# Uradni list L 176/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 176 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 621. julij 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 176

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 621. julij 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2019/1112 z dne 12. junija 2019 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019) | 2 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2019/1113 z dne 19. junija 2019 o imenovanju poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2019) | 4 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2019/1114 z dne 28. junija 2019 o spremembi Sklepa 2013/354/SZVP o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS) | 5 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2019/1115 z dne 28. junija 2019 o spremembi Ukrepa 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) | 6 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2019/1116 z dne 19. decembra 2017 o državni pomoči SA.33829 (2012/C) – Malteška shema davka na tonažo in drugi državni ukrepi v korist ladjarskih družb in njihovih delničarjev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 8734)

   (
  1
  ) | 7 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1117 z dne 24. junija 2019 o spremembi odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES glede spremembe naslovnikov odločb
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 4523) | 59 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1118 z dne 27. junija 2019 o čezmejnem projektu Sena–Šelda na koridorjih jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemsko morje in Atlantik
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 4561) | 61 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1119 z dne 28. junija 2019 o odobritvi učinkovite zunanje osvetlitve vozil s svetlečimi diodami za uporabo v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 67 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 136 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorije L v zvezi s posebnimi zahtevami za električni pogonski sistem [2019/1120] | 80 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti

1

SKLEPI

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2019/1112 z dne 12. junija 2019 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019)

2

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2019/1113 z dne 19. junija 2019 o imenovanju poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2019)

4

*

Sklep Sveta (SZVP) 2019/1114 z dne 28. junija 2019 o spremembi Sklepa 2013/354/SZVP o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS)

5

*

Sklep Sveta (SZVP) 2019/1115 z dne 28. junija 2019 o spremembi Ukrepa 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah)

6

*

Sklep Komisije (EU) 2019/1116 z dne 19. decembra 2017 o državni pomoči SA.33829 (2012/C) – Malteška shema davka na tonažo in drugi državni ukrepi v korist ladjarskih družb in njihovih delničarjev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 8734)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 8734)

1

7

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1117 z dne 24. junija 2019 o spremembi odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES glede spremembe naslovnikov odločb
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 4523)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 4523)

59

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1118 z dne 27. junija 2019 o čezmejnem projektu Sena–Šelda na koridorjih jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemsko morje in Atlantik
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 4561)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 4561)

61

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1119 z dne 28. junija 2019 o odobritvi učinkovite zunanje osvetlitve vozil s svetlečimi diodami za uporabo v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

2

1

67

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 136 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorije L v zvezi s posebnimi zahtevami za električni pogonski sistem [2019/1120]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/1

---

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti

Pogodba o ustanovitvi prometne skupnosti (1), ki so jo med 12. julijem (Trst) in 9. oktobrom 2017 (Bruselj) podpisale Evropska unija in šest partneric iz jugovzhodne Evrope, je v skladu s členom 41(2) Pogodbe začela veljati 1. maja 2019. Vse pogodbenice so jo ratificirale ali odobrile.

1

---

(1)  Pogodba je bila objavljena v UL L 278, 27.10.2017, str. 3.

1

---

SKLEPI

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/2

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2019/1112

z dne 12. junija 2019

o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/778 z dne 18. maja 2015 o vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) (1) in zlasti člena 6 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je na podlagi člena 6(1) Sklepa (SZVP) 2015/778 Politični in varnostni odbor (PVO) pooblastil za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika sil EU v operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU). |
| --- | --- |

(1)

Svet je na podlagi člena 6(1) Sklepa (SZVP) 2015/778 Politični in varnostni odbor (PVO) pooblastil za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika sil EU v operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU).

| (2) | PVO je 23. avgusta 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/1219 (2), s katerim je bil za poveljnika sil EU imenovan kontraadmiral (LH) Stefano TURCHETTO. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 23. avgusta 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/1219 (2), s katerim je bil za poveljnika sil EU imenovan kontraadmiral (LH) Stefano TURCHETTO.

| (3) | Poveljnik operacije EU v operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA je priporočil, da se za novega poveljnika sil EU imenuje kontraadmiral (LH) Ettore SOCCI, ki naj bi 12. junija 2019 nasledil kontraadmirala (LH) Stefana TURCHETTA. |
| --- | --- |

(3)

Poveljnik operacije EU v operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA je priporočil, da se za novega poveljnika sil EU imenuje kontraadmiral (LH) Ettore SOCCI, ki naj bi 12. junija 2019 nasledil kontraadmirala (LH) Stefana TURCHETTA.

| (4) | Vojaški odbor Evropske unije je 5. junija 2019 to priporočilo podprl. |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor Evropske unije je 5. junija 2019 to priporočilo podprl.

| (5) | Sklep (SZVP) 2018/1219 bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(5)

Sklep (SZVP) 2018/1219 bi bilo treba razveljaviti.

| (6) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kontraadmiral (LH) Ettore SOCCI se z 12. junijem 2019 imenuje za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA).

Člen 2

Sklep (SZVP) 2018/1219 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 12. junija 2019.

V Bruslju, 12. junija 2019

Za Politični in varnostni odbor

Predsednica

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  UL L 122, 19.5.2015, str. 31.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2018/1219 z dne 23. avgusta 2018 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2017/2432 (EUNAVFOR MED/1/2018) (UL L 226, 7.9.2018, str. 5).

2

---

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/4

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2019/1113

z dne 19. junija 2019

o imenovanju poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2019)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/610 z dne 19. aprila 2016 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (1) in zlasti člena 5(1) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom (SZVP) 2016/610 pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da v skladu s členom 38 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ustrezne odločitve o političnem nadzoru in strateškem vodenju EUTM RCA, vključno s sklepi o imenovanju naslednjih poveljnikov sil misije EU. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom (SZVP) 2016/610 pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da v skladu s členom 38 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ustrezne odločitve o političnem nadzoru in strateškem vodenju EUTM RCA, vključno s sklepi o imenovanju naslednjih poveljnikov sil misije EU.

| (2) | PVO je 19. decembra 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/2439 (2), s katerim je za poveljnika sil misije EU za EUTM RCA imenoval brigadnega generala Hermínia TEODORA MAIA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 19. decembra 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/2439 (2), s katerim je za poveljnika sil misije EU za EUTM RCA imenoval brigadnega generala Hermínia TEODORA MAIA.

| (3) | Vojaški odbor Evropske unije je 15. maja 2019 priporočil, naj se odobri imenovanje brigadnega generala Érica PELTIERA, ki bi na mestu poveljnika sil misije EU za EUTM RCA od 8. julija 2019 nasledil brigadnega generala Hermínia TEODORA MAIA. |
| --- | --- |

(3)

Vojaški odbor Evropske unije je 15. maja 2019 priporočil, naj se odobri imenovanje brigadnega generala Érica PELTIERA, ki bi na mestu poveljnika sil misije EU za EUTM RCA od 8. julija 2019 nasledil brigadnega generala Hermínia TEODORA MAIA.

| (4) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Brigadni general Éric PELTIER se z 8. julijem 2019 imenuje za poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 19. junija 2019

Za Politični in varnostni odbor

Predsednica

S. FROM-EMMERSBERGER

---

(1)  
  UL L 104, 20.4.2016, str. 21.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2439 z dne 19. decembra 2017 o imenovanju poveljnika sil misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017) (UL L 344, 23.12.2017, str. 40).

2

---

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/5

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2019/1114

z dne 28. junija 2019

o spremembi Sklepa 2013/354/SZVP o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 3. julija 2013 sprejel Sklep 2013/354/SZVP (1), s katerim se je Policijska misija Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS) nadaljevala tudi po 1. juliju 2013. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 3. julija 2013 sprejel Sklep 2013/354/SZVP (1), s katerim se je Policijska misija Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS) nadaljevala tudi po 1. juliju 2013.

| (2) | Svet je 29. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/942 (2) o spremembi Sklepa 2013/354/SZVP in podaljšanju EUPOL COPPS od 1. julija 2018 do 30. junija 2019. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 29. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/942 (2) o spremembi Sklepa 2013/354/SZVP in podaljšanju EUPOL COPPS od 1. julija 2018 do 30. junija 2019.

| (3) | Na podlagi strateškega pregleda EUPOL COPPS bi bilo treba EUPOL COPPS podaljšati za nadaljnjih dvanajst mesecev, in sicer do 30. junija 2020. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi strateškega pregleda EUPOL COPPS bi bilo treba EUPOL COPPS podaljšati za nadaljnjih dvanajst mesecev, in sicer do 30. junija 2020.

| (4) | Sklep 2013/354/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2013/354/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Misija EUPOL COPPS se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(5)

Misija EUPOL COPPS se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2013/354/SZVP se spremeni:

| (1) | v členu 12(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUPOL COPPS, v obdobju od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 je 12 430 000 EUR.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 12(1) se doda naslednji pododstavek:

„Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUPOL COPPS, v obdobju od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 je 12 430 000 EUR.“;

| (2) | v členu 15 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Veljati preneha 30. junija 2020.“ |
| --- | --- |

(2)

v členu 15 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Veljati preneha 30. junija 2020.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. julija 2019.

V Bruslju, 28. junija 2019

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  Sklep Sveta 2013/354/SZVP z dne 3. julija 2013 o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS) (UL L 185, 4.7.2013, str. 12).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/942 z dne 29. junija 2018 o spremembi Sklepa 2013/354/SZVP o Policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS) (UL L 166, 3.7.2018, str. 17).

