5 pokynů z roku 2014, nebo proto, že sice působily v některém z odvětví uvedených v příloze 5 pokynů z roku 2014, ale nedosahovaly energetické náročnosti nejméně 20 %. |
| --- | --- |

(260)

Komise poznamenává, že Francie uznala, že některé podniky byly příjemci snížení CSPE nebo osvobození od CSPE, aniž by k tomu byly s ohledem na kritéria stanovená pokyny z roku 2014 způsobilé, a to buď proto, že nepůsobily v žádném z odvětví uvedených v přílohách 3 a 5 pokynů z roku 2014, nebo proto, že sice působily v některém z odvětví uvedených v příloze 5 pokynů z roku 2014, ale nedosahovaly energetické náročnosti nejméně 20 %.

5.4.1.3.   Přiměřenost s ohledem na oddíl 3.7.2 pokynů z roku 2014

Přiměřenost s ohledem na oddíl 3.7.2 pokynů z roku 2014

| (261) | Bod (188) pokynů z roku 2014 uvádí, že podpora bude považována za přiměřenou, pokud příjemci uhradí alespoň 15 % dodatečných nákladů bez snížení. |
| --- | --- |

(261)

Bod (188) pokynů z roku 2014 uvádí, že podpora bude považována za přiměřenou, pokud příjemci uhradí alespoň 15 % dodatečných nákladů bez snížení.

| (262) | Bod (189) pokynů z roku 2014 uznává, že vzhledem k významnému nárůstu dodatečných nákladů na financování výroby energie z obnovitelných zdrojů však může být 15 % podíl na celkovém příplatku na tyto zdroje pro podniky, které jsou touto zátěží obzvláště zasaženy, neúnosný. Členské státy mají možnost výši nákladů vyplývajících z financování podpory výroby z obnovitelných zdrojů energie, které mají podniky nést, omezit na 4 % přidané hodnoty dotčeného podniku, pokud je jeho energetická náročnost nižší než 20 %, nebo na 0,5 % přidané hodnoty podniku, pokud je jeho energetická náročnost alespoň rovna 20 %. |
| --- | --- |

(262)

Bod (189) pokynů z roku 2014 uznává, že vzhledem k významnému nárůstu dodatečných nákladů na financování výroby energie z obnovitelných zdrojů však může být 15 % podíl na celkovém příplatku na tyto zdroje pro podniky, které jsou touto zátěží obzvláště zasaženy, neúnosný. Členské státy mají možnost výši nákladů vyplývajících z financování podpory výroby z obnovitelných zdrojů energie, které mají podniky nést, omezit na 4 % přidané hodnoty dotčeného podniku, pokud je jeho energetická náročnost nižší než 20 %, nebo na 0,5 % přidané hodnoty podniku, pokud je jeho energetická náročnost alespoň rovna 20 %.

| (263) | V tomto případě Komise uvádí, že jen v roce 2014 nejméně 124 příjemců uhradilo CSPE (určený na financování podpory obnovitelných zdrojů energie) nižší než 15 %, čímž došlo k porušení bodu (188) pokynů z roku 2014. Francie navíc snížení CSPE na úroveň 0,5 % přidané hodnoty udělovala na základě spotřeby, nikoli na základě energetické náročnosti. Podobně ani kritérium pro stanovení stropu CSPE pro odběratelské místo neodpovídá kritériu energetické náročnosti v souladu s pokyny z roku 2014. Komise proto dospěla k závěru, že Francie neprokázala dodržení pravidel přiměřenosti stanovených pokyny z roku 2014. Komise nesouhlasí s připomínkami Francie uvedenými a shrnutými v bodech (105) a (106). |
| --- | --- |

(263)

V tomto případě Komise uvádí, že jen v roce 2014 nejméně 124 příjemců uhradilo CSPE (určený na financování podpory obnovitelných zdrojů energie) nižší než 15 %, čímž došlo k porušení bodu (188) pokynů z roku 2014. Francie navíc snížení CSPE na úroveň 0,5 % přidané hodnoty udělovala na základě spotřeby, nikoli na základě energetické náročnosti. Podobně ani kritérium pro stanovení stropu CSPE pro odběratelské místo neodpovídá kritériu energetické náročnosti v souladu s pokyny z roku 2014. Komise proto dospěla k závěru, že Francie neprokázala dodržení pravidel přiměřenosti stanovených pokyny z roku 2014. Komise nesouhlasí s připomínkami Francie uvedenými a shrnutými v bodech (105) a (106).

5.4.1.4.   Plán úpravy

Plán úpravy

| (264) | Body (193) a (194) pokynů z roku 2014 stanovují, že členské státy musí uplatnit kritéria způsobilosti a přiměřenosti stanovená v oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014 nejpozději do 1. ledna 2019. Komise poznamenává, že Francie předložila plán úpravy stanovující postupné zvyšování minimálního příspěvku tak, aby snížení části CSPE určené k financování podpory energie z obnovitelných zdrojů bylo v souladu s ustanoveními oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014 nejpozději do 1. ledna 2019. Francie se v roce 2016 rozhodla CSPE zrušit. |
| --- | --- |

(264)

Body (193) a (194) pokynů z roku 2014 stanovují, že členské státy musí uplatnit kritéria způsobilosti a přiměřenosti stanovená v oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014 nejpozději do 1. ledna 2019. Komise poznamenává, že Francie předložila plán úpravy stanovující postupné zvyšování minimálního příspěvku tak, aby snížení části CSPE určené k financování podpory energie z obnovitelných zdrojů bylo v souladu s ustanoveními oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014 nejpozději do 1. ledna 2019. Francie se v roce 2016 rozhodla CSPE zrušit.

| (265) | Aby u jednotlivých podniků nenastalo náhlé zhoršení situace, zahrnuje plán úpravy v souladu s bodem (195) pokynů z roku 2014 postupné přizpůsobení se úrovním podpory vyplývajícím z uplatňování kritérií způsobilosti a přiměřenosti stanovených v oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(265)

Aby u jednotlivých podniků nenastalo náhlé zhoršení situace, zahrnuje plán úpravy v souladu s bodem (195) pokynů z roku 2014 postupné přizpůsobení se úrovním podpory vyplývajícím z uplatňování kritérií způsobilosti a přiměřenosti stanovených v oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014.

| (266) | Bod (196) pokynů z roku 2014 mimo jiné uvádí, že pokud byla podpora poskytnuta na období před datem použitelnosti pokynů z roku 2014, stanoví plán úpravy postupné uplatňování kritérií způsobilosti a přiměřenosti pro toto předchozí období. |
| --- | --- |

(266)

Bod (196) pokynů z roku 2014 mimo jiné uvádí, že pokud byla podpora poskytnuta na období před datem použitelnosti pokynů z roku 2014, stanoví plán úpravy postupné uplatňování kritérií způsobilosti a přiměřenosti pro toto předchozí období.

| (267) | Bod (197) pokynů z roku 2014 uvádí, že pokud byla podpora ve formě snížení zátěže spojené s financováním podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie nebo osvobození od této zátěže udělena podnikům, které nejsou podle oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014 způsobilé, před datem použitelnosti pokynů z roku 2014, lze tuto podporu prohlásit za slučitelnou za předpokladu, že plán úpravy počítá s dosažením minimální úrovně příspěvku ve výši 20 % nejpozději do 1. ledna 2019. |
| --- | --- |

(267)

Bod (197) pokynů z roku 2014 uvádí, že pokud byla podpora ve formě snížení zátěže spojené s financováním podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie nebo osvobození od této zátěže udělena podnikům, které nejsou podle oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014 způsobilé, před datem použitelnosti pokynů z roku 2014, lze tuto podporu prohlásit za slučitelnou za předpokladu, že plán úpravy počítá s dosažením minimální úrovně příspěvku ve výši 20 % nejpozději do 1. ledna 2019.

| (268) | Francií sdělené informace za roky, pro které má k dispozici statistiky, ukázaly, že v těchto letech významný počet příjemců dosáhl na snížení nad úrovně povolené pokyny z roku 2014. Například v roce 2004 124 příjemců stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty uhradilo méně než 15 % CSPE a 202 příjemců uhradilo méně než 20 % jeho maximální úrovně. 27 příjemců stropu pro odběratelské místo uhradilo méně než 15 % CSPE, 39 příjemců pak méně než 20 % CSPE. Komise si dále všímá, že 934 příjemců stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty působí ve 135 odlišných odvětvích (131 kódů NACE), což je širší základna, než kterou dovoluje příloha 3 pokynů z roku 2014 (68 kódů NACE). |
| --- | --- |

(268)

Francií sdělené informace za roky, pro které má k dispozici statistiky, ukázaly, že v těchto letech významný počet příjemců dosáhl na snížení nad úrovně povolené pokyny z roku 2014. Například v roce 2004 124 příjemců stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty uhradilo méně než 15 % CSPE a 202 příjemců uhradilo méně než 20 % jeho maximální úrovně. 27 příjemců stropu pro odběratelské místo uhradilo méně než 15 % CSPE, 39 příjemců pak méně než 20 % CSPE. Komise si dále všímá, že 934 příjemců stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty působí ve 135 odlišných odvětvích (131 kódů NACE), což je širší základna, než kterou dovoluje příloha 3 pokynů z roku 2014 (68 kódů NACE).

| (269) | Francie následně předložila plán úpravy, jehož cílem je svedení úrovní snížení udělených v rámci dotčených opatření na úrovně stanovené pokyny z roku 2014 a určení nových úrovní splatného CSPE. Podrobnosti a náležitosti tohoto plánu úpravy jsou uvedeny v oddílu 4.4. V první řadě se Komise domnívá, že tento plán úpravy respektuje ustanovení oddílu 3.7.3 pokynů z roku 2014. Francie se v něm zejména zavázala prověřit, zda částka CSPE určená na financování podpory obnovitelných zdrojů energie splatná příjemci náležejícími do jednoho z odvětví uvedených v příloze 3 pokynů z roku 2014 a příjemci náležejícími do jednoho z odvětví uvedených v příloze 5 pokynů z roku 2014 s energetickou náročností alespoň 20 % dosahuje alespoň jedné z následujících hodnot:






  — | 15 % CSPE určeného na financování podpory obnovitelných zdrojů energie, |
| --- | --- | --- |

(269)

Francie následně předložila plán úpravy, jehož cílem je svedení úrovní snížení udělených v rámci dotčených opatření na úrovně stanovené pokyny z roku 2014 a určení nových úrovní splatného CSPE. Podrobnosti a náležitosti tohoto plánu úpravy jsou uvedeny v oddílu 4.4. V první řadě se Komise domnívá, že tento plán úpravy respektuje ustanovení oddílu 3.7.3 pokynů z roku 2014. Francie se v něm zejména zavázala prověřit, zda částka CSPE určená na financování podpory obnovitelných zdrojů energie splatná příjemci náležejícími do jednoho z odvětví uvedených v příloze 3 pokynů z roku 2014 a příjemci náležejícími do jednoho z odvětví uvedených v příloze 5 pokynů z roku 2014 s energetickou náročností alespoň 20 % dosahuje alespoň jedné z následujících hodnot:

—

15 % CSPE určeného na financování podpory obnovitelných zdrojů energie,

| — | 4 % přidané hodnoty podniku, pokud je energetická náročnost podniku nižší než 20 %, |
| --- | --- |

—

4 % přidané hodnoty podniku, pokud je energetická náročnost podniku nižší než 20 %,

| — | 0,5 % přidané hodnoty podniku, pokud je energetická náročnost podniku rovna 20 % nebo vyšší. |
| --- | --- |

—

0,5 % přidané hodnoty podniku, pokud je energetická náročnost podniku rovna 20 % nebo vyšší.

| (270) | Pokud tomu tak není, zavázala se ověřit, zda částka CSPE určená k financování podpory obnovitelných zdrojů energie dosahuje alespoň úrovně příspěvku vyžadovaného plánem úpravy na základě vzorce progresivity uvedeného v bodu (140). Francie vysvětlila, že pokud příspěvek uhrazený příjemcem neodpovídá částce vyžadované plánem úpravy, rozdíl mezi již uhrazeným příspěvkem a příspěvkem splatným v rámci plánu úpravy bude vrácen. |
| --- | --- |

(270)

Pokud tomu tak není, zavázala se ověřit, zda částka CSPE určená k financování podpory obnovitelných zdrojů energie dosahuje alespoň úrovně příspěvku vyžadovaného plánem úpravy na základě vzorce progresivity uvedeného v bodu (140). Francie vysvětlila, že pokud příspěvek uhrazený příjemcem neodpovídá částce vyžadované plánem úpravy, rozdíl mezi již uhrazeným příspěvkem a příspěvkem splatným v rámci plánu úpravy bude vrácen.

| (271) | V souladu s bodem (197) pokynů z roku 2014 se Francie zavázala ověřit, zda příjemci, kteří nejsou způsobilí podle oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014 ale kteří využili snížení CSPE před 1. červencem 2014, hradí alespoň 20 % CSPE určeného na financování podpory obnovitelných zdrojů energie. Pokud tomu tak je, žádná dodatečná úprava není vyžadována. Pokud tomu tak není, použije se plán postupné úpravy, který bude postupně zvyšovat splatnou roční částku CSPE tak, aby nejpozději 1. ledna 2019 dosáhla 20 % CSPE určeného k financování podpory obnovitelných zdrojů energie. Pokud příjemcem uhrazený příspěvek neodpovídá částce požadované v plánu úpravy, počítá Francie s vrácením rozdílu mezi již uhrazeným příspěvkem a příspěvkem splatným v rámci plánu úpravy. Jelikož se Francie v roce 2016 rozhodla CSPE zrušit, použití plánu úpravy může skončit k 31. prosinci 2015. |
| --- | --- |

(271)

V souladu s bodem (197) pokynů z roku 2014 se Francie zavázala ověřit, zda příjemci, kteří nejsou způsobilí podle oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014 ale kteří využili snížení CSPE před 1. červencem 2014, hradí alespoň 20 % CSPE určeného na financování podpory obnovitelných zdrojů energie. Pokud tomu tak je, žádná dodatečná úprava není vyžadována. Pokud tomu tak není, použije se plán postupné úpravy, který bude postupně zvyšovat splatnou roční částku CSPE tak, aby nejpozději 1. ledna 2019 dosáhla 20 % CSPE určeného k financování podpory obnovitelných zdrojů energie. Pokud příjemcem uhrazený příspěvek neodpovídá částce požadované v plánu úpravy, počítá Francie s vrácením rozdílu mezi již uhrazeným příspěvkem a příspěvkem splatným v rámci plánu úpravy. Jelikož se Francie v roce 2016 rozhodla CSPE zrušit, použití plánu úpravy může skončit k 31. prosinci 2015.

| (272) | Příjemci nezpůsobilí podle oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014, kteří snížení CSPE před 1. červencem 2014 nevyužili, budou muset uhradit 100 % CSPE určeného k financování podpory obnovitelných zdrojů energie nejpozději 1. ledna 2019. |
| --- | --- |

(272)

Příjemci nezpůsobilí podle oddílu 3.7.2 pokynů z roku 2014, kteří snížení CSPE před 1. červencem 2014 nevyužili, budou muset uhradit 100 % CSPE určeného k financování podpory obnovitelných zdrojů energie nejpozději 1. ledna 2019.

| (273) | Komise poznamenává, že verze plánu úpravy předložená Francií dne 23. listopadu 2017 a uvedená v oddílu 4.4 se opírá o rozsáhlou a podrobnou analýzu situace každého příjemce s ohledem na CSPE. Komise se domnívá, že Francie dodržela body (198) až (200) pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(273)

Komise poznamenává, že verze plánu úpravy předložená Francií dne 23. listopadu 2017 a uvedená v oddílu 4.4 se opírá o rozsáhlou a podrobnou analýzu situace každého příjemce s ohledem na CSPE. Komise se domnívá, že Francie dodržela body (198) až (200) pokynů z roku 2014.

| (274) | Nakonec Komise poznamenává, že bod (248) pokynů z roku 2014 umožňuje zahájení plánu úpravy v roce 2011. Ve světle stejného bodu se Komise domnívá, že snížení části CSPE určené k financování podpory obnovitelných zdrojů energie před 1. lednem 2011 mohou být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(274)

Nakonec Komise poznamenává, že bod (248) pokynů z roku 2014 umožňuje zahájení plánu úpravy v roce 2011. Ve světle stejného bodu se Komise domnívá, že snížení části CSPE určené k financování podpory obnovitelných zdrojů energie před 1. lednem 2011 mohou být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.