2

---

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/6

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2019/1115

z dne 28. junija 2019

o spremembi Ukrepa 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 25. novembra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/889/SZVP (1) o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 25. novembra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/889/SZVP (1) o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah).

| (2) | Svet je 29. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/943 (2) o spremembi Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP in njegovem podaljšanju do 30. junija 2019. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 29. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/943 (2) o spremembi Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP in njegovem podaljšanju do 30. junija 2019.

| (3) | Na podlagi strateškega pregleda EU BAM Rafah bi bilo treba EU BAM Rafah podaljšati za nadaljnjih dvanajst mesecev, in sicer do 30. junija 2020. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi strateškega pregleda EU BAM Rafah bi bilo treba EU BAM Rafah podaljšati za nadaljnjih dvanajst mesecev, in sicer do 30. junija 2020.

| (4) | Skupni ukrep 2005/889/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Skupni ukrep 2005/889/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Misija EU BAM Rafah se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(5)

Misija EU BAM Rafah se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupni ukrep 2005/889/SZVP se spremeni:

| (1) | v členu 13(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EU BAM Rafah, za obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 znaša 2 150 000 EUR.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 13(1) se doda naslednji pododstavek:

„Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EU BAM Rafah, za obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 znaša 2 150 000 EUR.“;

| (2) | v členu 16 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Veljati preneha 30. junija 2020.“ |
| --- | --- |

(2)

v členu 16 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Veljati preneha 30. junija 2020.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. julija 2019.

V Bruslju, 28. junija 2019

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  Skupni ukrep Sveta 2005/889/SZVP z dne 25. novembra 2005 o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (UL L 327, 14.12.2005, str. 28).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/943 z dne 29. junija 2018 o spremembi Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (UL L 166, 3.7.2018, str. 19).

2

---

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/7

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1116

z dne 19. decembra 2017

o državni pomoči SA.33829 (2012/C) – Malteška shema davka na tonažo in drugi državni ukrepi v korist ladjarskih družb in njihovih delničarjev

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 8734)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je na podlagi pritožbe, ki jo je zainteresirana stran prejela oktobra 2011, začela razpravo z malteškimi organi o malteški shemi davka na tonažo in drugih davčnih ukrepih. Na podlagi pisnih in ustnih razprav z malteškimi organi med novembrom 2011 in junijem 2012 je z dopisom z dne 26. julija 2012 Malto obvestila o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) o morebitnih ukrepih nezakonite pomoči, ki jih je Malta uporabila v korist ladjarskih družb in njihovih delničarjev (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je na podlagi pritožbe, ki jo je zainteresirana stran prejela oktobra 2011, začela razpravo z malteškimi organi o malteški shemi davka na tonažo in drugih davčnih ukrepih. Na podlagi pisnih in ustnih razprav z malteškimi organi med novembrom 2011 in junijem 2012 je z dopisom z dne 26. julija 2012 Malto obvestila o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) o morebitnih ukrepih nezakonite pomoči, ki jih je Malta uporabila v korist ladjarskih družb in njihovih delničarjev (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (2).

2

| (2) | Komisija je v sklepu o začetku postopka pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih iz uvodnih izjav 3 do 30 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v sklepu o začetku postopka pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih iz uvodnih izjav 3 do 30 navedenega sklepa.

| (3) | Komisija je prejela pripombe od šestih zainteresiranih strani: Združenja ladjarjev Evropske skupnosti, Malteškega združenja za pomorsko pravo, Združenja norveških ladjarjev, Malteške zbornice za trgovino, podjetništvo in industrijo, Malteškega sveta za mednarodni ladijski prevoz ter mreže Super Yachts Industry Network – Malta. Komisija je prejela tudi pripombe zaposlenega v nemškem sektorju pomorskega prevoza, ki je želel ostati anonimen. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je prejela pripombe od šestih zainteresiranih strani: Združenja ladjarjev Evropske skupnosti, Malteškega združenja za pomorsko pravo, Združenja norveških ladjarjev, Malteške zbornice za trgovino, podjetništvo in industrijo, Malteškega sveta za mednarodni ladijski prevoz ter mreže Super Yachts Industry Network – Malta. Komisija je prejela tudi pripombe zaposlenega v nemškem sektorju pomorskega prevoza, ki je želel ostati anonimen.

| (4) | Posredovala jih je Malti in ji dala možnost odgovora; Malta je odgovorila z dopisom z dne 15. decembra 2012. |
| --- | --- |

(4)

Posredovala jih je Malti in ji dala možnost odgovora; Malta je odgovorila z dopisom z dne 15. decembra 2012.

| (5) | Malta je predložila z dopisi z dne 15. oktobra 2012, 21. decembra 2012, 27. februarja 2013, 31. oktobra 2013, 25. marca 2014 in 24. decembra 2015 predložila dodatne pripombe. |
| --- | --- |

(5)

Malta je predložila z dopisi z dne 15. oktobra 2012, 21. decembra 2012, 27. februarja 2013, 31. oktobra 2013, 25. marca 2014 in 24. decembra 2015 predložila dodatne pripombe.

| (6) | Z dopisom z dne 9. decembra 2016 se je Malta odpovedala svoji pravici v skladu s členom 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe (EGS) št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (3), da se ta sklep sprejme v malteškem jeziku, in se je strinjala, da se sprejme v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 9. decembra 2016 se je Malta odpovedala svoji pravici v skladu s členom 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe (EGS) št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (3), da se ta sklep sprejme v malteškem jeziku, in se je strinjala, da se sprejme v angleškem jeziku.

3

2.   OPIS UKREPOV

OPIS UKREPOV

| (7) | Ta sklep se nanaša na naslednje ukrepe:






  (a) | shemo davka na tonažo in posebej na:






  (i) | plovila, upravičena do davka na tonažo; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Ta sklep se nanaša na naslednje ukrepe:

(a)

shemo davka na tonažo in posebej na:

(i)

plovila, upravičena do davka na tonažo;

| (ii) | posebne vrste prihodkov in dejavnosti ladij, vključenih v shemo davka na tonažo (4), za katere se uporablja davek na tonažo oziroma shema davka na tonažo, vključno z razširitvijo davka na tonažo na netemeljne dejavnosti pomorskega prevoza; |
| --- | --- |

(ii)

posebne vrste prihodkov in dejavnosti ladij, vključenih v shemo davka na tonažo (4), za katere se uporablja davek na tonažo oziroma shema davka na tonažo, vključno z razširitvijo davka na tonažo na netemeljne dejavnosti pomorskega prevoza;

4

| (iii) | stopnjo davka na tonažo; |
| --- | --- |

(iii)

stopnjo davka na tonažo;

| (iv) | zahtevo glede povezave z zastavo; |
| --- | --- |

(iv)

zahtevo glede povezave z zastavo;

| (v) | omejitvene ukrepe; |
| --- | --- |

(v)

omejitvene ukrepe;

| (b) | oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij; |
| --- | --- |

(b)

oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij;

| (c) | oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z deleži v ladjarskih družbah; |
| --- | --- |

(c)

oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z deleži v ladjarskih družbah;

| (d) | oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z deleži v ladjarskih družbah; |
| --- | --- |

(d)

oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z deleži v ladjarskih družbah;

| (e) | oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo; |
| --- | --- |

(e)

oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo;

| (f) | oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose. |
| --- | --- |

(f)

oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose.

2.1   Shema davka na tonažo

Shema davka na tonažo

2.1.1   Splošna načela – upravičena plovila, prihodki in dejavnosti

Splošna načela – upravičena plovila, prihodki in dejavnosti

| (8) | V skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu (5), kot je bil posebej dopolnjen in spremenjen s pravilnikom o obdavčitvi trgovskega ladijskega prometa (6) (v nadaljnjem besedilu: pravilnik o obdavčitvi), so lahko prihodki, ki jih licencirana organizacija za pomorski prevoz pridobi iz dejavnosti pomorskega prevoza, oproščeni davka od dohodkov v skladu z zakonom o davku od dohodkov (7), če so vse zadevne takse za registracijo in vsi davki na tonažo (8) ustrezno plačani. Možnost plačila davka na tonažo je povezana s prihodki, ki izhajajo iz upravljanja ladje, vključene v shemo davka na tonažo (9). |
| --- | --- |

(8)

V skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu (5), kot je bil posebej dopolnjen in spremenjen s pravilnikom o obdavčitvi trgovskega ladijskega prometa (6) (v nadaljnjem besedilu: pravilnik o obdavčitvi), so lahko prihodki, ki jih licencirana organizacija za pomorski prevoz pridobi iz dejavnosti pomorskega prevoza, oproščeni davka od dohodkov v skladu z zakonom o davku od dohodkov (7), če so vse zadevne takse za registracijo in vsi davki na tonažo (8) ustrezno plačani. Možnost plačila davka na tonažo je povezana s prihodki, ki izhajajo iz upravljanja ladje, vključene v shemo davka na tonažo (9).

5

6

7

8

9

| (9) | Organizacija za pomorski prevoz je v zakonu o trgovskem ladijskem prometu (10) opredeljena kot organizacija, katere glavni cilji so ena ali več naslednjih dejavnosti, če je licencirana zanje:






  „(a) | lastništvo, upravljanje (na podlagi zakupa ali drugače), administracija in vodenje ladje ali ladij, ki so registrirane kot malteške ladje v smislu tega zakona, ter izvajanje vseh pomožnih finančnih, varnostnih in trgovskih dejavnosti v povezavi s tem; |
| --- | --- | --- |

(9)

Organizacija za pomorski prevoz je v zakonu o trgovskem ladijskem prometu (10) opredeljena kot organizacija, katere glavni cilji so ena ali več naslednjih dejavnosti, če je licencirana zanje:

10

„(a)

lastništvo, upravljanje (na podlagi zakupa ali drugače), administracija in vodenje ladje ali ladij, ki so registrirane kot malteške ladje v smislu tega zakona, ter izvajanje vseh pomožnih finančnih, varnostnih in trgovskih dejavnosti v povezavi s tem;

| (b) | lastništvo, upravljanje (na podlagi zakupa ali drugače), administracija in vodenje ladje ali ladij, ki so registrirane pod zastavo druge države, ter izvajanje vseh pomožnih finančnih, varnostnih in trgovskih dejavnosti v povezavi s tem; |
| --- | --- |

(b)

lastništvo, upravljanje (na podlagi zakupa ali drugače), administracija in vodenje ladje ali ladij, ki so registrirane pod zastavo druge države, ter izvajanje vseh pomožnih finančnih, varnostnih in trgovskih dejavnosti v povezavi s tem;

| (c) | imetje delnic ali drugih deležev v lastniškem kapitalu v subjektih, malteških ali drugih, ustanovljenih za katerega koli od namenov iz tega člena, ter izvajanje vseh pomožnih finančnih, varnostnih in trgovskih dejavnosti v povezavi s tem; |
| --- | --- |

(c)

imetje delnic ali drugih deležev v lastniškem kapitalu v subjektih, malteških ali drugih, ustanovljenih za katerega koli od namenov iz tega člena, ter izvajanje vseh pomožnih finančnih, varnostnih in trgovskih dejavnosti v povezavi s tem;

| (d) | zbiranje kapitala prek posojil, izdaje jamstev ali izdaje vrednostnih papirjev s strani družbe, če je namen take dejavnosti doseči cilje iz tega člena, za samo organizacijo za pomorski promet ali za druge organizacije za pomorski promet v isti skupini; [...] |
| --- | --- |

(d)

zbiranje kapitala prek posojil, izdaje jamstev ali izdaje vrednostnih papirjev s strani družbe, če je namen take dejavnosti doseči cilje iz tega člena, za samo organizacijo za pomorski promet ali za druge organizacije za pomorski promet v isti skupini; [...]

| (e) | izvajanje takih drugih dejavnosti v pomorskem sektorju, ki jih lahko minister po nasvetu organa s pravilnikom občasno določi kot upravičene za navedeni namen.“ |
| --- | --- |

(e)

izvajanje takih drugih dejavnosti v pomorskem sektorju, ki jih lahko minister po nasvetu organa s pravilnikom občasno določi kot upravičene za navedeni namen.“

| (10) | Shema davka na tonažo zajema prihodke, ki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prometa (11). V skladu s pravilnikom o obdavčitvi je treba zagotoviti ločene račune za dejavnosti pomorskega prometa in druge dejavnosti (12). „Dejavnosti pomorskega prometa“ so opredeljene kot „mednarodni prevoz blaga ali potnikov po morju ali opravljanje drugih storitev za ali z ladjo, kot so pomožne storitve za ladjo ali storitve, povezane z njo, vključno z lastništvom, zakupom ali katerim koli drugim upravljanjem ladje, ki izvaja vse navedene dejavnosti ali katero koli od njih ali druge dejavnosti, kot so morda določene (13)“. |
| --- | --- |

(10)

Shema davka na tonažo zajema prihodke, ki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prometa (11). V skladu s pravilnikom o obdavčitvi je treba zagotoviti ločene račune za dejavnosti pomorskega prometa in druge dejavnosti (12). „Dejavnosti pomorskega prometa“ so opredeljene kot „mednarodni prevoz blaga ali potnikov po morju ali opravljanje drugih storitev za ali z ladjo, kot so pomožne storitve za ladjo ali storitve, povezane z njo, vključno z lastništvom, zakupom ali katerim koli drugim upravljanjem ladje, ki izvaja vse navedene dejavnosti ali katero koli od njih ali druge dejavnosti, kot so morda določene (13)“.

11

12

13

| (11) | Člen 85(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu določa zahteve za ladjo, da se ta lahko obravnava kot „ladja, vključena v shemo davka na tonažo“ in torej uveljavlja koristi iz sheme davka na tonažo. „Ladja, vključena v shemo davka na tonažo“ pomeni „bodisi ladjo, ki jo minister razglasi za ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo v smislu člena 85A tega zakona, ali ladjo Skupnosti, ki nima manj kot 1 000 neto ton in je v celoti v lasti organizacije za pomorski prevoz ali jo ta zakupi, vodi, ureja ali upravlja“. V skladu s členom 85A(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu je mogoče vsako ladjo, tudi ladjo z manj kot 1 000 neto tonami (14), razglasiti za „ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo“, ki je tako upravičena do vključitve v navedeno shemo. Trenutno besedilo določa, da je to mogoče narediti „ne glede na operacije ali trgovino, v katero je vključena,“ in pod takimi pogoji, kot jih pristojni minister „lahko šteje za ustrezne“. |
| --- | --- |

(11)

Člen 85(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu določa zahteve za ladjo, da se ta lahko obravnava kot „ladja, vključena v shemo davka na tonažo“ in torej uveljavlja koristi iz sheme davka na tonažo. „Ladja, vključena v shemo davka na tonažo“ pomeni „bodisi ladjo, ki jo minister razglasi za ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo v smislu člena 85A tega zakona, ali ladjo Skupnosti, ki nima manj kot 1 000 neto ton in je v celoti v lasti organizacije za pomorski prevoz ali jo ta zakupi, vodi, ureja ali upravlja“. V skladu s členom 85A(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu je mogoče vsako ladjo, tudi ladjo z manj kot 1 000 neto tonami (14), razglasiti za „ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo“, ki je tako upravičena do vključitve v navedeno shemo. Trenutno besedilo določa, da je to mogoče narediti „ne glede na operacije ali trgovino, v katero je vključena,“ in pod takimi pogoji, kot jih pristojni minister „lahko šteje za ustrezne“.

14

| (12) | Prihodki, ki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prevoza licencirane organizacije za pomorski prevoz, so v skladu z zakonom o davku od dohodkov oproščeni davka od dohodkov (15). |
| --- | --- |

(12)

Prihodki, ki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prevoza licencirane organizacije za pomorski prevoz, so v skladu z zakonom o davku od dohodkov oproščeni davka od dohodkov (15).

15

| (13) | Če povzamemo, plovila v okviru sheme davka na tonažo („ladje, vključene v shemo davka na tonažo“), ki so upravičena do obdavčitve na tonažo in so hkrati oproščena davka od dohodkov, so plovila, ki so „v celoti v lasti organizacije za pomorski prevoz ali jo ta zakupi, vodi, ureja ali upravlja“ (16) in ki se ukvarjajo z dejavnostmi pomorskega prevoza (17). |
| --- | --- |

(13)

Če povzamemo, plovila v okviru sheme davka na tonažo („ladje, vključene v shemo davka na tonažo“), ki so upravičena do obdavčitve na tonažo in so hkrati oproščena davka od dohodkov, so plovila, ki so „v celoti v lasti organizacije za pomorski prevoz ali jo ta zakupi, vodi, ureja ali upravlja“ (16) in ki se ukvarjajo z dejavnostmi pomorskega prevoza (17).

16

17

| (14) | Poleg tega so obdavčitve v skladu z zakonom o davku od dohodkov oproščeni vsi prihodki ali dobiček licencirane organizacije za pomorski prevoz, ki izhajajo iz prodaje ali drugega prenosa ladje, vključene v shemo davka na tonažo, ali iz odtujitve katerih koli pravic za pridobitev ladje, ki bi se ob dobavi ali dokončanju štela za ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo (18). |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega so obdavčitve v skladu z zakonom o davku od dohodkov oproščeni vsi prihodki ali dobiček licencirane organizacije za pomorski prevoz, ki izhajajo iz prodaje ali drugega prenosa ladje, vključene v shemo davka na tonažo, ali iz odtujitve katerih koli pravic za pridobitev ladje, ki bi se ob dobavi ali dokončanju štela za ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo (18).

18

2.1.2   Posebne vrste prihodkov in dejavnosti, upravičenih do davka na tonažo

Posebne vrste prihodkov in dejavnosti, upravičenih do davka na tonažo

2.1.2.1   Oddaja ladje v zakup brez posadke

| (15) | V skladu z malteško zakonodajo so vsi prihodki iz oddaje ladje v zakup brez posadke upravičeni do obdavčitve na tonažo, in sicer brez omejitev. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z malteško zakonodajo so vsi prihodki iz oddaje ladje v zakup brez posadke upravičeni do obdavčitve na tonažo, in sicer brez omejitev.