5.4.1.5.   Závěr o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem

Závěr o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem

| (275) | Na základě informací uvedených v bodech (115) až (148) Komise dospívá k závěru, že Francií předložený plán úpravy popsaný v oddílu 4.4 je, co se týče části CSPE určené k financování podpory obnovitelných zdrojů energie, slučitelný s oddílem 3.7.3 pokynů z roku 2014. Pokud CSPE financuje výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, je osvobození od CSPE slučitelné s oddílem 3.7.3 pokynů z roku 2014 a s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, za předpokladu, že udělená snížení nepřevyšují snížení dovolená na základě plánu úpravy a že byla uhrazena minimální částka části CSPE určené k financování podpory obnovitelných zdrojů energie v souladu s body (269) až (272). |
| --- | --- |

(275)

Na základě informací uvedených v bodech (115) až (148) Komise dospívá k závěru, že Francií předložený plán úpravy popsaný v oddílu 4.4 je, co se týče části CSPE určené k financování podpory obnovitelných zdrojů energie, slučitelný s oddílem 3.7.3 pokynů z roku 2014. Pokud CSPE financuje výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, je osvobození od CSPE slučitelné s oddílem 3.7.3 pokynů z roku 2014 a s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, za předpokladu, že udělená snížení nepřevyšují snížení dovolená na základě plánu úpravy a že byla uhrazena minimální částka části CSPE určené k financování podpory obnovitelných zdrojů energie v souladu s body (269) až (272).

| (276) | Naproti tomu Komise dospívá k závěru, že částka podpory přesahující úroveň dovolenou plánem úpravy je považovaná za neslučitelnou s vnitřním trhem a musí být vrácena. Komise tímto schvaluje náležitosti provádění tohoto plánu úprav definované Francií v oddílu 4.4 tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(276)

Naproti tomu Komise dospívá k závěru, že částka podpory přesahující úroveň dovolenou plánem úpravy je považovaná za neslučitelnou s vnitřním trhem a musí být vrácena. Komise tímto schvaluje náležitosti provádění tohoto plánu úprav definované Francií v oddílu 4.4 tohoto rozhodnutí.

5.4.2.   Slučitelnost snížení CSPE s vnitřním trhem z hlediska financování jiných energetických politik než rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie

Slučitelnost snížení CSPE s vnitřním trhem z hlediska financování jiných energetických politik než rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie

| (277) | Komise na prvním místě uvádí, že slučitelnost snížení CSPE s vnitřním trhem z hlediska financování jiných režimů podpory než podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie nemůže být posuzována ani podle oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014, ani podle oddílů 3.7.2 a 3.7.3 těchto pokynů. |
| --- | --- |

(277)

Komise na prvním místě uvádí, že slučitelnost snížení CSPE s vnitřním trhem z hlediska financování jiných režimů podpory než podpory výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie nemůže být posuzována ani podle oddílu 3.7.1 pokynů z roku 2014, ani podle oddílů 3.7.2 a 3.7.3 těchto pokynů.

| (278) | Na jedné straně se Komise domnívá, že snížení CSPE udělená pro režimy podpory kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů nemohou být z důvodů již uvedených v bodech (223) až (225) kvalifikována jako „ekologické daně“. |
| --- | --- |

(278)

Na jedné straně se Komise domnívá, že snížení CSPE udělená pro režimy podpory kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů nemohou být z důvodů již uvedených v bodech (223) až (225) kvalifikována jako „ekologické daně“.

| (279) | Na straně druhé, oddíly 3.7.2 a 3.7.3 pokynů se vztahují pouze na snížení poplatků určených k financování podpory obnovitelných zdrojů energie. Netýkají se tudíž snížení příplatků určených k financování opatření na podporu kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů. |
| --- | --- |

(279)

Na straně druhé, oddíly 3.7.2 a 3.7.3 pokynů se vztahují pouze na snížení poplatků určených k financování podpory obnovitelných zdrojů energie. Netýkají se tudíž snížení příplatků určených k financování opatření na podporu kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů.

| (280) | Jelikož se na tyto složky CSPE nevztahují žádné pokyny, Komise přezkoumala slučitelnost těchto opatření s vnitřním trhem ve světle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise by opatření podpory mohla prohlásit za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud přispívá k cíli společného zájmu, je přiměřené, vhodné a nezbytné k dosažení tohoto cíle, a pokud pozitivní účinky převyšují negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod. |
| --- | --- |

(280)

Jelikož se na tyto složky CSPE nevztahují žádné pokyny, Komise přezkoumala slučitelnost těchto opatření s vnitřním trhem ve světle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise by opatření podpory mohla prohlásit za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud přispívá k cíli společného zájmu, je přiměřené, vhodné a nezbytné k dosažení tohoto cíle, a pokud pozitivní účinky převyšují negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod.

| (281) | Komise již dospěla k závěru, že jiné poplatky než ty určené k financování obnovitelných zdrojů energie mohou být považovány za sledování společného zájmu. Komise ve svých rozhodnutích SA.38635 (41) a SA.42393 (42) uvedla, že snížení poplatků za elektřinu určených k financování vysoce účinné kombinované spotřeby tepla a elektřiny mohou být považována za opatření přispívající k cíli společného zájmu, pokud jsou vhodná a nezbytná k dosažení tohoto cíle, pokud jsou nezbytná k zachování poplatků zajišťujících financování podpory této politiky, která sama o sobě představuje politiku společného zájmu. |
| --- | --- |

(281)

Komise již dospěla k závěru, že jiné poplatky než ty určené k financování obnovitelných zdrojů energie mohou být považovány za sledování společného zájmu. Komise ve svých rozhodnutích SA.38635 (41) a SA.42393 (42) uvedla, že snížení poplatků za elektřinu určených k financování vysoce účinné kombinované spotřeby tepla a elektřiny mohou být považována za opatření přispívající k cíli společného zájmu, pokud jsou vhodná a nezbytná k dosažení tohoto cíle, pokud jsou nezbytná k zachování poplatků zajišťujících financování podpory této politiky, která sama o sobě představuje politiku společného zájmu.

41

42

| (282) | Komise prověřila, zda CSPE, který slouží k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů slouží cíli společného zájmu a zda jsou snížení nezbytná k zachování stability financování těchto politik: |
| --- | --- |

(282)

Komise prověřila, zda CSPE, který slouží k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů slouží cíli společného zájmu a zda jsou snížení nezbytná k zachování stability financování těchto politik:

5.4.2.1.   Cíl společného zájmu

Cíl společného zájmu

Vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny

Vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny

| (283) | Článek 38 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (43) definuje vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny jako výrobu, která umožňuje dosáhnout hospodářských úspor vypočtených v příloze II směrnice. Podle této přílohy II musí vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny splňovat dvě kritéria. Zaprvé, výroba musí zajišťovat úspory primární energie ve výši alespoň 10 % ve srovnání s referenčními údaji za oddělenou výrobu tepla a elektřiny. Zadruhé, výrobu z kogeneračních jednotek malého výkonu a mikrokogeneračních jednotek, která zajišťuje úspory primární energie, je možno kvalifikovat jako vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny. |
| --- | --- |

(283)

Článek 38 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (43) definuje vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny jako výrobu, která umožňuje dosáhnout hospodářských úspor vypočtených v příloze II směrnice. Podle této přílohy II musí vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny splňovat dvě kritéria. Zaprvé, výroba musí zajišťovat úspory primární energie ve výši alespoň 10 % ve srovnání s referenčními údaji za oddělenou výrobu tepla a elektřiny. Zadruhé, výrobu z kogeneračních jednotek malého výkonu a mikrokogeneračních jednotek, která zajišťuje úspory primární energie, je možno kvalifikovat jako vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny.

43

| (284) | V tomto případě Francie v bodu (10) písm. b) vysvětlila, že zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny financované CSPE jsou zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, jejichž energetická účinnost je vyšší než 65 %, a vysoce účinná zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny využívající zemní plyn s výkonem vyšším než 12 MW. Francie potvrdila, že všechna zařízení splňují kritéria vysoce účinných zařízení definovaná směrnicí 2012/27/EU (44). |
| --- | --- |

(284)

V tomto případě Francie v bodu (10) písm. b) vysvětlila, že zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny financované CSPE jsou zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, jejichž energetická účinnost je vyšší než 65 %, a vysoce účinná zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny využívající zemní plyn s výkonem vyšším než 12 MW. Francie potvrdila, že všechna zařízení splňují kritéria vysoce účinných zařízení definovaná směrnicí 2012/27/EU (44).

44

| (285) | Komise sdílí názor Francie, že podpora spalování biologicky nerozložitelného odpadu využívaného k vysoce účinné kombinované výrobě tepla a elektřiny může být přirovnána k podpoře vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny (viz také bod (134)). |
| --- | --- |

(285)

Komise sdílí názor Francie, že podpora spalování biologicky nerozložitelného odpadu využívaného k vysoce účinné kombinované výrobě tepla a elektřiny může být přirovnána k podpoře vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny (viz také bod (134)).

| (286) | Komise konstatuje, že podpora vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny je uznávána jako cíl společného zájmu, neboť přispívá k účinnosti výroby energie a snižuje emise uhlíku, ale že tyto pozitivní externality se neodráží v cenách, takže se vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny obecně nerozšiřuje spontánně bez dodatečné podpory (viz bod 51 pokynů z roku 2008). Z tohoto důvodu Komise dovoluje provozní podpory vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny (viz body (138), (139) a (151) pokynů z roku 2014, oddíl 3.1.7. pokynů z roku 2008, oddíl E.3.4. pokynů z roku 2001) (45). Komise souhlasí s připomínkami Francie uvedenými v bodu (99) odst. 1. |
| --- | --- |

(286)

Komise konstatuje, že podpora vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny je uznávána jako cíl společného zájmu, neboť přispívá k účinnosti výroby energie a snižuje emise uhlíku, ale že tyto pozitivní externality se neodráží v cenách, takže se vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny obecně nerozšiřuje spontánně bez dodatečné podpory (viz bod 51 pokynů z roku 2008). Z tohoto důvodu Komise dovoluje provozní podpory vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny (viz body (138), (139) a (151) pokynů z roku 2014, oddíl 3.1.7. pokynů z roku 2008, oddíl E.3.4. pokynů z roku 2001) (45). Komise souhlasí s připomínkami Francie uvedenými v bodu (99) odst. 1.

45

Společný zájem na snížení CSPE určeného k financování vyrovnávání tarifů

Společný zájem na snížení CSPE určeného k financování vyrovnávání tarifů

| (287) | Komise na první místě připomíná, že financování opatření, jejichž cílem je omezit náklady na energetiku ve vzdálených regionech, představuje cíl společného zájmu. Toto financování je zdůvodněno především důrazem na regionální soudržnost uvedeným v čl. 3 odst. 3 SEU. Článek 174 SFEU dále uvádí, že Evropská unie „rozvíjí a prosazuje svou činnost vedoucí k posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Unie se především zaměří na snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů. V rámci dotyčných regionů je zvláštní pozornost věnována venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou například nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.“ Článek 349 SFEU pak zdůrazňuje ohled na zvláštní charakter a omezení nejvzdálenějších regionů. |
| --- | --- |

(287)

Komise na první místě připomíná, že financování opatření, jejichž cílem je omezit náklady na energetiku ve vzdálených regionech, představuje cíl společného zájmu. Toto financování je zdůvodněno především důrazem na regionální soudržnost uvedeným v čl. 3 odst. 3 SEU. Článek 174 SFEU dále uvádí, že Evropská unie „rozvíjí a prosazuje svou činnost vedoucí k posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Unie se především zaměří na snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů. V rámci dotyčných regionů je zvláštní pozornost věnována venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou například nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.“ Článek 349 SFEU pak zdůrazňuje ohled na zvláštní charakter a omezení nejvzdálenějších regionů.

rozvíjí a prosazuje svou činnost vedoucí k posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Unie se především zaměří na snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů. V rámci dotyčných regionů je zvláštní pozornost věnována venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou například nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.

| (288) | Co se týče nejvzdálenějších regionů, které významným způsobem využívají „vyrovnávání tarifů“, Komise ve svém sdělení o nejvzdálenějších regionech (46) zdůrazňuje „nutnost zvýšit úsilí, aby nejvzdálenější regiony mohly plně využívat výhod vyplývajících z jejich členství v Evropské unii a zmírnit dopady globalizace, kterým jsou vystaveny.“ Co se týče energetiky, sdělení výslovně zmiňuje problém související s nedostatečným připojením těchto území k elektrickým sítím na kontinentu a tudíž potřebu zajištění subvencí, které brání vysokým cenám elektřiny. |
| --- | --- |

(288)

Co se týče nejvzdálenějších regionů, které významným způsobem využívají „vyrovnávání tarifů“, Komise ve svém sdělení o nejvzdálenějších regionech (46) zdůrazňuje „nutnost zvýšit úsilí, aby nejvzdálenější regiony mohly plně využívat výhod vyplývajících z jejich členství v Evropské unii a zmírnit dopady globalizace, kterým jsou vystaveny.“ Co se týče energetiky, sdělení výslovně zmiňuje problém související s nedostatečným připojením těchto území k elektrickým sítím na kontinentu a tudíž potřebu zajištění subvencí, které brání vysokým cenám elektřiny.

46

nutnost zvýšit úsilí, aby nejvzdálenější regiony mohly plně využívat výhod vyplývajících z jejich členství v Evropské unii a zmírnit dopady globalizace, kterým jsou vystaveny.

| (289) | Komise již schválila finanční opatření členských států ve prospěch nedostatečně připojených území s cílem stanovit stropy cen elektřiny bránící příliš vysokému rozdílu ve srovnání s cenami na kontinentu (47). |
| --- | --- |

(289)

Komise již schválila finanční opatření členských států ve prospěch nedostatečně připojených území s cílem stanovit stropy cen elektřiny bránící příliš vysokému rozdílu ve srovnání s cenami na kontinentu (47).

47

| (290) | V důsledku toho Komise dospěla k závěru o existenci cíle společného zájmu části CSPE určené k financování „vyrovnávání tarifů“. |
| --- | --- |

(290)

V důsledku toho Komise dospěla k závěru o existenci cíle společného zájmu části CSPE určené k financování „vyrovnávání tarifů“.

| (291) | Komise souhlasí s připomínkami Francie uvedenými v bodu (99) odst. 2. |
| --- | --- |

(291)

Komise souhlasí s připomínkami Francie uvedenými v bodu (99) odst. 2.