2.1.2.2   Časovni zakup/zakup potovanja

| (16) | Zaradi široke opredelitve pojma „organizacija za pomorski prevoz“ (19) v kombinaciji s široko opredelitvijo pojma „dejavnosti pomorskega prevoza“ (20) je malteško zakonodajo mogoče razlagati, kot da so dobički povsem komercialnih upraviteljev ladij, ki nimajo nobene odgovornosti za posadko ali tehnično upravljanje (to pomeni družb, ki sklenejo pogodbe o prevozu in uporabijo druge družbe, da opravijo storitev prek časovnega zakupa ali zakupa potovanja), upravičeni do davka na tonažo. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi široke opredelitve pojma „organizacija za pomorski prevoz“ (19) v kombinaciji s široko opredelitvijo pojma „dejavnosti pomorskega prevoza“ (20) je malteško zakonodajo mogoče razlagati, kot da so dobički povsem komercialnih upraviteljev ladij, ki nimajo nobene odgovornosti za posadko ali tehnično upravljanje (to pomeni družb, ki sklenejo pogodbe o prevozu in uporabijo druge družbe, da opravijo storitev prek časovnega zakupa ali zakupa potovanja), upravičeni do davka na tonažo.

19

20

| (17) | Za uporabo časovnega zakupa plovil veljajo zahteve glede povezave z zastavo iz uvodne izjave 24. Vendar trenutno ni izrecnega pravila v zvezi z minimalno zahtevo EGP glede zastave za nove udeležence v shemi davka na tonažo. |
| --- | --- |

(17)

Za uporabo časovnega zakupa plovil veljajo zahteve glede povezave z zastavo iz uvodne izjave 24. Vendar trenutno ni izrecnega pravila v zvezi z minimalno zahtevo EGP glede zastave za nove udeležence v shemi davka na tonažo.

| (18) | Generalni registrator za pomorski prevoz je 6. januarja 2012 objavil interna pravila glede upravičenosti za prijavo v malteško shemo davka na tonažo (v nadaljnjem besedilu: pravila o notranjem postopku iz leta 2012) (21). Ta vključujejo omejitve za časovni zakup in podobne dejavnosti kot delež celotne tonaže flote. Enak notranji postopek omogoča odstopanja do največ treh let:

  „Ob vključitvi v shemo davka na tonažo skupna neto tonaža zakupljenih ladij, vključenih v shemo obdavčitve na tonažo, ne presega 80 % skupne neto tonaže vseh zakupljenih ladij, ki jih upravlja upravičeni zakupnik ali katera koli druga organizacija, ki je del iste skupine. Zakupljena ladja pomeni ladjo, vzeto v časovni zakup ali zakup potovanja ali na podlagi pogodbe o prevozu tovora. Upravljane ladje so ladje v lasti ali oddane v zakup brez posadke. Ta delež lahko doseže 90 %, če vsaka zakupljena ladja pluje pod zastavo Skupnosti ali je v celoti upravljana (v smislu posadke in v tehničnem smislu) z ozemlja EU/EGP. Po vstopu v sistem lahko zakupnik poveča delež zakupljene neto tonaže glede na navedeno največjo vrednost, če ta presežek ne nastane v več kot treh zaporednih davčnih obdobjih.“ |
| --- | --- |

(18)

Generalni registrator za pomorski prevoz je 6. januarja 2012 objavil interna pravila glede upravičenosti za prijavo v malteško shemo davka na tonažo (v nadaljnjem besedilu: pravila o notranjem postopku iz leta 2012) (21). Ta vključujejo omejitve za časovni zakup in podobne dejavnosti kot delež celotne tonaže flote. Enak notranji postopek omogoča odstopanja do največ treh let:

21

„Ob vključitvi v shemo davka na tonažo skupna neto tonaža zakupljenih ladij, vključenih v shemo obdavčitve na tonažo, ne presega 80 % skupne neto tonaže vseh zakupljenih ladij, ki jih upravlja upravičeni zakupnik ali katera koli druga organizacija, ki je del iste skupine. Zakupljena ladja pomeni ladjo, vzeto v časovni zakup ali zakup potovanja ali na podlagi pogodbe o prevozu tovora. Upravljane ladje so ladje v lasti ali oddane v zakup brez posadke. Ta delež lahko doseže 90 %, če vsaka zakupljena ladja pluje pod zastavo Skupnosti ali je v celoti upravljana (v smislu posadke in v tehničnem smislu) z ozemlja EU/EGP. Po vstopu v sistem lahko zakupnik poveča delež zakupljene neto tonaže glede na navedeno največjo vrednost, če ta presežek ne nastane v več kot treh zaporednih davčnih obdobjih.“

2.1.2.3   Pomožni prihodki

| (19) | V povezavi s prevozom tovora in potnikov so v pravilih o notranjem postopku iz leta 2012 navedene podrobnosti o tem, katere „pomožne dejavnosti“ bi bile po mnenju malteških organov običajno zajete z opredelitvijo pojma „dejavnosti pomorskega prevoza“. Določeno je, da bi se na splošno morale „vse dejavnosti, ki so pomembno povezane s storitvijo upravljanja ladje, ki se ponuja v okviru upravljanja upravičenih ladij, in so običajen del take storitve, obravnavati kot upravičene za shemo davka na tonažo“. V zvezi s tem so določene zlasti naslednje dejavnosti:






  (a) | v povezavi s prevozom potnikov po morju (ladje za križarjenje) vse hotelske storitve, ponudba hrane in pijače, razvedrilne dejavnosti in prodaja na drobno na krovu upravičene ladje, če se te dejavnosti izvajajo kot pomožne dejavnosti glede na dejavnost prevoza potnikov po morju s to ladjo in se vse porabijo ali uporabijo na krovu te ladje; |
| --- | --- | --- |

(19)

V povezavi s prevozom tovora in potnikov so v pravilih o notranjem postopku iz leta 2012 navedene podrobnosti o tem, katere „pomožne dejavnosti“ bi bile po mnenju malteških organov običajno zajete z opredelitvijo pojma „dejavnosti pomorskega prevoza“. Določeno je, da bi se na splošno morale „vse dejavnosti, ki so pomembno povezane s storitvijo upravljanja ladje, ki se ponuja v okviru upravljanja upravičenih ladij, in so običajen del take storitve, obravnavati kot upravičene za shemo davka na tonažo“. V zvezi s tem so določene zlasti naslednje dejavnosti:

(a)

v povezavi s prevozom potnikov po morju (ladje za križarjenje) vse hotelske storitve, ponudba hrane in pijače, razvedrilne dejavnosti in prodaja na drobno na krovu upravičene ladje, če se te dejavnosti izvajajo kot pomožne dejavnosti glede na dejavnost prevoza potnikov po morju s to ladjo in se vse porabijo ali uporabijo na krovu te ladje;

| (b) | uporaba pisarniških prostorov v povezavi z dejavnostmi pomorskega prevoza, za katere se uporablja davek na tonažo; |
| --- | --- |

(b)

uporaba pisarniških prostorov v povezavi z dejavnostmi pomorskega prevoza, za katere se uporablja davek na tonažo;

| (c) | uporaba prostorov za prodajo vstopnic in potniških terminalov v povezavi z dejavnostmi pomorskega prevoza, za katere se uporablja davek na tonažo (22); |
| --- | --- |

(c)

uporaba prostorov za prodajo vstopnic in potniških terminalov v povezavi z dejavnostmi pomorskega prevoza, za katere se uporablja davek na tonažo (22);

22

| (d) | zagotavljanje izletov za potnike upravičene ladje, ki jo upravlja družba, pri čemer vsaka potniška kabina ostane na voljo za potnikovo izključno uporabo; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje izletov za potnike upravičene ladje, ki jo upravlja družba, pri čemer vsaka potniška kabina ostane na voljo za potnikovo izključno uporabo;

| (e) | vse obresti ali podoben donos, zaslužen na podlagi obratnega kapitala, kadar se take obresti/donos uporabi za financiranje licencirane organizacije za pomorski prevoz ali njene dejavnosti pomorskega prevoza in/ali pridobitev in vzdrževanje ladje, vključene v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(e)

vse obresti ali podoben donos, zaslužen na podlagi obratnega kapitala, kadar se take obresti/donos uporabi za financiranje licencirane organizacije za pomorski prevoz ali njene dejavnosti pomorskega prevoza in/ali pridobitev in vzdrževanje ladje, vključene v shemo davka na tonažo.

| (20) | Po navedbah Malte se dejavnost iz točke a uvodne izjave 19 in zlasti poraba ali uporaba na krovu razlaga tako, da zajema vsako prejetje blaga in storitev, prodanih potnikom, ki še vedno ohranijo kabino na krovu, če prihodki ladje pretežno izhajajo iz tradicionalnih prihodkov pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(20)

Po navedbah Malte se dejavnost iz točke a uvodne izjave 19 in zlasti poraba ali uporaba na krovu razlaga tako, da zajema vsako prejetje blaga in storitev, prodanih potnikom, ki še vedno ohranijo kabino na krovu, če prihodki ladje pretežno izhajajo iz tradicionalnih prihodkov pomorskega prevoza.

potnikom, ki še vedno ohranijo kabino na krovu

2.1.3   Stopnja davka na tonažo

Stopnja davka na tonažo

| (21) | Malta pobira letni davek na tonažo v obliki pavšalnega zneska (23):

  Preglednica 1








  Ladja z neto tonažo (v neto tonah) | Letni davek na tonažo |
| --- | --- | --- |
| 0 | 2 500 | 1 000 EUR |
| 2 500 | 8 000 | 1 000 EUR in 40 centov za vsako neto tono nad 2 500 neto ton |
| 8 000 | 10 000 | 3 200 EUR in 19 centov za vsako neto tono nad 8 000 neto ton |
| 10 000 | 15 000 | 3 580 EUR in 14 centov za vsako neto tono nad 10 000 neto ton |
| 15 000 | 20 000 | 4 280 EUR in 12 centov za vsako neto tono nad 15 000 neto ton |
| 20 000 | 30 000 | 4 880 EUR in 9 centov za vsako neto tono nad 20 000 neto ton |
| 30 000 | 50 000 | 5 780 EUR in 7 centov za vsako neto tono nad 30 000 neto ton |
| Nad 50 000 | 7 180 EUR in 5 centov za vsako neto tono nad 50 000 neto ton |

(21)

Malta pobira letni davek na tonažo v obliki pavšalnega zneska (23):

23

Preglednica 1

Preglednica 1

Ladja z neto tonažo (v neto tonah)

Letni davek na tonažo

0

2 500

1 000 EUR

2 500

8 000

1 000 EUR in 40 centov za vsako neto tono nad 2 500 neto ton

8 000

10 000

3 200 EUR in 19 centov za vsako neto tono nad 8 000 neto ton

10 000

15 000

3 580 EUR in 14 centov za vsako neto tono nad 10 000 neto ton

15 000

20 000

4 280 EUR in 12 centov za vsako neto tono nad 15 000 neto ton

20 000

30 000

4 880 EUR in 9 centov za vsako neto tono nad 20 000 neto ton

30 000

50 000

5 780 EUR in 7 centov za vsako neto tono nad 30 000 neto ton

Nad 50 000

7 180 EUR in 5 centov za vsako neto tono nad 50 000 neto ton

| (22) | Splošna stopnja je prilagojena glede na starost ladje. Splošna stopnja se uporablja le za ladje, ki so stare 10–15 let. Za ladje, starejše od 15 let, velja dodatna dajatev do največ 50 %. Za ladje, stare 0–5 let, se uporablja znižanje za 30 %, za ladje, stare 5–10 let, pa znižanje za 15 % (24). |
| --- | --- |

(22)

Splošna stopnja je prilagojena glede na starost ladje. Splošna stopnja se uporablja le za ladje, ki so stare 10–15 let. Za ladje, starejše od 15 let, velja dodatna dajatev do največ 50 %. Za ladje, stare 0–5 let, se uporablja znižanje za 30 %, za ladje, stare 5–10 let, pa znižanje za 15 % (24).

24

| (23) | Prva priloga k zakonu o trgovskem ladijskem prometu določa, da „lahko minister pod pogoji, ki se mu zdijo primerni, izvzame katero koli ladjo ali razred ladij iz plačila vseh ali dela taks, ki se plačajo v skladu s tem pravilnikom“. |
| --- | --- |

(23)

Prva priloga k zakonu o trgovskem ladijskem prometu določa, da „lahko minister pod pogoji, ki se mu zdijo primerni, izvzame katero koli ladjo ali razred ladij iz plačila vseh ali dela taks, ki se plačajo v skladu s tem pravilnikom“.

ladij iz plačila vseh ali dela taks, ki se plačajo v skladu s tem pravilnikom

2.1.4   Zahteva glede povezave z zastavo

Zahteva glede povezave z zastavo

| (24) | V skladu s členom 85A(2) zakona o trgovskem ladijskem prometu se lahko ladja, ki ne pluje pod zastavo Skupnosti, razglasi za „ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo“, kadar: (25)







  (a) | ima licencirana organizacija za pomorski prevoz v lasti, vodi ali upravlja najmanj 60 % svoje skupne tonaže pod zastavo Skupnosti ali |
| --- | --- | --- |

(24)

V skladu s členom 85A(2) zakona o trgovskem ladijskem prometu se lahko ladja, ki ne pluje pod zastavo Skupnosti, razglasi za „ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo“, kadar: (25)

25

(a)

ima licencirana organizacija za pomorski prevoz v lasti, vodi ali upravlja najmanj 60 % svoje skupne tonaže pod zastavo Skupnosti ali

| (b) | delež skupne tonaže licencirane organizacije za pomorski prevoz, ki pluje pod zastavo Skupnosti, takoj po tem, ko ta organizacija začne upravljati ladjo, ni manjši od deleža skupne tonaže organizacije za pomorski prevoz, ki je plula pod zastavo Skupnosti na referenčni datum (26), ali v primeru upraviteljev ladij eno leto od datuma, ko je upravitelj ladje začel poslovati (če je to pozneje kot referenčni datum), ali |
| --- | --- |

(b)

delež skupne tonaže licencirane organizacije za pomorski prevoz, ki pluje pod zastavo Skupnosti, takoj po tem, ko ta organizacija začne upravljati ladjo, ni manjši od deleža skupne tonaže organizacije za pomorski prevoz, ki je plula pod zastavo Skupnosti na referenčni datum (26), ali v primeru upraviteljev ladij eno leto od datuma, ko je upravitelj ladje začel poslovati (če je to pozneje kot referenčni datum), ali

26

| (c) | se delež tonaže upravičene družbe, ki pluje pod zastavo Skupnosti, ni zmanjšal v treh letih ali krajšem obdobju, v katerem je upravičenec do davka na tonažo obstajal. |
| --- | --- |

(c)

se delež tonaže upravičene družbe, ki pluje pod zastavo Skupnosti, ni zmanjšal v treh letih ali krajšem obdobju, v katerem je upravičenec do davka na tonažo obstajal.

| (25) | Če zahteve iz točke (b) ali (c) niso izpolnjene, se lahko ladja, ki ne pluje pod zastavo Skupnosti, še vedno vključi v shemo davka na tonažo, če se upravičenec zaveže, da bo pod zastavo ene od držav članic povečal ali vsaj ohranil delež tonaže, ki je bil upravljan pod tako zastavo na referenčni datum. |
| --- | --- |

(25)

Če zahteve iz točke (b) ali (c) niso izpolnjene, se lahko ladja, ki ne pluje pod zastavo Skupnosti, še vedno vključi v shemo davka na tonažo, če se upravičenec zaveže, da bo pod zastavo ene od držav članic povečal ali vsaj ohranil delež tonaže, ki je bil upravljan pod tako zastavo na referenčni datum.

2.1.5   Omejitveni ukrepi

Omejitveni ukrepi

| (26) | Splošne določbe malteške davčne zakonodaje proti zlorabam, ki določajo, da se sheme, katerih namen je umetno znižanje zneskov davka, ne smejo upoštevati, se uporabljajo tudi za shemo davka na tonažo (27). |
| --- | --- |

(26)

Splošne določbe malteške davčne zakonodaje proti zlorabam, ki določajo, da se sheme, katerih namen je umetno znižanje zneskov davka, ne smejo upoštevati, se uporabljajo tudi za shemo davka na tonažo (27).

27

| (27) | Upravičenci ne morejo prehajati med shemo obdavčitve na tonažo in splošnim sistemom obdavčitve dohodkov pravnih oseb, da bi tako znižali višino davka, ki ga morajo plačati, saj je odločitev o zapustitvi sheme obdavčitve na tonažo nepreklicna (28). |
| --- | --- |

(27)

Upravičenci ne morejo prehajati med shemo obdavčitve na tonažo in splošnim sistemom obdavčitve dohodkov pravnih oseb, da bi tako znižali višino davka, ki ga morajo plačati, saj je odločitev o zapustitvi sheme obdavčitve na tonažo nepreklicna (28).

28

| (28) | Za vsako leto, za katero se uporablja davek na tonažo, je treba voditi ločene račune, pri katerih se jasno razlikujejo plačila in prejemki zadevne organizacije za pomorski prevoz v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza ter prejemki v zvezi s katerim koli drugim poslovanjem (29). |
| --- | --- |

(28)

Za vsako leto, za katero se uporablja davek na tonažo, je treba voditi ločene račune, pri katerih se jasno razlikujejo plačila in prejemki zadevne organizacije za pomorski prevoz v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza ter prejemki v zvezi s katerim koli drugim poslovanjem (29).

29

2.1.6   Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij

Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij

| (29) | Kapitalski dobički, ki izhajajo iz prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, in podobnih operacij, so oproščeni obdavčitve (30). V zvezi s to oprostitvijo ni omejitev. |
| --- | --- |

(29)

Kapitalski dobički, ki izhajajo iz prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, in podobnih operacij, so oproščeni obdavčitve (30). V zvezi s to oprostitvijo ni omejitev.

30

2.1.7   Oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah

Oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah

| (30) | Člen 3 (1)(a) pravilnika o obdavčitvi določa, da „v okviru zakona o davku od dohodkov ne bo zaračunan ali uveden noben dodatni davek na dohodke, če taki dohodki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prevoza, ki jih izvaja licencirana organizacija za pomorski prevoz“, če je organizacija za pomorski prevoz v celoti plačala vse zadevne takse in davke. Ta oprostitev davka se uporablja v celotni verigi lastništva (31). |
| --- | --- |

(30)

Člen 3 (1)(a) pravilnika o obdavčitvi določa, da „v okviru zakona o davku od dohodkov ne bo zaračunan ali uveden noben dodatni davek na dohodke, če taki dohodki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prevoza, ki jih izvaja licencirana organizacija za pomorski prevoz“, če je organizacija za pomorski prevoz v celoti plačala vse zadevne takse in davke. Ta oprostitev davka se uporablja v celotni verigi lastništva (31).