Společný zájem na snížení CSPE určeného k financování sociálních tarifů

Společný zájem na snížení CSPE určeného k financování sociálních tarifů

| (292) | Komise na prvním místě zdůrazňuje, že část CSPE určená k financování sociálních tarifů sleduje cíl společného zájmu. Ten je jasně vyjádřen články 3 SEU a 174 SFEU, které výslovně uvádějí společenskou a hospodářskou soudržnost jako cíl Evropské unie. |
| --- | --- |

(292)

Komise na prvním místě zdůrazňuje, že část CSPE určená k financování sociálních tarifů sleduje cíl společného zájmu. Ten je jasně vyjádřen články 3 SEU a 174 SFEU, které výslovně uvádějí společenskou a hospodářskou soudržnost jako cíl Evropské unie.

| (293) | Tyto cíle jsou přeneseny i do sekundární legislativy Evropské unie v oblasti elektřiny. Konkrétně směrnice 2009/72/ES o společných pravidlech pro trh s elektřinou v bodu (45) uvádí, že „členské státy by měly zabezpečit, aby zákazníci v domácnostech a (...) malé podniky, měli právo být zásobováni elektřinou ve stanovené kvalitě a s jasně porovnatelnými, průhlednými a přiměřenými cenami.“ Bod (53) této směrnice zhodnocuje přijetí opatření a rozvoje vnitrostátních akčních plánů pro boj proti energetické chudobě. Čl. 3 odst. 7 směrnice ukládá členským státům povinnost přijmout vhodná opatření na ochranu konečných spotřebitelů a zejména zranitelných zákazníků. Sdělení Komise „Čistá energie pro všechny Evropany vyžaduje ochranu zranitelných zákazníků“ (48) zdůrazňuje potřebu chránit nejzranitelnější spotřebitele. |
| --- | --- |

(293)

Tyto cíle jsou přeneseny i do sekundární legislativy Evropské unie v oblasti elektřiny. Konkrétně směrnice 2009/72/ES o společných pravidlech pro trh s elektřinou v bodu (45) uvádí, že „členské státy by měly zabezpečit, aby zákazníci v domácnostech a (...) malé podniky, měli právo být zásobováni elektřinou ve stanovené kvalitě a s jasně porovnatelnými, průhlednými a přiměřenými cenami.“ Bod (53) této směrnice zhodnocuje přijetí opatření a rozvoje vnitrostátních akčních plánů pro boj proti energetické chudobě. Čl. 3 odst. 7 směrnice ukládá členským státům povinnost přijmout vhodná opatření na ochranu konečných spotřebitelů a zejména zranitelných zákazníků. Sdělení Komise „Čistá energie pro všechny Evropany vyžaduje ochranu zranitelných zákazníků“ (48) zdůrazňuje potřebu chránit nejzranitelnější spotřebitele.

členské státy by měly zabezpečit, aby zákazníci v domácnostech a (...) malé podniky, měli právo být zásobováni elektřinou ve stanovené kvalitě a s jasně porovnatelnými, průhlednými a přiměřenými cenami.

48

| (294) | Komise tímto potvrzuje existenci cíle společného zájmu sledovaného částí CSPE určenou k financování sociálních tarifů. |
| --- | --- |

(294)

Komise tímto potvrzuje existenci cíle společného zájmu sledovaného částí CSPE určenou k financování sociálních tarifů.

| (295) | Komise souhlasí s připomínkami asociace UNIDEN uvedenými v bodu (71) a s připomínkami Francie uvedenými v bodu (99) odst. 3. |
| --- | --- |

(295)

Komise souhlasí s připomínkami asociace UNIDEN uvedenými v bodu (71) a s připomínkami Francie uvedenými v bodu (99) odst. 3.

5.4.2.2.   Způsobilost a nezbytnost

Způsobilost a nezbytnost

| (296) | Komise následně prověřila, zda snížení CSPE mohou být považována za nezbytná k zajištění soustavného financování opatření na podporu vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů. |
| --- | --- |

(296)

Komise následně prověřila, zda snížení CSPE mohou být považována za nezbytná k zajištění soustavného financování opatření na podporu vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů.

| (297) | Komise uznala, že snížení CSPE určeného k financování sociálních tarifů udělená energeticky náročným podnikům mohou být odůvodněna nezbytností zajistit dostatečné financování opatření, kdy by vysoká částka CSPE vedla k příliš vysoké zátěži podniků obzvláště citlivých z hlediska dalších nákladů na spotřebu elektřiny, tj. energeticky náročných podniků působících v mezinárodním obchodu. Příliš vysoká zátěž by mohla vést k uzavření podniků a ohrozila by udržitelnost financování podpůrných opatření a v konečném důsledku i cíle těmito podpůrnými opatřeními sledované. |
| --- | --- |

(297)

Komise uznala, že snížení CSPE určeného k financování sociálních tarifů udělená energeticky náročným podnikům mohou být odůvodněna nezbytností zajistit dostatečné financování opatření, kdy by vysoká částka CSPE vedla k příliš vysoké zátěži podniků obzvláště citlivých z hlediska dalších nákladů na spotřebu elektřiny, tj. energeticky náročných podniků působících v mezinárodním obchodu. Příliš vysoká zátěž by mohla vést k uzavření podniků a ohrozila by udržitelnost financování podpůrných opatření a v konečném důsledku i cíle těmito podpůrnými opatřeními sledované.

| (298) | Aby se spotřebitelé elektřiny, kterých se náklady na financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů obzvláště dotýkají, tedy energeticky náročné společnosti s mezinárodní konkurencí, nedostali do úpadku nebo se nerozhodli k přesídlení mimo Evropskou unii, může být nutné poplatky za spotřebu elektřiny snížit. Úpadek příliš vysokého počtu společností nebo jejich odchod z Evropské unie by mohl narušit finanční základnu. Namísto úhrad snížených částek CSPE by takto dotčené společnosti na takové financování nepřispívaly vůbec nic, což by vedlo k nutnosti vyššího financování podpory vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů ze strany ostatních spotřebitelů a ke snížení přijatelnosti opatření mezi zbývajícími přispěvateli. |
| --- | --- |

(298)

Aby se spotřebitelé elektřiny, kterých se náklady na financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů obzvláště dotýkají, tedy energeticky náročné společnosti s mezinárodní konkurencí, nedostali do úpadku nebo se nerozhodli k přesídlení mimo Evropskou unii, může být nutné poplatky za spotřebu elektřiny snížit. Úpadek příliš vysokého počtu společností nebo jejich odchod z Evropské unie by mohl narušit finanční základnu. Namísto úhrad snížených částek CSPE by takto dotčené společnosti na takové financování nepřispívaly vůbec nic, což by vedlo k nutnosti vyššího financování podpory vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů ze strany ostatních spotřebitelů a ke snížení přijatelnosti opatření mezi zbývajícími přispěvateli.

| (299) | Komise k tomuto poznamenává, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti stanovila cíl 20 % energetické účinnosti a předložila vnitrostátní cíle, k jejichž dosažení může vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny významným způsobem přispět. Dne 23. října 2014 Evropská rada mimo jiné stanovila cíl dosáhnout 27 % zlepšení energetické účinnosti do roku 2030. |
| --- | --- |

(299)

Komise k tomuto poznamenává, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti stanovila cíl 20 % energetické účinnosti a předložila vnitrostátní cíle, k jejichž dosažení může vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny významným způsobem přispět. Dne 23. října 2014 Evropská rada mimo jiné stanovila cíl dosáhnout 27 % zlepšení energetické účinnosti do roku 2030.

| (300) | Z toho může vyplývat potřeba výrazného financování podpory vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny. To je i případ Francie, kdy je na financování kombinované výroby tepla a elektřiny přiděleno 25 % CSPE, tedy 1,7 mld. EUR. K příplatku na financování kombinované výroby tepla a elektřiny se přičítají další složky CSPE určené k financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (2,7 mld. EUR). |
| --- | --- |

(300)

Z toho může vyplývat potřeba výrazného financování podpory vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny. To je i případ Francie, kdy je na financování kombinované výroby tepla a elektřiny přiděleno 25 % CSPE, tedy 1,7 mld. EUR. K příplatku na financování kombinované výroby tepla a elektřiny se přičítají další složky CSPE určené k financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (2,7 mld. EUR).

| (301) | Tato zátěž je dále zvýšena financováním „vyrovnávání tarifů“ a sociálních tarifů z dalších složek CSPE. Složky CSPE určené k financování „vyrovnávání tarifů“ a sociálních tarifů v období 2003–2014 tvořily 34 % CSPE ve výši 12,7 mld. EUR. |
| --- | --- |

(301)

Tato zátěž je dále zvýšena financováním „vyrovnávání tarifů“ a sociálních tarifů z dalších složek CSPE. Složky CSPE určené k financování „vyrovnávání tarifů“ a sociálních tarifů v období 2003–2014 tvořily 34 % CSPE ve výši 12,7 mld. EUR.

| (302) | Komise uznává, že vzhledem k relativní výši CSPE (výše CSPE 19,5 EUR/MWh ve srovnání se základní cenou Day-ahead ve výši 38,8 EUR/MWh ve stejném roce) a jeho významnému zvyšování v období 2003–2015 (+550 %) mohla Francie snížení CSPE pro podniky nejvíce postižené tímto zvýšením zátěže považovat za nezbytné. |
| --- | --- |

(302)

Komise uznává, že vzhledem k relativní výši CSPE (výše CSPE 19,5 EUR/MWh ve srovnání se základní cenou Day-ahead ve výši 38,8 EUR/MWh ve stejném roce) a jeho významnému zvyšování v období 2003–2015 (+550 %) mohla Francie snížení CSPE pro podniky nejvíce postižené tímto zvýšením zátěže považovat za nezbytné.

| (303) | Komise rovněž uvádí, že opatření se jeví jako vhodná pro dosažení cíle společného zájmu. Komise v tomto ohledu poznamenává, že všechna podpůrná opatření se týkají veřejné služby zásobování elektřinou ve Francii: Podpora kombinované výroby tepla a elektřiny za účelem zvýšení energetické účinnosti francouzské výroby elektřiny a jejího dopadu na životní prostředí, boj proti energetické chudobě zavedením sociálních tarifů elektřiny, záruka přístupu k elektřině za srovnatelnou cenu pro zámořská území, jejichž připojení není dostačující a která nemají k dispozici výrobní kapacity srovnatelné s těmi v kontinentální Francii. V tomto ohledu proto Francie svým úsilím o zajištění financování dotyčných opatření prostřednictvím povinného příspěvku za spotřebu elektřiny ve Francii projevuje společenskou a územní soudržnost. |
| --- | --- |

(303)

Komise rovněž uvádí, že opatření se jeví jako vhodná pro dosažení cíle společného zájmu. Komise v tomto ohledu poznamenává, že všechna podpůrná opatření se týkají veřejné služby zásobování elektřinou ve Francii: Podpora kombinované výroby tepla a elektřiny za účelem zvýšení energetické účinnosti francouzské výroby elektřiny a jejího dopadu na životní prostředí, boj proti energetické chudobě zavedením sociálních tarifů elektřiny, záruka přístupu k elektřině za srovnatelnou cenu pro zámořská území, jejichž připojení není dostačující a která nemají k dispozici výrobní kapacity srovnatelné s těmi v kontinentální Francii. V tomto ohledu proto Francie svým úsilím o zajištění financování dotyčných opatření prostřednictvím povinného příspěvku za spotřebu elektřiny ve Francii projevuje společenskou a územní soudržnost.

Závěry ohledně existence cílů společného zájmu a vhodnosti a nezbytnosti opatření

Závěry ohledně existence cílů společného zájmu a vhodnosti a nezbytnosti opatření

| (304) | Na základě těchto informací Komise dospívá k závěru, že snížení CSPE určeného k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů je možné považovat za opatření přispívající k cíli společného zájmu, neboť mohou být považována za nezbytná pro zachování těchto složek CSPE a zajištění podpory těchto politik. |
| --- | --- |

(304)

Na základě těchto informací Komise dospívá k závěru, že snížení CSPE určeného k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů je možné považovat za opatření přispívající k cíli společného zájmu, neboť mohou být považována za nezbytná pro zachování těchto složek CSPE a zajištění podpory těchto politik.

| (305) | Komise tak souhlasí s připomínkami Francie uvedenými v odstavcích 1 až 3 bodu (99). |
| --- | --- |

(305)

Komise tak souhlasí s připomínkami Francie uvedenými v odstavcích 1 až 3 bodu (99).

| (306) | Je však třeba zdůraznit, že pokud sledování cílů energetické účinnosti, boje proti energetické chudobě a zachování územní soudržnosti prostřednictvím sazeb za elektřinu v kontinentální Francii a v zámořských územích na rovnocenné úrovni může být považováno za sledování cílů společného zájmu, zlepšení nebo zachování konkurenceschopnosti podniku nemůže být samo o sobě ani obecně cílem společného zájmu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.. |
| --- | --- |

(306)

Je však třeba zdůraznit, že pokud sledování cílů energetické účinnosti, boje proti energetické chudobě a zachování územní soudržnosti prostřednictvím sazeb za elektřinu v kontinentální Francii a v zámořských územích na rovnocenné úrovni může být považováno za sledování cílů společného zájmu, zlepšení nebo zachování konkurenceschopnosti podniku nemůže být samo o sobě ani obecně cílem společného zájmu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU..

| (307) | Komise zdůrazňuje, že posouzení cílů společného zájmu nemůže představovat obecné a systematické uznání snížení daně nebo přirážky pro energeticky náročné společnosti. |
| --- | --- |

(307)

Komise zdůrazňuje, že posouzení cílů společného zájmu nemůže představovat obecné a systematické uznání snížení daně nebo přirážky pro energeticky náročné společnosti.

| (308) | Existence cíle společného zájmu na snížení CSPE byla uznána jen v té míře, v jaké toto snížení umožňuje zajistit stabilitu financování podpůrných opatření sledujících cíl společného zájmu relevantního pro energetické politiky Unie. |
| --- | --- |

(308)

Existence cíle společného zájmu na snížení CSPE byla uznána jen v té míře, v jaké toto snížení umožňuje zajistit stabilitu financování podpůrných opatření sledujících cíl společného zájmu relevantního pro energetické politiky Unie.

| (309) | V tomto smyslu Komise nesouhlasí s připomínkami ALFI uvedenými v bodu (67), s připomínkami UNIDEN uvedenými v bodu (71) a s připomínkami Francie uvedenými v bodech (100) až (102), které zvažují prevenci rizik souvisejících s konkurenceschopností a delokalizací jako cíl společného zájmu. Zlepšení konkurenceschopnosti určitých podniků v neprospěch jejich konkurentů nemůže být samo o sobě považováno za cíl společného zájmu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(309)

V tomto smyslu Komise nesouhlasí s připomínkami ALFI uvedenými v bodu (67), s připomínkami UNIDEN uvedenými v bodu (71) a s připomínkami Francie uvedenými v bodech (100) až (102), které zvažují prevenci rizik souvisejících s konkurenceschopností a delokalizací jako cíl společného zájmu. Zlepšení konkurenceschopnosti určitých podniků v neprospěch jejich konkurentů nemůže být samo o sobě považováno za cíl společného zájmu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

5.4.2.3.   Motivační účinek, přiměřenost a neexistence nezdůvodněného účinku na narušení hospodářské soutěže

Motivační účinek, přiměřenost a neexistence nezdůvodněného účinku na narušení hospodářské soutěže

| (310) | Komise připomíná, že pokud by snížení poplatků určených k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů bylo příliš výrazné nebo pokud by se týkalo příliš velkého počtu odvětví nebo příjemců, mohlo by dojít k ohrožení financování těchto opatření a přijetí těchto opatření veřejností. Snížení by naopak mohla způsobit významné narušení hospodářské soutěže a mít výrazný dopad na obchod. |
| --- | --- |

(310)

Komise připomíná, že pokud by snížení poplatků určených k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů bylo příliš výrazné nebo pokud by se týkalo příliš velkého počtu odvětví nebo příjemců, mohlo by dojít k ohrožení financování těchto opatření a přijetí těchto opatření veřejností. Snížení by naopak mohla způsobit významné narušení hospodářské soutěže a mít výrazný dopad na obchod.