31

| (31) | Kar zadeva splošni sistem obdavčitve dohodkov, obravnavo dividend za delničarje ureja člen 68 zakona o davku od dohodkov, ki določa:






  „68. | (1) | (a) | Nobena oseba, ki ni rezident Malte, in noben posameznik, ki je rezident Malte in prejema dividende, izplačane iz dobička, dodeljenega kateremu koli obdavčenemu računu, ki ni končni davčni račun, ni obvezan razkriti obstoja takih dividend za vsak donos, dosežen v skladu z določbami zakonov o davku od dohodkov. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(31)

Kar zadeva splošni sistem obdavčitve dohodkov, obravnavo dividend za delničarje ureja člen 68 zakona o davku od dohodkov, ki določa:

„68.

(1)

(a)

Nobena oseba, ki ni rezident Malte, in noben posameznik, ki je rezident Malte in prejema dividende, izplačane iz dobička, dodeljenega kateremu koli obdavčenemu računu, ki ni končni davčni račun, ni obvezan razkriti obstoja takih dividend za vsak donos, dosežen v skladu z določbami zakonov o davku od dohodkov.

| (b) | Za prihodke iz odstavka (a) se nobeni osebi ne obračuna dodaten davek v skladu s tem zakonom. |
| --- | --- |

(b)

Za prihodke iz odstavka (a) se nobeni osebi ne obračuna dodaten davek v skladu s tem zakonom.

| (c) | Za morebitne dividende, izplačane iz dobička, dodeljenega končnemu davčnemu računu, se ne obračuna dodaten davek, pri čemer te dividende niso del obdavčljivega prihodka katere koli osebe in nobena oseba ne more zahtevati odbitka ali vračila v zvezi s katerim koli davkom, ki se neposredno ali posredno plača za tak dobiček ...“ |
| --- | --- |

(c)

Za morebitne dividende, izplačane iz dobička, dodeljenega končnemu davčnemu računu, se ne obračuna dodaten davek, pri čemer te dividende niso del obdavčljivega prihodka katere koli osebe in nobena oseba ne more zahtevati odbitka ali vračila v zvezi s katerim koli davkom, ki se neposredno ali posredno plača za tak dobiček ...“

| (32) | Učinek člena 68 zakona o davku od dohodkov v praksi je to, da se za dobičke, ki se razdelijo kot dividende, ne obračuna dodaten davek na ravni delničarjev. Omeniti je treba, da tudi prejemniki niso obvezani razkriti takih dividend. |
| --- | --- |

(32)

Učinek člena 68 zakona o davku od dohodkov v praksi je to, da se za dobičke, ki se razdelijo kot dividende, ne obračuna dodaten davek na ravni delničarjev. Omeniti je treba, da tudi prejemniki niso obvezani razkriti takih dividend.

2.1.8   Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z deleži v ladjarskih družbah

Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z deleži v ladjarskih družbah

| (33) | Organizacije, ki imajo deleže v lastniškem kapitalu organizacij za pomorski prevoz, in delničarji ne plačajo davka od dohodkov za kapitalske dobičke, ki izhajajo iz prenosa navedenih deležev v lastniškem kapitalu, če družba, v kateri imajo take deleže, svoje dejavnosti omeji na dejavnosti pomorskega prevoza (32). Taka oprostitev se uporablja v celotni verigi lastništva (33). |
| --- | --- |

(33)

Organizacije, ki imajo deleže v lastniškem kapitalu organizacij za pomorski prevoz, in delničarji ne plačajo davka od dohodkov za kapitalske dobičke, ki izhajajo iz prenosa navedenih deležev v lastniškem kapitalu, če družba, v kateri imajo take deleže, svoje dejavnosti omeji na dejavnosti pomorskega prevoza (32). Taka oprostitev se uporablja v celotni verigi lastništva (33).

32

33

| (34) | Zakon o davku od dohodkov uvaja davek na nekatere kapitalske dobičke. Ti so izčrpno določeni v členu 5(1) zakona o davku od dohodkov in načeloma vključujejo dobičke, ki izhajajo iz transakcij v zvezi z nepremičninami, vrednostnimi papirji in partnerstvi. Obdavčljivi kapitalski dobički so združeni z drugimi prihodki davčnih zavezancev, davek zanje pa se obračuna po pavšalni stopnji 35 % za družbe. |
| --- | --- |

(34)

Zakon o davku od dohodkov uvaja davek na nekatere kapitalske dobičke. Ti so izčrpno določeni v členu 5(1) zakona o davku od dohodkov in načeloma vključujejo dobičke, ki izhajajo iz transakcij v zvezi z nepremičninami, vrednostnimi papirji in partnerstvi. Obdavčljivi kapitalski dobički so združeni z drugimi prihodki davčnih zavezancev, davek zanje pa se obračuna po pavšalni stopnji 35 % za družbe.

| (35) | Člen 12(1)(c)(ii) zakona o davku od dohodkov določa oprostitev davka za osebe, ki niso rezidenti Malte. Natančneje, določa, da je vsak dobiček, ki ga zbere ali pridobi kateri koli nerezident Malte na podlagi prenosa katerih koli delnic ali vrednostnih papirjev v družbi, ki ni nepremičninska družba, oproščen plačila davka, če je dejanski lastnik dobička nerezident Malte, pri čemer ta oseba ni v lasti ali pod nadzorom posameznika ali posameznikov, ki so običajni rezidenti Malte. |
| --- | --- |

(35)

Člen 12(1)(c)(ii) zakona o davku od dohodkov določa oprostitev davka za osebe, ki niso rezidenti Malte. Natančneje, določa, da je vsak dobiček, ki ga zbere ali pridobi kateri koli nerezident Malte na podlagi prenosa katerih koli delnic ali vrednostnih papirjev v družbi, ki ni nepremičninska družba, oproščen plačila davka, če je dejanski lastnik dobička nerezident Malte, pri čemer ta oseba ni v lasti ali pod nadzorom posameznika ali posameznikov, ki so običajni rezidenti Malte.

2.1.9   Oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

Oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

| (36) | Zakon o trgovskem ladijskem prometu določa, da se organizacija poleg tega, da izvaja dejavnosti lastništva, upravljanja, administracije in vodenja ladje ali ladij, registriranih na Malti ali pod zastavo druge države, ter izvaja vse pomožne finančne, varnostne in trgovske dejavnosti v povezavi s tem (34), obravnava kot organizacija za pomorski prevoz, če je njen glavni cilj – in če pridobi licenco od generalnega direktorja za pomorski prevoz – „zbiranje kapitala prek posojil, izdaje jamstev ali izdaje vrednostnih papirjev za samo organizacijo za pomorski promet ali za druge organizacije za pomorski promet v isti skupini“ (35) ali „izvajanje takih drugih dejavnosti v pomorskem sektorju, ki jih lahko minister po nasvetu organa s pravilnikom občasno določi kot upravičene za navedeni namen“ (36). |
| --- | --- |

(36)

Zakon o trgovskem ladijskem prometu določa, da se organizacija poleg tega, da izvaja dejavnosti lastništva, upravljanja, administracije in vodenja ladje ali ladij, registriranih na Malti ali pod zastavo druge države, ter izvaja vse pomožne finančne, varnostne in trgovske dejavnosti v povezavi s tem (34), obravnava kot organizacija za pomorski prevoz, če je njen glavni cilj – in če pridobi licenco od generalnega direktorja za pomorski prevoz – „zbiranje kapitala prek posojil, izdaje jamstev ali izdaje vrednostnih papirjev za samo organizacijo za pomorski promet ali za druge organizacije za pomorski promet v isti skupini“ (35) ali „izvajanje takih drugih dejavnosti v pomorskem sektorju, ki jih lahko minister po nasvetu organa s pravilnikom občasno določi kot upravičene za navedeni namen“ (36).

34

35

36

| (37) | Člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi določa, da se za obresti ali druge prihodke, povezane s financiranjem dejavnosti licenciranih organizacij za pomorski prevoz iz člena 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu ali financiranjem ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, ne plača davek po zakonu o davku od dohodkov. V skladu z navedeno določbo se ta oprostitev uporablja le za licencirane banke ali kreditne oziroma finančne institucije, ki so rezidentke na Malti, in se odobri le na podlagi izrecnega zahtevka pristojnim organom. |
| --- | --- |

(37)

Člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi določa, da se za obresti ali druge prihodke, povezane s financiranjem dejavnosti licenciranih organizacij za pomorski prevoz iz člena 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu ali financiranjem ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, ne plača davek po zakonu o davku od dohodkov. V skladu z navedeno določbo se ta oprostitev uporablja le za licencirane banke ali kreditne oziroma finančne institucije, ki so rezidentke na Malti, in se odobri le na podlagi izrecnega zahtevka pristojnim organom.

| (38) | Posojila in jamstva finančnih institucij za lastnike ladij in upravljavce ali upravitelje ladij bi tako lahko bila oproščena obdavčitve dohodkov po zakonu o davku od dohodkov za dobičke, ki izhajajo iz ustreznih dejavnosti (37). |
| --- | --- |

(38)

Posojila in jamstva finančnih institucij za lastnike ladij in upravljavce ali upravitelje ladij bi tako lahko bila oproščena obdavčitve dohodkov po zakonu o davku od dohodkov za dobičke, ki izhajajo iz ustreznih dejavnosti (37).