| (311) | Za účelem posouzení slučitelnosti tohoto typu opatření s vnitřním trhem Komise ve svých rozhodnutích SA. 42393 a SA.38635 uvedla, že ustanovení bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014 představují vhodný základ pro identifikaci podniků nejvíce ohrožených zavedením vysokým poplatků za spotřebu elektřiny a určení motivačního účinku podpory. To se jeví jako zvlášť opodstatněné, jelikož na jedné straně je podpora vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů financována z CSPE a slouží cílům společného zájmu v souvislosti s energetikou, stejně jako podpora obnovitelných zdrojů energie, a na straně druhé se CSPE určený k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů přičítá k obnovitelné složce CSPE. Všechny tyto složky CSPE jsou strukturovány a odváděny identickým a nerozlišujícím způsobem. Vzhledem k tomu, že se CSPE odvádí v závislosti na množství spotřebované elektřiny, bude mít dopad zejména na společnosti, pro které náklady na elektřinu představují významnou část jejich přidané hodnoty a které tyto náklady nemohou přenést na koncové spotřebitele, aniž by tím s ohledem na mezinárodní konkurenci, které ve svých odvětvích čelí, nepřišli o část trhu. Jedná se o podniky, které splňují kritéria uvedená v oddílech (185) až (187) pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(311)

Za účelem posouzení slučitelnosti tohoto typu opatření s vnitřním trhem Komise ve svých rozhodnutích SA. 42393 a SA.38635 uvedla, že ustanovení bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014 představují vhodný základ pro identifikaci podniků nejvíce ohrožených zavedením vysokým poplatků za spotřebu elektřiny a určení motivačního účinku podpory. To se jeví jako zvlášť opodstatněné, jelikož na jedné straně je podpora vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů financována z CSPE a slouží cílům společného zájmu v souvislosti s energetikou, stejně jako podpora obnovitelných zdrojů energie, a na straně druhé se CSPE určený k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů přičítá k obnovitelné složce CSPE. Všechny tyto složky CSPE jsou strukturovány a odváděny identickým a nerozlišujícím způsobem. Vzhledem k tomu, že se CSPE odvádí v závislosti na množství spotřebované elektřiny, bude mít dopad zejména na společnosti, pro které náklady na elektřinu představují významnou část jejich přidané hodnoty a které tyto náklady nemohou přenést na koncové spotřebitele, aniž by tím s ohledem na mezinárodní konkurenci, které ve svých odvětvích čelí, nepřišli o část trhu. Jedná se o podniky, které splňují kritéria uvedená v oddílech (185) až (187) pokynů z roku 2014.

| (312) | Komise ve svých rozhodnutích SA.42393 a SA.38635 rovněž uvedla, že jako základ pro posouzení přiměřenosti snížení příplatků určených k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů může použít oddíly (188) a (189) pokynů z roku 2014. To se jeví jako vhodné, vzhledem k tomu, že na jedné straně jsou vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociální tarify jako cíle společného zájmu týkající se energetiky, stejně jako podpora obnovitelných zdrojů energie, rovněž zajišťovaná prostřednictvím CSPE, a na straně druhé snížení udělená za účelem zajištění udržitelnosti financování těchto podpůrných opatření a omezení zátěže pro společnosti zvlášť dotčené příplatky za elektřinu, od kterých se nicméně požaduje dostačující příspěvek. Rovnováhu v tomto ohledu definují právě body (188) a (189) pokynů z roku 2014. |
| --- | --- |

(312)

Komise ve svých rozhodnutích SA.42393 a SA.38635 rovněž uvedla, že jako základ pro posouzení přiměřenosti snížení příplatků určených k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů může použít oddíly (188) a (189) pokynů z roku 2014. To se jeví jako vhodné, vzhledem k tomu, že na jedné straně jsou vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociální tarify jako cíle společného zájmu týkající se energetiky, stejně jako podpora obnovitelných zdrojů energie, rovněž zajišťovaná prostřednictvím CSPE, a na straně druhé snížení udělená za účelem zajištění udržitelnosti financování těchto podpůrných opatření a omezení zátěže pro společnosti zvlášť dotčené příplatky za elektřinu, od kterých se nicméně požaduje dostačující příspěvek. Rovnováhu v tomto ohledu definují právě body (188) a (189) pokynů z roku 2014.

| (313) | Komise v tomto ohledu poznamenává, že významný počet způsobilých podniků jsou energeticky náročné podniky ve smyslu bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014 a že určitý počet příjemců přispívá pouze na úrovni vyžadovaného minima, tj. 15 % poplatku. |
| --- | --- |

(313)

Komise v tomto ohledu poznamenává, že významný počet způsobilých podniků jsou energeticky náročné podniky ve smyslu bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014 a že určitý počet příjemců přispívá pouze na úrovni vyžadovaného minima, tj. 15 % poplatku.

5.4.2.4.   Plán úpravy

Plán úpravy

| (314) | S ohledem na příjemce, kteří nemohou být kvalifikováni jako energeticky náročné podniky ve smyslu bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014, a na příjemce, kteří sice jsou energeticky náročnými podniky ve smyslu těchto bodů, ale neuhradili v závislosti na případu minimálně 15 % CSPE nebo CSPE na úrovni 0,5 % jejich přidané hodnoty, Francie předložila plán úpravy, který umožňuje postupné zvýšení jejich příspěvku (viz oddíl 4.4) tak, aby nejpozději do 1. ledna 2019 dosáhl 15 % (v případě energeticky náročných podniků ve smyslu bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014) a 100 % (v případě podniků, které nejsou energeticky náročné). Jelikož byl CSPE v roce 2016 zrušen, plán úprav se použije pouze 31. prosince 2015. |
| --- | --- |

(314)

S ohledem na příjemce, kteří nemohou být kvalifikováni jako energeticky náročné podniky ve smyslu bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014, a na příjemce, kteří sice jsou energeticky náročnými podniky ve smyslu těchto bodů, ale neuhradili v závislosti na případu minimálně 15 % CSPE nebo CSPE na úrovni 0,5 % jejich přidané hodnoty, Francie předložila plán úpravy, který umožňuje postupné zvýšení jejich příspěvku (viz oddíl 4.4) tak, aby nejpozději do 1. ledna 2019 dosáhl 15 % (v případě energeticky náročných podniků ve smyslu bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014) a 100 % (v případě podniků, které nejsou energeticky náročné). Jelikož byl CSPE v roce 2016 zrušen, plán úprav se použije pouze 31. prosince 2015.

| (315) | Tento plán úpravy je kumulativní úpravou, která se týká všech snížení CSPE, který kombinovaným způsobem financuje obnovitelné zdroje energie, kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociální tarify a jehož slučitelnost s vnitřním trhem již Komise posoudila v oddílech 5.4.1 a 5.4.2. |
| --- | --- |

(315)

Tento plán úpravy je kumulativní úpravou, která se týká všech snížení CSPE, který kombinovaným způsobem financuje obnovitelné zdroje energie, kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociální tarify a jehož slučitelnost s vnitřním trhem již Komise posoudila v oddílech 5.4.1 a 5.4.2.

| (316) | Komise se domnívá, že plán úpravy je opodstatněný ze stejných důvodů uvedených u složky CSPE určené k financování obnovitelných zdrojů energie. Tento plán úpravy zejména brání příliš vysokému a skokovému zvýšení finanční zátěže spotřebitelů, kteří po uplatnění kritérií přiměřenosti definovaných v bodech (185) a (189) pokynů z roku 2014 již nemohou využít snížení CSPE, která v tomto smyslu přispívají k udržitelnosti podpory vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů a zároveň zajišťují přijatelnost podpory a soustavnost jejího financování. |
| --- | --- |

(316)

Komise se domnívá, že plán úpravy je opodstatněný ze stejných důvodů uvedených u složky CSPE určené k financování obnovitelných zdrojů energie. Tento plán úpravy zejména brání příliš vysokému a skokovému zvýšení finanční zátěže spotřebitelů, kteří po uplatnění kritérií přiměřenosti definovaných v bodech (185) a (189) pokynů z roku 2014 již nemohou využít snížení CSPE, která v tomto smyslu přispívají k udržitelnosti podpory vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů a zároveň zajišťují přijatelnost podpory a soustavnost jejího financování.

Datum zahájení plánů úprav

Datum zahájení plánů úprav

| (317) | Komise schvaluje data zahájení plánů úprav: |
| --- | --- |

(317)

Komise schvaluje data zahájení plánů úprav:

| (318) | Co se týče vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, Komise se domnívá, že zahájení plánu úpravy snížení CSPE určeného k financování podpory obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektřiny stanovené na rok 2011 je odůvodněné. V červnu 2010 Evropská rada přijala cíl dosáhnout v horizontu roku 2020 energetické účinnosti 20 %. Během let 2010 a 2011 Evropská unie přijala několik akčních plánů a sdělení (49) zdůrazňujících důležitost energetické účinnosti a potřebu zvýšit úsilí v oblasti výroby elektřiny za účelem dosažení této energetické účinnosti, včetně financování prostřednictvím daní. S ohledem na směrnici o energetické účinnosti, která členské státy podněcuje ke zvýšení počtu podpůrných opatření přispívajících ke zvýšení nákladů na financování těchto poplatků, je zahájení tohoto plánu v roce 2011 odůvodněno. |
| --- | --- |

(318)

Co se týče vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, Komise se domnívá, že zahájení plánu úpravy snížení CSPE určeného k financování podpory obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektřiny stanovené na rok 2011 je odůvodněné. V červnu 2010 Evropská rada přijala cíl dosáhnout v horizontu roku 2020 energetické účinnosti 20 %. Během let 2010 a 2011 Evropská unie přijala několik akčních plánů a sdělení (49) zdůrazňujících důležitost energetické účinnosti a potřebu zvýšit úsilí v oblasti výroby elektřiny za účelem dosažení této energetické účinnosti, včetně financování prostřednictvím daní. S ohledem na směrnici o energetické účinnosti, která členské státy podněcuje ke zvýšení počtu podpůrných opatření přispívajících ke zvýšení nákladů na financování těchto poplatků, je zahájení tohoto plánu v roce 2011 odůvodněno.

49

| (319) | Komise se mimo jiné domnívá, že ve světle omezeného postupu těchto opatření před rokem 2011 (před stanovením cíle dosáhnout 20 % energetické účinnosti) mohou být částky snížení udělených před těmito referenčními roky považovány za nesplňující kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, nicméně v souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 (50), které bylo v tu dobu platné (podpora de minimis) nebo v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, vzhledem k tomu, že tato snížení udělená od prosince 2008 do prosince 2010 spadají do působnosti Dočasného rámce Unie pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (zejména jeho oddíl 4.2.2) (51) a rozhodnutí Komise N7/2009 (52). |
| --- | --- |

(319)

Komise se mimo jiné domnívá, že ve světle omezeného postupu těchto opatření před rokem 2011 (před stanovením cíle dosáhnout 20 % energetické účinnosti) mohou být částky snížení udělených před těmito referenčními roky považovány za nesplňující kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, nicméně v souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 (50), které bylo v tu dobu platné (podpora de minimis) nebo v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, vzhledem k tomu, že tato snížení udělená od prosince 2008 do prosince 2010 spadají do působnosti Dočasného rámce Unie pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (zejména jeho oddíl 4.2.2) (51) a rozhodnutí Komise N7/2009 (52).

50

de minimis

51

52

| (320) | Co se týče dalších složek financovaných CSPE, Komise se domnívá, že zahájení plánu úpravy snížení CSPE určeného k financování vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů stanovené na rok 2004 je rovněž odůvodněné, tentokrát na základě desetileté lhůty stanovené článkem 17 nařízení Rady (EU) 1589/2015. |
| --- | --- |

(320)

Co se týče dalších složek financovaných CSPE, Komise se domnívá, že zahájení plánu úpravy snížení CSPE určeného k financování vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů stanovené na rok 2004 je rovněž odůvodněné, tentokrát na základě desetileté lhůty stanovené článkem 17 nařízení Rady (EU) 1589/2015.

| (321) | V případě příjemců kvalifikovaných jako energeticky náročné podniky ve smyslu bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014 Francie prokázala, že někteří příjemci uhradili alespoň 15 % CSPE, případně 4 %, respektive 0,5 % přidané hodnoty. V případě příjemců hradících částku nižší než tyto limitní částky Francie předložila plán úpravy, který jejich příspěvek postupně upraví tak, aby k teoretickému datu 1. ledna 2019 jejich příspěvek dosahoval požadovaných minim, tedy 15 % CSPE nebo 0,5 %, případně 4 % přidané hodnoty (viz oddíl 4.4). |
| --- | --- |

(321)

V případě příjemců kvalifikovaných jako energeticky náročné podniky ve smyslu bodů (185) až (187) pokynů z roku 2014 Francie prokázala, že někteří příjemci uhradili alespoň 15 % CSPE, případně 4 %, respektive 0,5 % přidané hodnoty. V případě příjemců hradících částku nižší než tyto limitní částky Francie předložila plán úpravy, který jejich příspěvek postupně upraví tak, aby k teoretickému datu 1. ledna 2019 jejich příspěvek dosahoval požadovaných minim, tedy 15 % CSPE nebo 0,5 %, případně 4 % přidané hodnoty (viz oddíl 4.4).

| (322) | Na základě předložených informací, zejména závazku provést plán úprav, Komise dospívá k závěru, že Francie prokázala, že snížení CSPE určeného k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů jsou nezbytná, vhodná, mají motivační účinek a nenarušují nežádoucím způsobem hospodářskou soutěž a jsou tudíž slučitelná s čl. 107 odst. 3 bodem c) SFEU, pokud nepřesahují snížení stanovená plánem úpravy. |
| --- | --- |

(322)

Na základě předložených informací, zejména závazku provést plán úprav, Komise dospívá k závěru, že Francie prokázala, že snížení CSPE určeného k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů jsou nezbytná, vhodná, mají motivační účinek a nenarušují nežádoucím způsobem hospodářskou soutěž a jsou tudíž slučitelná s čl. 107 odst. 3 bodem c) SFEU, pokud nepřesahují snížení stanovená plánem úpravy.

| (323) | Komise doplňuje, že ve všech ostatních případech musí podnik dosáhnout úhrady 100 % poplatku do 1. ledna 2019. Slevy CSPE udělené v těchto ostatních případech tudíž musí být vráceny. V tomto smyslu Komise schvaluje stanovisko Francie uvedené v bodech (122) a (124). |
| --- | --- |

(323)

Komise doplňuje, že ve všech ostatních případech musí podnik dosáhnout úhrady 100 % poplatku do 1. ledna 2019. Slevy CSPE udělené v těchto ostatních případech tudíž musí být vráceny. V tomto smyslu Komise schvaluje stanovisko Francie uvedené v bodech (122) a (124).

| (324) | Komise proto schvaluje náležitosti realizace plánu úpravy uvedené v bodech (117) až (124) a v oddílech 4.4.5 až 4.4.8. |
| --- | --- |

(324)

Komise proto schvaluje náležitosti realizace plánu úpravy uvedené v bodech (117) až (124) a v oddílech 4.4.5 až 4.4.8.

5.4.2.5.   Slučitelnost snížení CSPE s vnitřním trhem s ohledem na část CSPE určenou k financování jiných cílů než rozvoje výroby energie z obnovitelných zdrojů, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a financování sociálních tarifů

Slučitelnost snížení CSPE s vnitřním trhem s ohledem na část CSPE určenou k financování jiných cílů než rozvoje výroby energie z obnovitelných zdrojů, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a financování sociálních tarifů

| (325) | Komise se domnívá, že Francie neprokázala, že ostatní složky CSPE financují podpůrná opatření sledující cíl společného zájmu, ani že by snížení poplatku bylo nezbytné pro sledování těchto cílů a že by tato byla přiměřená k dosažení sledovaného cíle. |
| --- | --- |

(325)

Komise se domnívá, že Francie neprokázala, že ostatní složky CSPE financují podpůrná opatření sledující cíl společného zájmu, ani že by snížení poplatku bylo nezbytné pro sledování těchto cílů a že by tato byla přiměřená k dosažení sledovaného cíle.

| (326) | Zejména co se týče části CSPE sloužící k financování podpory výroby energie pomocí spalování biologicky nerozložitelného odpadu a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, Komise zdůrazňuje, že obecně dovoluje podporu výroby elektřiny pomocí spalování odpadu pouze v případě, že se jedná o odpad biologicky rozložitelný nebo že je využita vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny. Výroba elektřiny pomocí spalování fosilních odpadů obecně nevyžaduje žádnou podporu k tomu, aby byla rentabilní, navíc může přinášet problémy související s hierarchií odpadu. Podněcování k výrobě elektřiny z fosilních odpadů vede k emisím CO2 a představuje riziko pro pobídky k recyklaci nebo dalšímu využití dotčených odpadů, představuje riziko snížení motivace k využívání tepla přímo spíše než k jeho přeměně na elektřinu, ačkoli podle jednoho z ekologických pohledů na věc je využití tepla se zřetelem k energetické účinnosti vhodnější. Francie neprokázala, že podpora výroby elektřiny pomocí spalování fosilního odpadu (a dalšího biologicky nerozložitelného odpadu) nepředstavuje žádnou motivaci k obejití hierarchie odpadů a zejména k jejich recyklaci. Francie nijak neprokázala, že by podpůrná opatření zahrnující financování prostřednictvím CSPE byla nezbytná k motivování subjektů provozujících zařízení na spalování fosilních odpadů vyrábět elektřinu s ohledem na tržní podmínky. |
| --- | --- |

(326)

Zejména co se týče části CSPE sloužící k financování podpory výroby energie pomocí spalování biologicky nerozložitelného odpadu a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, Komise zdůrazňuje, že obecně dovoluje podporu výroby elektřiny pomocí spalování odpadu pouze v případě, že se jedná o odpad biologicky rozložitelný nebo že je využita vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny. Výroba elektřiny pomocí spalování fosilních odpadů obecně nevyžaduje žádnou podporu k tomu, aby byla rentabilní, navíc může přinášet problémy související s hierarchií odpadu. Podněcování k výrobě elektřiny z fosilních odpadů vede k emisím CO2 a představuje riziko pro pobídky k recyklaci nebo dalšímu využití dotčených odpadů, představuje riziko snížení motivace k využívání tepla přímo spíše než k jeho přeměně na elektřinu, ačkoli podle jednoho z ekologických pohledů na věc je využití tepla se zřetelem k energetické účinnosti vhodnější. Francie neprokázala, že podpora výroby elektřiny pomocí spalování fosilního odpadu (a dalšího biologicky nerozložitelného odpadu) nepředstavuje žádnou motivaci k obejití hierarchie odpadů a zejména k jejich recyklaci. Francie nijak neprokázala, že by podpůrná opatření zahrnující financování prostřednictvím CSPE byla nezbytná k motivování subjektů provozujících zařízení na spalování fosilních odpadů vyrábět elektřinu s ohledem na tržní podmínky.

2

| (327) | Ve svém sdělení ze dne 23. listopadu 2017 Francie uznala, že část CSPE určená k financování spalovacích zařízení využívajících biologicky nerozložitelné zdroje nemůže být předmětem snížení. |
| --- | --- |

(327)

Ve svém sdělení ze dne 23. listopadu 2017 Francie uznala, že část CSPE určená k financování spalovacích zařízení využívajících biologicky nerozložitelné zdroje nemůže být předmětem snížení.

| (328) | Zadruhé, Francie neprokázala, že by podpora financovaná CSPE a určená na podporu zařízení ve špičkách byla nezbytná k zabezpečení dodávek elektřiny, vzhledem k převládajícím tržním podmínkám v letech 2003–2015 a souboru opatření, které Francie k zabezpečení dodávek již přijala. Francie rovněž neprokázala, že by hypotetický pozitivní dopad podpory dotčených výrobních zařízení používaných ve špičkách vyvážil negativní dopad podpory těchto výrobních zařízení na hospodářskou soutěž (zejména co se týče dieselových generátorů vyráběných v 90. letech minulého století). Francie navíc dospěla k závěru, že část CSPE přidělená k tomuto cíli by měla být uhrazena v plné výši, což Komise potvrzuje. |
| --- | --- |

(328)

Zadruhé, Francie neprokázala, že by podpora financovaná CSPE a určená na podporu zařízení ve špičkách byla nezbytná k zabezpečení dodávek elektřiny, vzhledem k převládajícím tržním podmínkám v letech 2003–2015 a souboru opatření, které Francie k zabezpečení dodávek již přijala. Francie rovněž neprokázala, že by hypotetický pozitivní dopad podpory dotčených výrobních zařízení používaných ve špičkách vyvážil negativní dopad podpory těchto výrobních zařízení na hospodářskou soutěž (zejména co se týče dieselových generátorů vyráběných v 90. letech minulého století). Francie navíc dospěla k závěru, že část CSPE přidělená k tomuto cíli by měla být uhrazena v plné výši, což Komise potvrzuje.

| (329) | Komise dostatečně neprokázala, že by snížení CSPE z hlediska části CSPE určené k financování opatření na podporu nezávislé výroby, která vhodně doplňuje veřejnou službu zásobování elektřinou popsanou v bodu 11 odst. 3, sledovalo cíl společného zájmu. Obecně lze říci, že sledovaný cíl není jasně stanoven. Nezbytnost podpory není nijak stanovena, a ještě méně pak hypotetické pozitivní účinky těchto podpůrných opatření vyvažující jejich negativní dopady na hospodářskou soutěž. Způsobilost a nezbytnost snížení této části CSPE tudíž není jakkoli prokázána. Francie ve svém sdělení ze dne 23. listopadu 2017 potvrdila, že část CSPE určená k financování tohoto cíle musí být uhrazena v plné výši, což Komise potvrzuje. |
| --- | --- |

(329)

Komise dostatečně neprokázala, že by snížení CSPE z hlediska části CSPE určené k financování opatření na podporu nezávislé výroby, která vhodně doplňuje veřejnou službu zásobování elektřinou popsanou v bodu 11 odst. 3, sledovalo cíl společného zájmu. Obecně lze říci, že sledovaný cíl není jasně stanoven. Nezbytnost podpory není nijak stanovena, a ještě méně pak hypotetické pozitivní účinky těchto podpůrných opatření vyvažující jejich negativní dopady na hospodářskou soutěž. Způsobilost a nezbytnost snížení této části CSPE tudíž není jakkoli prokázána. Francie ve svém sdělení ze dne 23. listopadu 2017 potvrdila, že část CSPE určená k financování tohoto cíle musí být uhrazena v plné výši, což Komise potvrzuje.

| (330) | Komise rovněž potvrzuje Francií předloženou analýzu, která je uvedena v bodu (124). |
| --- | --- |

(330)

Komise rovněž potvrzuje Francií předloženou analýzu, která je uvedena v bodu (124).

5.4.2.6.   Transparentnost

Transparentnost

| (331) | Členské státy jsou v souladu s oddílem 3.2.7 pokynů z roku 2014 od 1. července 2016 povinny zveřejňovat určité informace týkající se příjemců podpory. Vzhledem k tomu, že opatření dne 1. ledna 2016 skončila, oddíl 3.2.7 pokynů z roku 2014 se na ně nevztahuje. |
| --- | --- |

(331)

Členské státy jsou v souladu s oddílem 3.2.7 pokynů z roku 2014 od 1. července 2016 povinny zveřejňovat určité informace týkající se příjemců podpory. Vzhledem k tomu, že opatření dne 1. ledna 2016 skončila, oddíl 3.2.7 pokynů z roku 2014 se na ně nevztahuje.

5.4.2.7.   Závěr o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem

Závěr o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem

| (332) | Na prvním místě Komise dospívá k závěru, že část CSPE určená k financování jiných cílů než výroby energie z obnovitelných zdrojů zahrnující spalování biologicky rozložitelného odpadu, kombinované výroby tepla a elektřiny zahrnující spalování biologicky nerozložitelného odpadu využité v rámci vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů, musí být uhrazena v plné výši bez možnosti snížení. V příslušných případech tato část bude muset být vrácena. |
| --- | --- |

(332)

Na prvním místě Komise dospívá k závěru, že část CSPE určená k financování jiných cílů než výroby energie z obnovitelných zdrojů zahrnující spalování biologicky rozložitelného odpadu, kombinované výroby tepla a elektřiny zahrnující spalování biologicky nerozložitelného odpadu využité v rámci vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů, musí být uhrazena v plné výši bez možnosti snížení. V příslušných případech tato část bude muset být vrácena.

| (333) | Zadruhé, na základě informací uvedených v bodech (251) až (274) týkajících se opatření a navrženého plánu úpravy Komise dospívá k závěru, že Francie dostatečně prokázala, že část snížení CSPE je nezbytná, vhodná, má motivační účinek a nenarušuje hospodářskou soutěž a je tudíž slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(333)

Zadruhé, na základě informací uvedených v bodech (251) až (274) týkajících se opatření a navrženého plánu úpravy Komise dospívá k závěru, že Francie dostatečně prokázala, že část snížení CSPE je nezbytná, vhodná, má motivační účinek a nenarušuje hospodářskou soutěž a je tudíž slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

| (334) | Na druhou stranu Komise dospívá k závěru, že podpora přesahující úrovně dovolené plánem úpravy je považována za neslučitelnou a příjemci opatření ji musí vrátit. Komise tímto schvaluje náležitosti provádění tohoto plánu úprav definované Francií v oddílu 4.4 tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(334)

Na druhou stranu Komise dospívá k závěru, že podpora přesahující úrovně dovolené plánem úpravy je považována za neslučitelnou a příjemci opatření ji musí vrátit. Komise tímto schvaluje náležitosti provádění tohoto plánu úprav definované Francií v oddílu 4.4 tohoto rozhodnutí.

5.4.3.   Použití prahových hodnot de minimis

Použití prahových hodnot de minimis

| (335) | Komise poznamenává, že Francie oznámila svůj úmysl u každého snížení použít prahové hodnoty de minimis uvedené v prováděcím nařízení Komise (EU) 2016/1046 (53), a to v případech, kdy je výše podpory za tři po sobě jdoucí klouzavé roky nižší než 200 000 EUR. |
| --- | --- |

(335)

Komise poznamenává, že Francie oznámila svůj úmysl u každého snížení použít prahové hodnoty de minimis uvedené v prováděcím nařízení Komise (EU) 2016/1046 (53), a to v případech, kdy je výše podpory za tři po sobě jdoucí klouzavé roky nižší než 200 000 EUR.

de minimis

53

| (336) | Komise upřesňuje, že aby byla považována za platná, musí být opatření v souladu s ustanoveními prováděcího nařízení (EU) 2016/1046. |
| --- | --- |

(336)

Komise upřesňuje, že aby byla považována za platná, musí být opatření v souladu s ustanoveními prováděcího nařízení (EU) 2016/1046.

5.4.4.   Celkové shrnutí

Celkové shrnutí

| (337) | Jak je uvedeno v oddílech 5.4.1 a 5.4.2, Komise na základě informací uvedených v bodech (252) až (334) týkajících se opatření a navrhovaného plánu úpravy Komise dospívá k závěru, že Francie dostatečně prokázala, že část snížení CSPE sleduje cíl společného zájmu, je nezbytná, vhodná, má motivační účinek, je přiměřená a nenarušuje hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, a je tudíž slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(337)

Jak je uvedeno v oddílech 5.4.1 a 5.4.2, Komise na základě informací uvedených v bodech (252) až (334) týkajících se opatření a navrhovaného plánu úpravy Komise dospívá k závěru, že Francie dostatečně prokázala, že část snížení CSPE sleduje cíl společného zájmu, je nezbytná, vhodná, má motivační účinek, je přiměřená a nenarušuje hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, a je tudíž slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

| (338) | Naproti tomu Francie neprokázala, že by podpory převyšující částky podpory dovolené plánem úprav sledovaly cíl společného zájmu, byly nezbytné, vhodné, měly motivační účinek, byly přiměřené a nenarušovaly hospodářskou soutěž v míře, která by nebyla v rozporu se společným zájmem. Tyto podpory jsou tudíž neslučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Totéž platí i pro snížení CSPE udělená pro část CSPE určenou k financování jiných podpůrných opatření, než je podpora výroby energie z obnovitelných zdrojů, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů. |
| --- | --- |

(338)

Naproti tomu Francie neprokázala, že by podpory převyšující částky podpory dovolené plánem úprav sledovaly cíl společného zájmu, byly nezbytné, vhodné, měly motivační účinek, byly přiměřené a nenarušovaly hospodářskou soutěž v míře, která by nebyla v rozporu se společným zájmem. Tyto podpory jsou tudíž neslučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Totéž platí i pro snížení CSPE udělená pro část CSPE určenou k financování jiných podpůrných opatření, než je podpora výroby energie z obnovitelných zdrojů, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů.

| (339) | Komise schvaluje náležitosti provedení plánu úpravy popsané Francií v oddílu 4.4 a upřesněné v bodech (329) a (334). |
| --- | --- |

(339)

Komise schvaluje náležitosti provedení plánu úpravy popsané Francií v oddílu 4.4 a upřesněné v bodech (329) a (334).

6.   SOULAD S ČLÁNKY 30 A 110 SFEU

SOULAD S ČLÁNKY 30 A 110 SFEU

| (340) | Podle ustálené judikatury Soudního dvora nespadají poplatky do působnosti ustanovení smlouvy týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování podpory, takže jsou její nedílnou součástí (54). |
| --- | --- |

(340)

Podle ustálené judikatury Soudního dvora nespadají poplatky do působnosti ustanovení smlouvy týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování podpory, takže jsou její nedílnou součástí (54).

54

| (341) | Bod (29) pokynů z roku 2014 upřesňuje, že pokud navíc opatření státní podpory nebo podmínky, které jsou s ní spojeny (včetně metody jejího financování, je-li nedílnou součástí této podpory), vedou k neoddělitelnému porušení práva Unie, konkrétně článků 30 a 110 SFEU, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(341)

Bod (29) pokynů z roku 2014 upřesňuje, že pokud navíc opatření státní podpory nebo podmínky, které jsou s ní spojeny (včetně metody jejího financování, je-li nedílnou součástí této podpory), vedou k neoddělitelnému porušení práva Unie, konkrétně článků 30 a 110 SFEU, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem.

| (342) | Komise prověřila, zda lze CSPE považovat za nedílnou součást podpory a zda by měla přezkoumat soulad CSPE například s články 30 a 110 SFEU. |
| --- | --- |

(342)

Komise prověřila, zda lze CSPE považovat za nedílnou součást podpory a zda by měla přezkoumat soulad CSPE například s články 30 a 110 SFEU.

| (343) | Judikatura uvádí, že aby daň mohla být považována za nedílnou součást podpůrného opatření, musí existovat souvislost mezi podporou a přidělením poplatku, jinými slovy financování podpůrných opatření, podle příslušných vnitrostátních předpisů. Produkt poplatku musí být nezbytně přidělen na financování těchto podpůrných opatření a musí přímo ovlivnit jeho výši a tím pádem slučitelnost této podpory s vnitřním trhem (55). |
| --- | --- |

(343)

Judikatura uvádí, že aby daň mohla být považována za nedílnou součást podpůrného opatření, musí existovat souvislost mezi podporou a přidělením poplatku, jinými slovy financování podpůrných opatření, podle příslušných vnitrostátních předpisů. Produkt poplatku musí být nezbytně přidělen na financování těchto podpůrných opatření a musí přímo ovlivnit jeho výši a tím pádem slučitelnost této podpory s vnitřním trhem (55).