37

| (39) | Malteški organi so potrdili, da od pristopa Malte k Evropski uniji licenca ni bila podeljena nobeni organizaciji, razen tistim, katerih dejavnosti so lastništvo, upravljanje (v okviru zakupa ali drugače), administracija in vodenje ladje ali ladij, in da nobena banka ali kreditna oziroma finančna institucija v smislu člena 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu ni izkoristila take ugodnosti. |
| --- | --- |

(39)

Malteški organi so potrdili, da od pristopa Malte k Evropski uniji licenca ni bila podeljena nobeni organizaciji, razen tistim, katerih dejavnosti so lastništvo, upravljanje (v okviru zakupa ali drugače), administracija in vodenje ladje ali ladij, in da nobena banka ali kreditna oziroma finančna institucija v smislu člena 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu ni izkoristila take ugodnosti.

lastništvo, upravljanje (v okviru zakupa ali drugače), administracija in vodenje ladje ali ladij

2.1.10   Oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose

Oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose

| (40) | Zakon o dajatvah za dokumente in prenose (38) se uporablja za prenose tržnih vrednostnih papirjev, nepremičnin, prodaj na dražbi in zavarovalnih polic. Tržni vrednostni papirji so opredeljeni kot „lastništvo delniškega kapitala v kateri koli družbi in dokumenti, ki predstavljajo isto družbo“ (39). |
| --- | --- |

(40)

Zakon o dajatvah za dokumente in prenose (38) se uporablja za prenose tržnih vrednostnih papirjev, nepremičnin, prodaj na dražbi in zavarovalnih polic. Tržni vrednostni papirji so opredeljeni kot „lastništvo delniškega kapitala v kateri koli družbi in dokumenti, ki predstavljajo isto družbo“ (39).

38

39

| (41) | Pravilnik o obdavčitvi (40) določa, da se dajatev ne plača za i) registracijo ladje, vključene v shemo davka na tonažo, v skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu; ii) izdajo ali dodelitev katerega koli vrednostnega papirja ali deleža licencirane organizacije za pomorski prevoz; iii) nakup, prenos ali asignacijo katerega koli vrednostnega papirja ali deleža katere koli licencirane organizacije za pomorski prevoz; iv) prodajo ali prenos ladje, vključene v shemo davka na tonažo; v) registracijo, prenos ali odpis katere koli hipoteke ali drugih stroškov za ali v zvezi s katero koli ladjo ali organizacijo za pomorski prevoz; vi) dodelitev katerih koli pravic in deležev ali prevzem obveznosti v zvezi s katero koli ladjo. |
| --- | --- |

(41)

Pravilnik o obdavčitvi (40) določa, da se dajatev ne plača za i) registracijo ladje, vključene v shemo davka na tonažo, v skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu; ii) izdajo ali dodelitev katerega koli vrednostnega papirja ali deleža licencirane organizacije za pomorski prevoz; iii) nakup, prenos ali asignacijo katerega koli vrednostnega papirja ali deleža katere koli licencirane organizacije za pomorski prevoz; iv) prodajo ali prenos ladje, vključene v shemo davka na tonažo; v) registracijo, prenos ali odpis katere koli hipoteke ali drugih stroškov za ali v zvezi s katero koli ladjo ali organizacijo za pomorski prevoz; vi) dodelitev katerih koli pravic in deležev ali prevzem obveznosti v zvezi s katero koli ladjo.

40

| (42) | Zakon o dajatvah za dokumente in prenose (41) določa dajatev na transakcije v zvezi z vrednostnimi papirji v višini dveh eurov na vsakih sto eurov zneska ali vrednosti nadomestila ali dejanske vrednosti tržnega vrednostnega papirja, kar je višje. |
| --- | --- |

(42)

Zakon o dajatvah za dokumente in prenose (41) določa dajatev na transakcije v zvezi z vrednostnimi papirji v višini dveh eurov na vsakih sto eurov zneska ali vrednosti nadomestila ali dejanske vrednosti tržnega vrednostnega papirja, kar je višje.

41

| (43) | Za transakcije, ki vključujejo vrednostne papirje družbe, v kateri je več kot polovica osnovnega kapitala, glasovalnih pravic in pravic do dobička v lasti oseb, ki niso rezidenti Malte in niso v neposredni ali posredni lasti ali pod nadzorom oseb, ki so rezidenti Malte, pa se ne uporablja nobena dajatev, če je večina poslovnih interesov družbe zunaj Malte (42). |
| --- | --- |

(43)

Za transakcije, ki vključujejo vrednostne papirje družbe, v kateri je več kot polovica osnovnega kapitala, glasovalnih pravic in pravic do dobička v lasti oseb, ki niso rezidenti Malte in niso v neposredni ali posredni lasti ali pod nadzorom oseb, ki so rezidenti Malte, pa se ne uporablja nobena dajatev, če je večina poslovnih interesov družbe zunaj Malte (42).

42

| (44) | Na splošno so dajatev oproščeni tudi prenosi, izvedeni znotraj skupine v okviru ukrepov prestrukturiranja skupine (43). Obstajajo še številne druge oprostitve, ki se predvsem nanašajo na različne pravne osebe s pomembnimi mednarodnimi interesi, pa tudi na druge okoliščine, na primer kolektivne naložbene subjekte. |
| --- | --- |

(44)

Na splošno so dajatev oproščeni tudi prenosi, izvedeni znotraj skupine v okviru ukrepov prestrukturiranja skupine (43). Obstajajo še številne druge oprostitve, ki se predvsem nanašajo na različne pravne osebe s pomembnimi mednarodnimi interesi, pa tudi na druge okoliščine, na primer kolektivne naložbene subjekte.

43

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (45) | V sklepu o začetku postopka so bili izraženi pomisleki glede združljivosti ukrepov, opisanih v oddelkih 2.1 do 2.8, z notranjim trgom in zlasti s smernicami o pomorskem prometu (44). |
| --- | --- |

(45)

V sklepu o začetku postopka so bili izraženi pomisleki glede združljivosti ukrepov, opisanih v oddelkih 2.1 do 2.8, z notranjim trgom in zlasti s smernicami o pomorskem prometu (44).

44

| (46) | Glede ukrepov davka na tonažo je imela Komisija naslednje pomisleke:






  (a) | smernice o pomorskem prometu omejujejo uporabo davka na tonažo za ladje, ki se uporabljajo za pomorski prevoz, ki je opredeljen kot „prevoz blaga in oseb po morju“ (45). Vendar ta opredelitev pojma očitno ni upoštevana v zakonu o trgovskem ladijskem prometu. Poleg tega malteška shema ministru omogoča, da odstopa od širokih zahtev, določenih v zakonu o trgovskem ladijskem prometu. Komisija je menila, da dobički od ladij, ki niso vključene v pomorski promet, ne bi smeli biti upravičeni do davka na tonažo. V zvezi s tem je ugotovila, da so ribiška plovila, barže, jahte, potniška plovila za križarjenje, pontoni in naftne ploščadi upravičeni do malteške sheme davka na tonažo, vendar je izrazila dvom glede tega, ali je to opravičljivo; |
| --- | --- | --- |

(46)

Glede ukrepov davka na tonažo je imela Komisija naslednje pomisleke:

(a)

smernice o pomorskem prometu omejujejo uporabo davka na tonažo za ladje, ki se uporabljajo za pomorski prevoz, ki je opredeljen kot „prevoz blaga in oseb po morju“ (45). Vendar ta opredelitev pojma očitno ni upoštevana v zakonu o trgovskem ladijskem prometu. Poleg tega malteška shema ministru omogoča, da odstopa od širokih zahtev, določenih v zakonu o trgovskem ladijskem prometu. Komisija je menila, da dobički od ladij, ki niso vključene v pomorski promet, ne bi smeli biti upravičeni do davka na tonažo. V zvezi s tem je ugotovila, da so ribiška plovila, barže, jahte, potniška plovila za križarjenje, pontoni in naftne ploščadi upravičeni do malteške sheme davka na tonažo, vendar je izrazila dvom glede tega, ali je to opravičljivo;

45

| (b) | Glede na to, da ni jasnih določb o servisnih/pomožnih plovilih, vlačilcih in plavajočih bagrih, je Komisija izrazila dodatne pomisleke glede tega, ali je zagotovljena skladnost s pravili iz smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(b)

Glede na to, da ni jasnih določb o servisnih/pomožnih plovilih, vlačilcih in plavajočih bagrih, je Komisija izrazila dodatne pomisleke glede tega, ali je zagotovljena skladnost s pravili iz smernic o pomorskem prometu.

| (c) | V zvezi s kapitalskimi dobički iz prodaje ladij ima Komisija pomisleke v zvezi s tem, ali so bile izvzete transakcije omejene na ladje, ki so jih kupile in prodale ladjarske družbe, medtem ko je zanje veljala obdavčitev na tonažo. |
| --- | --- |

(c)

V zvezi s kapitalskimi dobički iz prodaje ladij ima Komisija pomisleke v zvezi s tem, ali so bile izvzete transakcije omejene na ladje, ki so jih kupile in prodale ladjarske družbe, medtem ko je zanje veljala obdavčitev na tonažo.

| (d) | Komisija je menila, da bi se lahko zaradi odsotnosti jasnih omejitev glede upravičenosti pomožnih dejavnosti dodelila nezdružljiva pomoč, zlasti v primeru prodaje nekaterih vrst blaga na krovu potniških plovil za križarjenje. |
| --- | --- |

(d)

Komisija je menila, da bi se lahko zaradi odsotnosti jasnih omejitev glede upravičenosti pomožnih dejavnosti dodelila nezdružljiva pomoč, zlasti v primeru prodaje nekaterih vrst blaga na krovu potniških plovil za križarjenje.