55

| (344) | Podle Komise taková situace v případě projednávané věci nenastala, a to ze dvou důvodů: |
| --- | --- |

(344)

Podle Komise taková situace v případě projednávané věci nenastala, a to ze dvou důvodů:

| (345) | Na jedné straně je CSPE povinný příspěvek sloužící k financování podpory obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a dalších politik. Příspěvek nebyl zaveden za účelem financování osvobození zkoumaných v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(345)

Na jedné straně je CSPE povinný příspěvek sloužící k financování podpory obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a dalších politik. Příspěvek nebyl zaveden za účelem financování osvobození zkoumaných v tomto rozhodnutí.

| (346) | Z judikatury Soudního dvora vyplývá, že není nedílnou součástí podpůrného opatření v podobě příspěvku sloužícího k financování tohoto opatření, pokud výše opatření nezávisí na příjmech plynoucích z povinného příspěvku. Pokud je povinný příspěvek za účelem financování doplněn příspěvkem z rozpočtu, netvoří tento příspěvek nedílnou součást podpory (56). |
| --- | --- |

(346)

Z judikatury Soudního dvora vyplývá, že není nedílnou součástí podpůrného opatření v podobě příspěvku sloužícího k financování tohoto opatření, pokud výše opatření nezávisí na příjmech plynoucích z povinného příspěvku. Pokud je povinný příspěvek za účelem financování doplněn příspěvkem z rozpočtu, netvoří tento příspěvek nedílnou součást podpory (56).

56

| (347) | Komise konstatuje, že v tomto případě neexistuje vazba mezi CSPE a režimem podpory. Pokud je CSPE přiděleno na financování režimu podpory, Komise se domnívá, že mezi částkou daně a částkou podpory neexistuje korelace. Nelze tvrdit, že by produkt CSPE přímo ovlivňoval výši režimu podpory. Níže uvedená grafika znázorňuje neexistenci přímé vazby a ukazuje, že jednotlivý příspěvek od roku 2007 neumožňuje pokrytí skutečných nákladů na financování podporovaných opatření:



  €/MWh
  Contribution unitaire appliqée
  Contribution unitaire nécessaire pour les charges de service public
  2014
  2015
  2013
  2012
  S2
  2012
  S1
  2011
  S2
  2011
  S1
  2010
  2009
  2008
  2007
  2006
  2005
  2004
  2003
  2002
  Évolution de la contribution unitaire

  Zdroj: Commission de Régulation de l'Energie |
| --- | --- |

(347)

Komise konstatuje, že v tomto případě neexistuje vazba mezi CSPE a režimem podpory. Pokud je CSPE přiděleno na financování režimu podpory, Komise se domnívá, že mezi částkou daně a částkou podpory neexistuje korelace. Nelze tvrdit, že by produkt CSPE přímo ovlivňoval výši režimu podpory. Níže uvedená grafika znázorňuje neexistenci přímé vazby a ukazuje, že jednotlivý příspěvek od roku 2007 neumožňuje pokrytí skutečných nákladů na financování podporovaných opatření:

€/MWh

Contribution unitaire appliqée

Contribution unitaire nécessaire pour les charges de service public

2014

2015

2013

2012

S2

2012

S1

2011

S2

2011

S1

2010

2009

2008

2007

2006

2005

2004

2003

2002

Évolution de la contribution unitaire

Zdroj: Commission de Régulation de l'Energie

Zdroj:

| (348) | Rozdíl je financován přímo EDF. Každý rok CRE (Commission de Régulation de l'Energie) určovala výši příspěvku nezbytnou k pokrytí skutečných nákladů na financování těchto politik. |
| --- | --- |

(348)

Rozdíl je financován přímo EDF. Každý rok CRE (Commission de Régulation de l'Energie) určovala výši příspěvku nezbytnou k pokrytí skutečných nákladů na financování těchto politik.

| (349) | CSPE je technicky vybírán společností EDF, která nese odpovědnost za financování politik teoreticky financovaných prostřednictvím CSPE. Rozdíl mezi vybraným CSPE a částkami odvedenými EDF přesahuje 5,3 mld. EUR. Tento rozdíl je vyjádřen následovně (za rok a financovanou politiku):

  Rozdíly mezi CSPE vybraným EDF a skutečnými náklady na financování politik | OZE | Spalování | Kogenerace | Vyrovnáván í tarifů | Sociální tarify | Špičková výroba | Různé | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 26 | 6 | 138 | 66 | 0 | 4 | 3 | 243 |
| 2004 | 5 | 1 | 17 | 10 | 0 | 1 | 0 | 34 |
| 2005 | (22) | (4) | (98) | (60) | (12) | (5) | (3) | (204) |
| 2006 | (3) | (1) | (38) | (22) | (2) | (1) | (1) | (68) |
| 2007 | 1 | 6 | (70) | (115) | 1 | (4) | (1) | (182) |
| 2008 | (5) | 1 | (19) | (39) | (2) | (2) | (1) | (67) |
| 2009 | 128 | 3 | 219 | 341 | 18 | 10 | 5 | 724 |
| 2010 | 119 | (6) | 223 | 197 | 17 | 7 | 5 | 562 |
| 2011 | 578 | 17 | 368 | 360 | 15 | 6 | 9 | 1 353 |
| 2012 | 514 | 2 | 221 | 317 | 21 | 3 | 3 | 1 081 |
| 2013 | 381 | 5 | 118 | 209 | 19 | 2 | 1 | 735 |
| 2014 | 708 | 7 | 117 | 322 | 54 | 2 | 1 | 1 211 |
| 2015 | (19) | 0 | (3) | (8) | (1) | 0 | 0 | (31) |
| | 2 411 | 37 | 1 193 | 1 578 | 128 | 23 | 21 | 5 391 |
| Zdroj: Sdělení francouzských orgánů Komisi - 20. prosince 2016 |

(349)

CSPE je technicky vybírán společností EDF, která nese odpovědnost za financování politik teoreticky financovaných prostřednictvím CSPE. Rozdíl mezi vybraným CSPE a částkami odvedenými EDF přesahuje 5,3 mld. EUR. Tento rozdíl je vyjádřen následovně (za rok a financovanou politiku):

Rozdíly mezi CSPE vybraným EDF a skutečnými náklady na financování politik

Rozdíly mezi CSPE vybraným EDF a skutečnými náklady na financování politik

OZE

Spalování

Kogenerace

Vyrovnáván í tarifů

Sociální tarify

Špičková výroba

Různé

Celkem

2003

26

6

138

66

0

4

3

243

2004

5

1

17

10

0

1

0

34

2005

(22)

(4)

(98)

(60)

(12)

(5)

(3)

(204)

2006

(3)

(1)

(38)

(22)

(2)

(1)

(1)

(68)

2007

1

6

(70)

(115)

1

(4)

(1)

(182)

2008

(5)

1

(19)

(39)

(2)

(2)

(1)

(67)

2009

128

3

219

341

18

10

5

724

2010

119

(6)

223

197

17

7

5

562

2011

578

17

368

360

15

6

9

1 353

2012

514

2

221

317

21

3

3

1 081

2013

381

5

118

209

19

2

1

735

2014

708

7

117

322

54

2

1

1 211

2015

(19)

0

(3)

(8)

(1)

0

0

(31)

2 411

37

1 193

1 578

128

23

21

5 391

Zdroj: Sdělení francouzských orgánů Komisi - 20. prosince 2016

Zdroj:

| (350) | Deficit EDF byl následně vyplacen na základě státního rozpočtu (viz článek 5 zákona č. 2015-1786 o opravném rozpočtu na rok 2015 a složení vyčleněného rozpočtu). |
| --- | --- |

(350)

Deficit EDF byl následně vyplacen na základě státního rozpočtu (viz článek 5 zákona č. 2015-1786 o opravném rozpočtu na rok 2015 a složení vyčleněného rozpočtu).

| (351) | Vzhledem k absenci vazby mezi CSPE a podporovanými opatřeními tudíž soulad s CSPE s články 30 a 110 SFEU nemusí být posuzován. |
| --- | --- |

(351)

Vzhledem k absenci vazby mezi CSPE a podporovanými opatřeními tudíž soulad s CSPE s články 30 a 110 SFEU nemusí být posuzován.

7.   VYMÁHÁNÍ PODPORY

VYMÁHÁNÍ PODPORY

| (352) | Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora má Komise pravomoc rozhodnout, že dotyčný členský stát musí zrušit nebo upravit podporu, u níž Komise zjistí, že jde o opatření neslučitelné s vnitřním trhem (57). Stejně tak Soudní dvůr ustáleným způsobem judikoval, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise označí za neslučitelnou s vnitřním trhem, má za cíl obnovit předchozí stav (58). |
| --- | --- |

(352)

Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora má Komise pravomoc rozhodnout, že dotyčný členský stát musí zrušit nebo upravit podporu, u níž Komise zjistí, že jde o opatření neslučitelné s vnitřním trhem (57). Stejně tak Soudní dvůr ustáleným způsobem judikoval, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise označí za neslučitelnou s vnitřním trhem, má za cíl obnovit předchozí stav (58).

57

58

| (353) | Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (59). |
| --- | --- |

(353)

Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (59).

59

| (354) | Ve světle této judikatury se v čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 2015/1589 stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil(...)“. |
| --- | --- |

(354)

Ve světle této judikatury se v čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 2015/1589 stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil(...)“.

| (355) | Vzhledem k tomu, že dotyčná opatření byla prováděna v rozporu s článkem 108 SFEU, představují protiprávní podporu. Opatření jsou rovněž neslučitelná a proto je třeba protiprávní podporu vymáhat a obnovit tak stav na trhu před tím, než byla podpora udělena. Vrácení musí pokrývat dobu od okamžiku udělení výhody příjemci, tedy od okamžiku poskytnutí podpory příjemci do okamžiku jejího skutečného vrácení. K částkám, které mají být vráceny, se až do okamžiku jejich skutečného vrácení připočítává úrok. |
| --- | --- |

(355)

Vzhledem k tomu, že dotyčná opatření byla prováděna v rozporu s článkem 108 SFEU, představují protiprávní podporu. Opatření jsou rovněž neslučitelná a proto je třeba protiprávní podporu vymáhat a obnovit tak stav na trhu před tím, než byla podpora udělena. Vrácení musí pokrývat dobu od okamžiku udělení výhody příjemci, tedy od okamžiku poskytnutí podpory příjemci do okamžiku jejího skutečného vrácení. K částkám, které mají být vráceny, se až do okamžiku jejich skutečného vrácení připočítává úrok.

| (356) | V důsledku toho musí být část Francií udělené podpory neslučitelné s vnitřním trhem vrácena. Vracení se týká pouze snížení části CSPE financující vyrovnávání tarifů a sociální tarify udělených v letech 2004 až 2015 a snížení části CSPE určené k financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny udělených v letech 2011 až 2015. |
| --- | --- |

(356)

V důsledku toho musí být část Francií udělené podpory neslučitelné s vnitřním trhem vrácena. Vracení se týká pouze snížení části CSPE financující vyrovnávání tarifů a sociální tarify udělených v letech 2004 až 2015 a snížení části CSPE určené k financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny udělených v letech 2011 až 2015.

| (357) | Částka, která má být vrácena, musí být vypočtena pro každý rok a každého příjemce. Každý příslušný rok musí být omezena na rozdíl mezi částkou slučitelnou pro tento rok a skutečně uhrazenou částkou CSPE. Co se týče části CSPE určené k financování podpory obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů, je slučitelná částka CSPE určena v souladu s plánem úpravy. Co se týče části CSPE určené k financování jiných cílů, než je podpora obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů, slučitelná částka CSPE, která má být uhrazena, odpovídá součtu CSPE přiřazeného k financování těchto dalších cílů. |
| --- | --- |

(357)

Částka, která má být vrácena, musí být vypočtena pro každý rok a každého příjemce. Každý příslušný rok musí být omezena na rozdíl mezi částkou slučitelnou pro tento rok a skutečně uhrazenou částkou CSPE. Co se týče části CSPE určené k financování podpory obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů, je slučitelná částka CSPE určena v souladu s plánem úpravy. Co se týče části CSPE určené k financování jiných cílů, než je podpora obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů, slučitelná částka CSPE, která má být uhrazena, odpovídá součtu CSPE přiřazeného k financování těchto dalších cílů.

| (358) | Pro každého příjemce, pro každý rok a pro každou politiku zvlášť jsou vypočteny dvě částky: uhrazená částka CSPE a částka na minimální úrovni CSPE k úhradě na základě plánu úpravy a celková částka CSPE sloužící k financování podpory jiných cílů, než je podpora obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů. |
| --- | --- |

(358)

Pro každého příjemce, pro každý rok a pro každou politiku zvlášť jsou vypočteny dvě částky: uhrazená částka CSPE a částka na minimální úrovni CSPE k úhradě na základě plánu úpravy a celková částka CSPE sloužící k financování podpory jiných cílů, než je podpora obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů.

7.1.   Výpočet skutečně uhrazených částek CSPE

Výpočet skutečně uhrazených částek CSPE

| (359) | Částku CSPE skutečně uhrazenou příjemci v daném roce je možné získat díky informacím shromážděným francouzskými orgány. Tyto částky vyplývají z použití různých snížení CSPE. Francie nicméně uvedla, že dosud nemá k dispozici všechny potřebné informace, jelikož údaje z let 2003 až 2010 neexistují v počítačové podobě. Přesný výpočet částky, kterou je třeba vrátit, proto musí být proveden na základě papírových archivů. |
| --- | --- |

(359)

Částku CSPE skutečně uhrazenou příjemci v daném roce je možné získat díky informacím shromážděným francouzskými orgány. Tyto částky vyplývají z použití různých snížení CSPE. Francie nicméně uvedla, že dosud nemá k dispozici všechny potřebné informace, jelikož údaje z let 2003 až 2010 neexistují v počítačové podobě. Přesný výpočet částky, kterou je třeba vrátit, proto musí být proveden na základě papírových archivů.

| (360) | Co se týče příjemců stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, skutečně uhrazený CSPE je alespoň roven rozdílu mezi CSPE teoreticky určeným plánem úpravy a 0,5 % přidané hodnoty. V případě záporné přidané hodnoty je částka CSPE považovaná za uhrazenou nulová. Tato částka je následně rozdělena mezi jednotlivé politiky podle tabulky uvedené v bodu (133). |
| --- | --- |

(360)

Co se týče příjemců stropu CSPE na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, skutečně uhrazený CSPE je alespoň roven rozdílu mezi CSPE teoreticky určeným plánem úpravy a 0,5 % přidané hodnoty. V případě záporné přidané hodnoty je částka CSPE považovaná za uhrazenou nulová. Tato částka je následně rozdělena mezi jednotlivé politiky podle tabulky uvedené v bodu (133).

| (361) | Co se týče příjemců stropu pro odběratelské místo, je skutečně uhrazený CSPE minimálně roven rozdílu mezi CSPE teoreticky určeným plánem úpravy a částkou stropu pro odběratelské místo pro daný rok. Tato částka je rovněž rozdělena mezi jednotlivé politiky podle tabulky poskytnuté Francií uvedené v bodu (133). |
| --- | --- |

(361)

Co se týče příjemců stropu pro odběratelské místo, je skutečně uhrazený CSPE minimálně roven rozdílu mezi CSPE teoreticky určeným plánem úpravy a částkou stropu pro odběratelské místo pro daný rok. Tato částka je rovněž rozdělena mezi jednotlivé politiky podle tabulky poskytnuté Francií uvedené v bodu (133).

| (362) | Co se týče osvobození vlastní spotřeby, je skutečně uhrazený CSPE roven rozdílu mezi celkovou a osvobozenou spotřebou, který je vynásoben roční jednotkovou sazbou CSPE uvedenou v bodu (133). |
| --- | --- |

(362)

Co se týče osvobození vlastní spotřeby, je skutečně uhrazený CSPE roven rozdílu mezi celkovou a osvobozenou spotřebou, který je vynásoben roční jednotkovou sazbou CSPE uvedenou v bodu (133).

| (363) | U každého odběratelského místa využívajícího stropu pro odběratelské místo se určí, zda patří podniku, který rovněž využívá stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty. U každého odběratelského místa využívajícího osvobození vlastní spotřeby se určí, zda patří podniku, který rovněž využívá stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty nebo stropu pro odběratelské místo. |
| --- | --- |

(363)

U každého odběratelského místa využívajícího stropu pro odběratelské místo se určí, zda patří podniku, který rovněž využívá stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty. U každého odběratelského místa využívajícího osvobození vlastní spotřeby se určí, zda patří podniku, který rovněž využívá stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty nebo stropu pro odběratelské místo.

| (364) | V případě, že odběratelské místo využívající stropu pro odběratelské místo nebo osvobození vlastní spotřeby patří podniku, který využívá stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, bude započítán pouze strop na úrovni přidané hodnoty, aby nebyla poskytnutá výhoda účtována dvakrát. Pokud podnik využívá stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, která je známa až následující rok, částku vracenou a posteriori tvoří rozdíl mezi uhrazeným CSPE a 0,5 % přidané hodnoty podniku. |
| --- | --- |

(364)

V případě, že odběratelské místo využívající stropu pro odběratelské místo nebo osvobození vlastní spotřeby patří podniku, který využívá stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, bude započítán pouze strop na úrovni přidané hodnoty, aby nebyla poskytnutá výhoda účtována dvakrát. Pokud podnik využívá stropu na úrovni 0,5 % přidané hodnoty, která je známa až následující rok, částku vracenou a posteriori tvoří rozdíl mezi uhrazeným CSPE a 0,5 % přidané hodnoty podniku.

a posteriori

| (365) | V případě, že odběratelské místo využívá stropu pro odběratelské místo a osvobození vlastní spotřeby a zároveň nepatří podniku využívajícího stropu na úrovni přidané hodnoty, počítá se pouze strop pro odběratelské místo. |
| --- | --- |

(365)

V případě, že odběratelské místo využívá stropu pro odběratelské místo a osvobození vlastní spotřeby a zároveň nepatří podniku využívajícího stropu na úrovni přidané hodnoty, počítá se pouze strop pro odběratelské místo.

7.2.   Výpočet částek CSPE splatných na základě uplatnění pravidel státní podpory a plánu úprav

Výpočet částek CSPE splatných na základě uplatnění pravidel státní podpory a plánu úprav

7.2.1.   Splatný CSPE nepodléhající plánu úpravy

Splatný CSPE nepodléhající plánu úpravy

| (366) | V první řadě se Komise domnívá, že příjemci v plné výši splatný CSPE vyloučený z plánu úpravy se týká části CSPE určené k financování spalování biologicky nerozložitelného odpadu nebo odpadu nevyužívaného pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, podpory zařízení vykrývající špičky a podpory různých opatření, například financování smluv o zaručeném výkonu, která je popsána v bodech (11)(1) až (11)(3) a v bodech (325) až (330). CSPE, který příjemci již uhradili, může být prioritně použit na financování těchto jiných politik v rámci použití plánu úpravy a určení částky podpory, která se má vrátit. |
| --- | --- |

(366)

V první řadě se Komise domnívá, že příjemci v plné výši splatný CSPE vyloučený z plánu úpravy se týká části CSPE určené k financování spalování biologicky nerozložitelného odpadu nebo odpadu nevyužívaného pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, podpory zařízení vykrývající špičky a podpory různých opatření, například financování smluv o zaručeném výkonu, která je popsána v bodech (11)(1) až (11)(3) a v bodech (325) až (330). CSPE, který příjemci již uhradili, může být prioritně použit na financování těchto jiných politik v rámci použití plánu úpravy a určení částky podpory, která se má vrátit.

7.2.2.   Datum zahájení plánů úprav

Datum zahájení plánů úprav

| (367) | Komise schvaluje datum zahájení plánů úprav uvedených v bodech (275) a (318) až (321) a týkajících se části CSPE určené k financování obnovitelných zdrojů energie a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a části CSPE určené k financování vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů. |
| --- | --- |

(367)

Komise schvaluje datum zahájení plánů úprav uvedených v bodech (275) a (318) až (321) a týkajících se části CSPE určené k financování obnovitelných zdrojů energie a vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a části CSPE určené k financování vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů.

7.2.3.   Výpočet splatných částek CSPE a jejich progresivity

Výpočet splatných částek CSPE a jejich progresivity

| (368) | Komise schvaluje způsob výpočtu splatných částek jednotlivých složek CSPE podléhajících plánu úpravy pro část CSPE určenou k financování obnovitelných zdrojů energie uvedený v bodech (265) až (274) a pro část CSPE určenou k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, sociálních tarifů a vyrovnávání tarifů uvedený v bodech (316) a (317). |
| --- | --- |

(368)

Komise schvaluje způsob výpočtu splatných částek jednotlivých složek CSPE podléhajících plánu úpravy pro část CSPE určenou k financování obnovitelných zdrojů energie uvedený v bodech (265) až (274) a pro část CSPE určenou k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, sociálních tarifů a vyrovnávání tarifů uvedený v bodech (316) a (317).

| (369) | Komise schvaluje princip a způsob výpočtu progresivity splatných částek CSPE popsané v bodu (140) a opírající se o statistická pravidla. |
| --- | --- |

(369)

Komise schvaluje princip a způsob výpočtu progresivity splatných částek CSPE popsané v bodu (140) a opírající se o statistická pravidla.

| (370) | Komise schvaluje způsob výpočtu CSPE splatného příjemcem za daný rok pomocí následujícího vzorce: Splatná částka za rok a financovanou politiku = uhrazená částka + (splatná částka – uhrazená částka) x [(e^n)-1]/[(e^N)-1], kdy n: číslo roku trvání plánu (například: při zahájení plánu v roce 2011 a jeho skončení v roce 2019 je v roce 2011 n = 0, v roce 2012 n = 1, ..., v roce 2019 n = 8) a N: počet let trvání plánu (například: v příkladu výše je N = 8). |
| --- | --- |

(370)

Komise schvaluje způsob výpočtu CSPE splatného příjemcem za daný rok pomocí následujícího vzorce: Splatná částka za rok a financovanou politiku = uhrazená částka + (splatná částka – uhrazená částka) x [(e^n)-1]/[(e^N)-1], kdy n: číslo roku trvání plánu (například: při zahájení plánu v roce 2011 a jeho skončení v roce 2019 je v roce 2011 n = 0, v roce 2012 n = 1, ..., v roce 2019 n = 8) a N: počet let trvání plánu (například: v příkladu výše je N = 8).

Splatná částka za rok a financovanou politiku = uhrazená částka + (splatná částka – uhrazená částka)

| (371) | Komise rovněž schvaluje způsob použití prahů de minimis v souladu s bodem (135). |
| --- | --- |

(371)

Komise rovněž schvaluje způsob použití prahů de minimis v souladu s bodem (135).

de minimis

7.3.   Výpočet částek, které mají být vráceny

Výpočet částek, které mají být vráceny

| (372) | Součet částek, které mají být vráceny, je u každého příjemce roven i) rozdílu mezi částkami CSPE splatnými v souladu s pravidly státní podpory a ii) částkami CSPE skutečně uhrazenými způsobilými příjemci. |
| --- | --- |

(372)

Součet částek, které mají být vráceny, je u každého příjemce roven i) rozdílu mezi částkami CSPE splatnými v souladu s pravidly státní podpory a ii) částkami CSPE skutečně uhrazenými způsobilými příjemci.

| (373) | V tomto smyslu Komise schvaluje Francií popsaný způsob výpočtu částek, které mají být vráceny, uvedený v bodech (145) až (148). |
| --- | --- |

(373)

V tomto smyslu Komise schvaluje Francií popsaný způsob výpočtu částek, které mají být vráceny, uvedený v bodech (145) až (148).

8.   ZÁVĚRY

ZÁVĚRY

| (374) | Komise konstatuje, že Francie neoprávněně poskytla stropy CSPE v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(374)

Komise konstatuje, že Francie neoprávněně poskytla stropy CSPE v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření spočívající v osvobození od CSPE zavedená Francií ve prospěch výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu a vyplývající z přijetí zákona č. 2003-8 ze dne 3. ledna 2003 týkajícího se trhů s plynem a elektřinou a veřejné služby zásobování energiemi („zákon č. 2003-8“) nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jelikož elektřina osvobozená od CSPE je spotřebovávána za účelem výroby elektřiny.

Článek 2

Opatření spočívající v osvobození od CSPE zavedená Francií ve prospěch výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu vyrobené z obnovitelných zdrojů energie a vyplývající z přijetí zákona č. 2003-8 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud jde o část CSPE určenou k financování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie.

Článek 3

Opatření spočívající v osvobození od CSPE zavedená Francií ve prospěch výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu vyrobené vysoce účinnou kombinovanou výrobou tepla a elektřiny a vyplývající z přijetí zákona č. 2003-8 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud jde o část CSPE určenou k financování vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny.

Článek 4

Opatření spočívající v osvobození od CSPE zavedená Francií v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU ve prospěch výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu a vyplývající z přijetí zákona č. 2003-8 představují státní podporu slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jde o jiné případy než ty uvedené v článcích 1, 2 a 3 tohoto rozhodnutí, které se týkaly financování podpory obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů, a pokud nebyly překročeny částky snížení CSPE dovolené plánem úpravy.

Článek 5

Opatření zavedená Francií v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU v podobě stropu CSPE pro odběratelské místo a stropu CSPE na úrovni přidané hodnoty ve prospěch výrobců elektřiny a vyplývající z přijetí zákona č. 2003-8 představují státní podporu slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud se opatření týkala financování podpory obnovitelných zdrojů energie, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, vyrovnávání tarifů a sociálních tarifů a pokud nebyly překročeny částky snížení CSPE dovolené plánem úpravy.

Článek 6

Komise přijímá Francií předložené plány úprav. Francie bude Komisi o provádění těchto plánů informovat v souladu s náležitostmi uvedenými v článcích 10 a 11 a ve lhůtách uvedených v článku 12.

Článek 7

Opatření spočívající v osvobození od CSPE zavedená Francií v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU ve prospěch výrobců elektřiny pro vlastní spotřebu a vyplývající z přijetí zákona č. 2003-8 ze dne 3. ledna 2003 týkajícího se trhů s plynem a elektřinou a veřejné služby zásobování energiemi („zákon č. 2003-8“) a opatření zavedená Francií v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU v podobě stropu CSPE pro odběratelské místo a stropu CSPE na úrovni přidané hodnoty, která nespadají do působnosti článků 1 až 5 tohoto rozhodnutí, představují neslučitelnou podporu. Francie je povinna přistoupit k vymáhání protiprávní a neslučitelné podpory od příjemců.

Článek 8

Veškerá podpora poskytnutá na základě režimu uvedeného v článku 7 nepředstavuje státní podporu, pokud v okamžiku poskytnutí splňovala podmínky stanovené nařízením přijatým podle článku 2 nařízení (ES) č. 994/98, které bylo použitelné v okamžiku udělení podpory.

Článek 9

Veškerá podpora poskytnutá na základě režimu uvedeného v článku 7, která v okamžiku poskytnutí splňovala podmínky stanovené nařízením přijatým podle článku 2 nařízení (ES) č. 994/98 nebo podmínky schváleného režimu podpory, je při splnění limitu maximální dovolené intenzity pro daný typ podpory slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 10

1.   K částkám, které je nutno vrátit, se přičítají úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemcům, až do jejich skutečného vrácení.

2.   Úrok bude vypočten jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (60).

3.   S účinkem ode dne oznámení tohoto rozhodnutí Francie zruší všechny neprovedené platby v rámci režimu podpory uvedeného v článku 7.

Článek 11

1.   Vrácení poskytnuté podpory je okamžitě účinné.

2.   Francie zajistí výkon tohoto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 12

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Francie Komisi tyto informace:

| — | konečný seznam příjemců podpory udělené na základě režimů uvedených v článcích 4, 5 a 7, |
| --- | --- |

—

konečný seznam příjemců podpory udělené na základě režimů uvedených v článcích 4, 5 a 7,

| — | celkovou výši podpory udělené v rámci režimů uvedených v článcích 4, 5 a 7, |
| --- | --- |

—

celkovou výši podpory udělené v rámci režimů uvedených v článcích 4, 5 a 7,

| — | celkovou výši podpory, kterou každý z nich může obdržet na základě plánu úpravy, |
| --- | --- |

—

celkovou výši podpory, kterou každý z nich může obdržet na základě plánu úpravy,

| — | částky CSPE, který každý z nich obdržel a které nepředstavují podporu uvedenou v článcích 1 až 3, |
| --- | --- |

—

částky CSPE, který každý z nich obdržel a které nepředstavují podporu uvedenou v článcích 1 až 3,

| — | celkovou částku, kterou každý z nich musí vrátit v rámci režimu uvedeného v článku 7, |
| --- | --- |

—

celkovou částku, kterou každý z nich musí vrátit v rámci režimu uvedeného v článku 7,

| — | konečnou celkovou částku (jistina a úroky), kterou každý příjemce vrátil, |
| --- | --- |

—

konečnou celkovou částku (jistina a úroky), kterou každý příjemce vrátil,

| — | podrobný popis opatření přijatých pro zajištění souladu s tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

—

podrobný popis opatření přijatých pro zajištění souladu s tímto rozhodnutím.

2.   Postup vymáhání bude zaveden do čtyř měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí. V této lhůtě Francie Komisi také poskytne dokumenty dokládající, že příjemci byli vyzváni k vrácení podpory a že tuto podporu skutečně vrátili.

3.   Francie informuje Komisi o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem provést toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory poskytnuté na základě režimu uvedeného v článku 7. Na pouhou žádost Komise předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků, které již příjemci navrátili.

Článek 13

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 31. července 2018

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 348, 3.10.2014, s. 78.

1

(2)  
  Úř. věst. C 200, 28.6.2014, s. 1.

2

(3)  ECLI:EU:C:2013:851

3

(4)  Částka stanovená k 1. lednu 2015. Tato částka byla postupně revidována. V roce 2013 dosahovala 569 418 EUR.

4

(5)  Odpověď Francie ze dne 5. května 2014

5

(6)  Sdělení francouzských orgánů ze dne 23. listopadu 2017 a jeho příloha.

6

(7)  Pokyny Společenství ke státním podporám železničním podnikům, Úř. věst. C 184, 22.7.2008, s. 13.

7

(8)  
  Úř. věst. C 348, 3.10.2014, s. 78.

8

(9)  Body (154) a (155) rozhodnutí o zahájení řízení.

9

(10)  Kapitola 4: „Podpora ve formě snížení ekologických daní nebo osvobození od ekologických daní“

10

(11)  Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51).

11

(12)  SA.38632 – Reforma zákona o energii z obnovitelných zdrojů v Německu.

12

(13)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. listopadu 2011, Komise a Španělsko v. Government of Gibraltar a Spojené království, C-106/09, ECLI:EU:C:2011:732.

13

(14)  Rozhodnutí 2005-516 DC ze dne 7. července 2005

14

(15)  Pokyny Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.).

15

(16)  Sdělení ze dne 22. října 2015

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS (Úř. věst. L 52, 21.2.2004, s. 50).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55).

18

(19)  ICF International, „
  An International comparison of energy and climate change policies impacting energy intensive industries in selected countries
  “, červenec 2012

19

An International comparison of energy and climate change policies impacting energy intensive industries in selected countries

(20)  Sdělení francouzských orgánů ze dne 23. listopadu 2017

20

(21)  
  Úř. věst. C 336, 6.10.2017, s. 2.

21

(22)  
  Úř. věst. L 258, 6.10.2017, s. 127..

22

(23)  Nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 9).

23

(24)  Nařízení (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1).

24

de minimis

(25)  
  Úř. věst. C 91, 21.4.2009, s. 3.

25

(26)  Viz rozsudky ze dne 16. května 2002, Francie v. Komise, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, odstavec 36, ze dne 17. července 2008, Essent Netwerk Noord a další, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, odstavec 70, ze dne 19. prosince 2013, Association Vent De Colère! a další, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, odstavce 19 až 21, a ze dne 13. září 2017, ENEA, C-329/15, ECLI:EU:C:2017:671, odstavec 25. Viz rovněž Doux Elevage, citovaný v poznámce pod čarou na straně 25, odstavec 34, rozsudky C-399/10 P a C-401/10 P Bouygues Telecom v. Komise, odstavec 100.

26

Francie

Komise

Essent Netwerk Noord a další

Association Vent De Colère! a další

ENEA

Doux Elevage,

P Bouygues Telecom v. Komise

(27)  Rozsudek ze dne 17. července 2008, Essent Netwerk Noord a další, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413.

27

Essent Netwerk Noord a další,

(28)  Rozsudek ze dne 19. prosince 2013, Vent De Colère a další, C-262/12 ECLI:EU:C:2013:851, odstavec 25.

28

Vent De Colère a další,

(29)  Rozsudek ze dne 19. prosince 2013, Vent De Colère a další, C-262/12 ECLI:EU:C:2013:851.

29

Vent De Colère a další,

(30)  Rozsudky C-387/92 Banco Exterior de España [1994] ECR I-877, odstavec 13, ECLI:EU:C:1994:100, a C-75/97 Belgie v. Komise [1999] ECR I-3671, odstavec 23, ECLI:EU:C:1999:311.

30

Banco Exterior de España

Belgie

Komise

(31)  Rozsudek ze dne 21. prosince 2016, Komise v. World Duty Free Group, spojené věci C-20/15 P a C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, odstavec 60, rozsudek ze dne 21. prosince 2016, Komise v. Hansestadt Lübeck (Lübeck Airport), C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971, odstavce 55 a 58.

31

Komise v. World Duty Free Group

(32)  Rozsudky C-159/01 Nizozemí v. Komise [2004] ECR I-4461, odstavec 42, ECLI:EU:C:2004:246 a C -279/08 P, NOx emission trading scheme, odstavec 62, ECLI:EU:C:2011:551.

32

Nizozemí

Komise

NOx emission trading scheme

(33)  Rozsudky Tribunálu, které dospívají k závěru, že opatření je za těchto okolností selektivní: Rakousko/Komise,(T-251/11, ECLI: EU: T: 2014: 1060), a Německo/Komise (T-47/15, ECLI:EU:T:2016:281).

33

(34)  Viz rozsudek ze dne 17. září 1980, Phillip Morris, věc 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, odstavec 11

34

Phillip Morris

(35)  Rozsudek ze dne 3. března 2005, Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130.

35

Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck

(36)  SA.46526, odstavec 94

36

(37)  Ve spojených věcech C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a další [2011] Soudní dvůr odkazuje na to, že za účelem odůvodnění toho, že družstevní společnosti, které rozdělují veškeré své zisky svým členům, nejsou zdaňovány na úrovni družstva, je-li daň vybírána na úrovni jejich členů, se lze účinně dovolávat povahy nebo obecné systematiky vnitrostátní daňové soustavy (odstavec 71). ECLI:EU:C:2011:550

37

Paint Graphos a další

Soudní dvůr odkazuje na to, že za účelem odůvodnění toho, že družstevní společnosti, které rozdělují veškeré své zisky svým členům, nejsou zdaňovány na úrovni družstva, je-li daň vybírána na úrovni jejich členů, se lze účinně dovolávat povahy nebo obecné systematiky vnitrostátní daňové soustavy (odstavec 71)

(38)  Ve stejném smyslu viz SA.38632, odstavec 168 a SA.46526, Úř. věst. C 158, 4.5.2018.

38

(39)  Rozsudek ze dne 21. prosince 2016, Komise v. World Duty Free Group, spojené věci C-20/15 P a C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, bod 60, rozsudek ze dne 21. prosince 2016, Komise v. Hansestadt Lübeck (Lübeck Airport), C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971, body 55 a 58.

39

Komise v. World Duty Free Group

(40)  Pokyny Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3).

40

(41)  
  Úř. věst. C 336, 6.10.2017.

41

(42)  
  Úř. věst. L 258, 6.10.2017.

42

(43)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

43

(44)  Sdělení francouzských orgánů ze dne 20. prosince 2016, s. 16.

44

(45)  Komise svým rozhodnutím ze dne 16. září 2016 schválila francouzský režim podpory kombinované výroby tepla a elektřiny SA.43719.

45

(46)  COM(2017) 623 final ze dne 24.10.2017.

46

(47)  SA.32060: „Alleged illegal State aid for discharging Public Service Obligations in the Non Interconnected Islands in Greece“.

47

(48)  
  „Providing a Fair Deal for Consumers“

48

(49)  Viz závěry Evropské rády ze dne 17. června 2010, které potvrzují, že cíl energetické účinnosti jako jeden z cílů týkající se nové strategie pro zaměstnanost a inkluzivní, udržitelný růst.

49

(50)  Nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1).

50

(51)  
  Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1.

51

(52)  
  Úř. věst. C 91, 21.4.2009, s. 1.

52

(53)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1046 ze dne 28. června 2016, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 170, 29.6.2016, s. 19).

53

(54)  Rozsudky ze dne 13. ledna 2005, Streekgewest, C 174/02, EU:C:2005:10, bod (25), ze dne 13. ledna 2005, Pape, C 175/02, ECLI:EU:C:2005:11, bod (14) a ze dne 27. října 2005, Distribution Casino France a další, C 266/04 až C 270/04, C 276/04 a C 321/04 až C 325/04, ECLI:EU:C:2005:657, bod (34)

54

(55)  Viz rozsudek Streetkgewest, bod (26), a rozsudky ze dne 27. října 2005, Casino France a další, C-266/04 až C-270/04, C-276/04 a C-321/04, Rec. P I-9481, bod (40), Air Liquide Industries Belgium SA v. Ville de Seraing (C-393/04), ECLI:EU:C:2005:657, a Province de Liège (C-41/05), ECLI:EU:C:2006:403

55

(56)  DTS C-449/14 P 68-72, ECLI:EU:C:2016:848

56

(57)  Viz případ C-70/72, Komise v. Německo [1973] Rec 813, bod 13, ECLI:EU:C:1973:87

57

(58)  Voz spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španělsko v. Komise [1994] Rec I-4103, bod 75, ECLI:EU:C:1994:325

58

(59)  Viz případ C-75/97, Belgie v. Komise [1999] Rec I-030671, body 64 a 65, ECLI:EU:C:1999:311

59

(60)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (EU) 2015/1589, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

60

---

| 15.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 126/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 126/67

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/768

ze dne 8. května 2019,

kterým se mění článek 3 stanov konsorcia evropské výzkumné infrastruktury s názvem Integrovaná strukturální biologie (Instruct-ERIC) z důvodu vystoupení Spojeného království z Evropské unie

(oznámeno pod číslem C(2019) 3354)

(Pouze anglické, české, dánské, francouzské, italské, lotyšské, nizozemské, portugalské, slovenské a španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (1), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konsorcium evropské výzkumné infrastruktury s názvem Integrovaná strukturální biologie (Instruct-ERIC) bylo zřízeno prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/1213 (2). V souladu s článkem 3 stanov má sídlo ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(1)

Konsorcium evropské výzkumné infrastruktury s názvem Integrovaná strukturální biologie (Instruct-ERIC) bylo zřízeno prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/1213 (2). V souladu s článkem 3 stanov má sídlo ve Spojeném království.

| (2) | Spojené království oznámilo dne 29. března 2017 svůj záměr vystoupit z Unie podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii. Dne 11. dubna 2019 rozhodla Evropská rada prodloužit lhůtu stanovenou v čl. 50 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii, která již byla prodloužena rozhodnutím Evropské rady (EU) 2019/476 (3), do 31. října 2019. V případě, že Spojené království neuspořádá volby do Evropského parlamentu v souladu s platným právem Unie a neratifikuje dohodu o vystoupení do 22. května 2019, platnost rozhodnutí Evropské rady skončí dnem 31. května 2019. Pokud Spojené království ratifikuje dohodu o vystoupení před 31. říjnem 2019, k vystoupení dojde k prvnímu dni měsíce následujícího po dokončení ratifikačních postupů. |
| --- | --- |

(2)

Spojené království oznámilo dne 29. března 2017 svůj záměr vystoupit z Unie podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii. Dne 11. dubna 2019 rozhodla Evropská rada prodloužit lhůtu stanovenou v čl. 50 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii, která již byla prodloužena rozhodnutím Evropské rady (EU) 2019/476 (3), do 31. října 2019. V případě, že Spojené království neuspořádá volby do Evropského parlamentu v souladu s platným právem Unie a neratifikuje dohodu o vystoupení do 22. května 2019, platnost rozhodnutí Evropské rady skončí dnem 31. května 2019. Pokud Spojené království ratifikuje dohodu o vystoupení před 31. říjnem 2019, k vystoupení dojde k prvnímu dni měsíce následujícího po dokončení ratifikačních postupů.

| (3) | Aniž jsou dotčena ustanovení dohody o vystoupení, bude proto Spojené království po dni vystoupení považováno za třetí zemi ve smyslu čl. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 723/2009. |
| --- | --- |

(3)

Aniž jsou dotčena ustanovení dohody o vystoupení, bude proto Spojené království po dni vystoupení považováno za třetí zemi ve smyslu čl. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 723/2009.

| (4) | Článek 8 nařízení (ES) č. 723/2009 stanoví, že ERIC má sídlo na území jednoho ze svých členů, jímž je členský stát nebo přidružená země. |
| --- | --- |

(4)

Článek 8 nařízení (ES) č. 723/2009 stanoví, že ERIC má sídlo na území jednoho ze svých členů, jímž je členský stát nebo přidružená země.

| (5) | Komise obdržela podle článku 11 nařízení (ES) č. 723/2009 návrh konsorcia Instruct-ERIC změnit článek 3 stanov pro řešení případu, kdy by se Spojené království stalo třetí zemí ve smyslu nařízení (ES) č. 723/2009. |
| --- | --- |

(5)

Komise obdržela podle článku 11 nařízení (ES) č. 723/2009 návrh konsorcia Instruct-ERIC změnit článek 3 stanov pro řešení případu, kdy by se Spojené království stalo třetí zemí ve smyslu nařízení (ES) č. 723/2009.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 20 nařízení (ES) č. 723/2009, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 20 nařízení (ES) č. 723/2009,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 3 stanov konsorcia Instruct-ERIC uvedených v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/1213 se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, České republice, Dánskému království, Francouzské republice, Italské republice, Státu Izrael, Lotyšské republice, Nizozemskému království, Portugalské republice, Slovenské republice, Spojenému království Velké Británie a Severního Irska a Španělskému království.

V Bruselu dne 8. května 2019.

Za Komisi

Carlos MOEDAS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1213 ze dne 4. července 2017 o zřízení konsorcia evropské výzkumné infrastruktury s názvem Integrovaná strukturální biologie (Instruct-ERIC) (Úř. věst. L 173, 6.7.2017, s. 47).

2

(3)  Rozhodnutí Evropské rady (EU) 2019/476 učiněné se souhlasem Spojeného království, ze dne 22. března 2019, o prodloužení lhůty podle čl. 50 odst. 3 Smlouvy o EU (Úř věst L 80I, 22.3.2019, s. 1.).

3

---

PŘÍLOHA

Článek 3 stanov konsorcia Instruct-ERIC se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Konsorcium Instruct-ERIC má sídlo v Oxfordu ve Spojeném království. Pokud se Spojené království stane třetí zemí ve smyslu nařízení (ES) č. 723/2009, sídlo se nachází ve Florencii v Itálii.“

---

| 15.5.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 126/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 126/70

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/769

ze dne 14. května 2019,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2012/715/EU, kterým se zřizuje seznam třetích zemí, jejichž právní rámec pro účinné látky pro humánní léčivé přípravky a příslušné kontrolní činnosti a činnosti pro vymáhání práva zajišťují úroveň ochrany veřejného zdraví rovnocennou úrovni této ochrany v Unii

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (1), a zejména na čl. 111b odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 111b odst. 1 směrnice 2001/83/ES může třetí země požádat Komisi, aby posoudila, zda právní rámec této země pro účinné látky vyvážené do Unie a příslušné kontrolní činnosti a činnosti pro vymáhání práva zajišťují úroveň ochrany veřejného zdraví rovnocennou úrovni této ochrany v Unii, za účelem jejího zapsání na seznam třetích zemí zajišťujících rovnocennou úroveň ochrany veřejného zdraví. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 111b odst. 1 směrnice 2001/83/ES může třetí země požádat Komisi, aby posoudila, zda právní rámec této země pro účinné látky vyvážené do Unie a příslušné kontrolní činnosti a činnosti pro vymáhání práva zajišťují úroveň ochrany veřejného zdraví rovnocennou úrovni této ochrany v Unii, za účelem jejího zapsání na seznam třetích zemí zajišťujících rovnocennou úroveň ochrany veřejného zdraví.

| (2) | Korejská republika požádala dopisem ze dne 22. ledna 2015 o zapsání na seznam podle čl. 111b odst. 1 směrnice 2001/83/ES. Na základě prověření příslušné dokumentace a dvou šetření na místě a s ohledem na akční plán navržený korejskými příslušnými orgány, ministerstvem pro bezpečnost potravin a léčivých přípravků dne 12. února 2019, posouzení rovnocennosti provedené Komisí vedlo k závěru, že požadavky uvedeného článku byly splněny. |
| --- | --- |

(2)

Korejská republika požádala dopisem ze dne 22. ledna 2015 o zapsání na seznam podle čl. 111b odst. 1 směrnice 2001/83/ES. Na základě prověření příslušné dokumentace a dvou šetření na místě a s ohledem na akční plán navržený korejskými příslušnými orgány, ministerstvem pro bezpečnost potravin a léčivých přípravků dne 12. února 2019, posouzení rovnocennosti provedené Komisí vedlo k závěru, že požadavky uvedeného článku byly splněny.

| (3) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/715/EU (2), by mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/715/EU (2), by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí 2012/715/EU se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 14. května 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/715/EU ze dne 22. listopadu 2012, kterým se zřizuje seznam třetích zemí, jejichž právní rámec pro účinné látky pro humánní léčivé přípravky a příslušné kontrolní činnosti a činnosti pro vymáhání práva zajišťují úroveň ochrany veřejného zdraví rovnocennou úrovni této ochrany v Unii, podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES (Úř. věst. L 325, 23.11.2012, s. 15).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Seznam třetích zemí, jejichž právní rámec pro účinné látky pro humánní léčivé přípravky a příslušné kontrolní činnosti a činnosti pro vymáhání práva zajišťují úroveň ochrany veřejného zdraví rovnocennou úrovni této ochrany v Unii

| Třetí země | Poznámky |
| --- | --- |
| Austrálie | |
| Brazílie | |
| Izrael (1) | |
| Japonsko | |
| Korejská republika | |
| Švýcarsko | |
| Spojené státy americké | |

Třetí země

Poznámky

Austrálie

Brazílie

Izrael (1)

Japonsko

Korejská republika

Švýcarsko

Spojené státy americké

---

(1)  Pro účely tohoto dokumentu se tím rozumí Stát Izrael s vyloučením území, která jsou od června 1967 pod izraelskou správou, tedy Golanských výšin, Pásma Gazy, východního Jeruzaléma a zbytku Západního břehu.

1

---