| (e) | V zvezi z ladjami, ki so jasno vključene v upravičene dejavnosti, je Komisija menila, da se davčne ugodnosti ne bi smele razširiti na vse udeležence na trgu, ki so na nek način povezani s takimi ladjami. Zakupodajalci, ki sami ne opravljajo nikakršne dejavnosti pomorskega prometa, ne bi smeli imeti koristi od davka na tonažo. Poleg tega je Komisija imela dvome glede neomejene upravičenosti zakupnikov ladij za čas in podobnih družb, ki bi lahko imeli koristi od davka na tonažo. |
| --- | --- |

(e)

V zvezi z ladjami, ki so jasno vključene v upravičene dejavnosti, je Komisija menila, da se davčne ugodnosti ne bi smele razširiti na vse udeležence na trgu, ki so na nek način povezani s takimi ladjami. Zakupodajalci, ki sami ne opravljajo nikakršne dejavnosti pomorskega prometa, ne bi smeli imeti koristi od davka na tonažo. Poleg tega je Komisija imela dvome glede neomejene upravičenosti zakupnikov ladij za čas in podobnih družb, ki bi lahko imeli koristi od davka na tonažo.

| (f) | Komisija je izrazila dvome glede tega, ali je bila stopnja obdavčitve v vseh primerih skladna s tistim, kar je Komisija v preteklosti sprejela v zvezi z drugimi državami članicami. |
| --- | --- |

(f)

Komisija je izrazila dvome glede tega, ali je bila stopnja obdavčitve v vseh primerih skladna s tistim, kar je Komisija v preteklosti sprejela v zvezi z drugimi državami članicami.

| (g) | Komisija je izrazila dvome glede tega, ali so bile zahteve glede povezave z zastavo in omejitveni ukrepi ustrezni. |
| --- | --- |

(g)

Komisija je izrazila dvome glede tega, ali so bile zahteve glede povezave z zastavo in omejitveni ukrepi ustrezni.

| (h) | Komisija je imela pomisleke glede davčne obravnave dividend od delnic v ladjarskih družbah. |
| --- | --- |

(h)

Komisija je imela pomisleke glede davčne obravnave dividend od delnic v ladjarskih družbah.

| (i) | Komisija je podvomila tudi v to, ali je oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(i)

Komisija je podvomila tudi v to, ali je oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah združljiva z notranjim trgom.

| (j) | Poleg tega je podvomila v to, ali so izjeme od zakona o dajatvah za dokumente in prenose, ki veljajo za ladje, združljive z notranjim trgom. Zdi se, da te izjeme morda koristijo gospodarskim subjektom, ki niso nujno prave ladjarske družbe (predvsem delničarji). |
| --- | --- |

(j)

Poleg tega je podvomila v to, ali so izjeme od zakona o dajatvah za dokumente in prenose, ki veljajo za ladje, združljive z notranjim trgom. Zdi se, da te izjeme morda koristijo gospodarskim subjektom, ki niso nujno prave ladjarske družbe (predvsem delničarji).

| (k) | Komisija je menila tudi, da oprostitev obdavčitve dohodkov za dobičke od prodaje ladij in financiranja ladjarskih družb ni bila v skladu s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(k)

Komisija je menila tudi, da oprostitev obdavčitve dohodkov za dobičke od prodaje ladij in financiranja ladjarskih družb ni bila v skladu s smernicami o pomorskem prometu.

4.   POJASNILA IN ZAVEZE MALTE

POJASNILA IN ZAVEZE MALTE

4.1   Uvod

Uvod

| (47) | Malta poudarja, da je davek na tonažo vedno izvajala ob spoštovanju poštene konkurence in smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(47)

Malta poudarja, da je davek na tonažo vedno izvajala ob spoštovanju poštene konkurence in smernic o pomorskem prometu.

| (48) | V praksi je bila malteška shema vedno omejena na plovila, ki jih je Komisija priznala kot upravičena do obdavčitve na tonažo (v osnovi so bila to plovila, ki so izvajala mednarodni prevoz blaga in potnikov). Pomožne storitve, kot sta financiranje in posredništvo, niso imele koristi od davka na tonažo. |
| --- | --- |

(48)

V praksi je bila malteška shema vedno omejena na plovila, ki jih je Komisija priznala kot upravičena do obdavčitve na tonažo (v osnovi so bila to plovila, ki so izvajala mednarodni prevoz blaga in potnikov). Pomožne storitve, kot sta financiranje in posredništvo, niso imele koristi od davka na tonažo.

| (49) | Ob koncu decembra 2015 je brutoregistrska tonaža pod malteško zastavo znašala 66,2 milijona (več kot 3 000 plovil). Flota, ki pluje pod malteško zastavo, je temeljna komponenta pomorske dejavnosti Malte in pomembno vpliva na ekonomsko sposobnost pomorskega sektorja kot celote, zlasti ob upoštevanju njenega položaja kot majhnega otoka na obrobju Unije in multiplikacijskega učinka, ki ga ustvarja v malteškem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(49)

Ob koncu decembra 2015 je brutoregistrska tonaža pod malteško zastavo znašala 66,2 milijona (več kot 3 000 plovil). Flota, ki pluje pod malteško zastavo, je temeljna komponenta pomorske dejavnosti Malte in pomembno vpliva na ekonomsko sposobnost pomorskega sektorja kot celote, zlasti ob upoštevanju njenega položaja kot majhnega otoka na obrobju Unije in multiplikacijskega učinka, ki ga ustvarja v malteškem gospodarstvu.

| (50) | To bi bilo treba primerjati s 462 ladjami, vključenimi v malteško shemo davka na tonažo, s skupno tonažo 10,4 milijona bruto ton ob koncu leta 2015. |
| --- | --- |

(50)

To bi bilo treba primerjati s 462 ladjami, vključenimi v malteško shemo davka na tonažo, s skupno tonažo 10,4 milijona bruto ton ob koncu leta 2015.

| (51) | Te ladje, ki so upravičene do vključitve v malteško shemo davka na tonažo, plujejo pod malteško zastavo, razen dveh ladij, ki plujeta pod norveško zastavo. Nobena od zadevnih ladij se ne oddaja tretjim osebam v zakup brez posadke ali oddaja v časovni zakup/zakup potovanja. |
| --- | --- |

(51)

Te ladje, ki so upravičene do vključitve v malteško shemo davka na tonažo, plujejo pod malteško zastavo, razen dveh ladij, ki plujeta pod norveško zastavo. Nobena od zadevnih ladij se ne oddaja tretjim osebam v zakup brez posadke ali oddaja v časovni zakup/zakup potovanja.

| (52) | Ladje, ki izvajajo trgovsko dejavnost v malteških teritorialnih vodah, nimajo koristi od malteške sheme davka na tonažo. Te se predvsem ukvarjajo s pristaniškimi dejavnostmi, kot so oskrbovanje ladij z gorivom, prevažanje in turistične vožnje, ter zaposlujejo številne malteške pomorščake. |
| --- | --- |

(52)

Ladje, ki izvajajo trgovsko dejavnost v malteških teritorialnih vodah, nimajo koristi od malteške sheme davka na tonažo. Te se predvsem ukvarjajo s pristaniškimi dejavnostmi, kot so oskrbovanje ladij z gorivom, prevažanje in turistične vožnje, ter zaposlujejo številne malteške pomorščake.

| (53) | Ločevati je treba med ladjami, ki izvajajo trgovsko dejavnost na področju prevoza turistov/tovora v malteških teritorialnih vodah, in ladjami, ki se ukvarjajo z mednarodno trgovino. Le slednje se lahko vključijo v malteško shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(53)

Ločevati je treba med ladjami, ki izvajajo trgovsko dejavnost na področju prevoza turistov/tovora v malteških teritorialnih vodah, in ladjami, ki se ukvarjajo z mednarodno trgovino. Le slednje se lahko vključijo v malteško shemo davka na tonažo.

4.2   Shema davka na tonažo

Shema davka na tonažo

4.2.1   Plovila, upravičena do obdavčitve na tonažo

Plovila, upravičena do obdavčitve na tonažo

4.2.1.1   Splošne ugotovitve

| (54) | V skladu s prvo prilogo k zakonu o trgovskem ladijskem prometu se davek na tonažo plača za vsa plovila, registrirana na Malti, vključno z ribiškimi plovili in jahtami za prosti čas. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s prvo prilogo k zakonu o trgovskem ladijskem prometu se davek na tonažo plača za vsa plovila, registrirana na Malti, vključno z ribiškimi plovili in jahtami za prosti čas.

| (55) | Vendar Malta poudarja, da se vse vrste plovil ne obravnavajo kot „ladje, ki so vključene v dejavnosti pomorskega prevoza“, ki imajo koristi od sheme davka na tonažo. To na primer velja za ribiška plovila in jahte za prosti čas. Prav tako ne more licencirana organizacija za pomorski prevoz, ki ima v lasti, upravlja ali vodi taka plovila, imeti koristi od sheme davka na tonažo v zvezi z dobički, ki jih pridobi iz takih plovil. |
| --- | --- |

(55)

Vendar Malta poudarja, da se vse vrste plovil ne obravnavajo kot „ladje, ki so vključene v dejavnosti pomorskega prevoza“, ki imajo koristi od sheme davka na tonažo. To na primer velja za ribiška plovila in jahte za prosti čas. Prav tako ne more licencirana organizacija za pomorski prevoz, ki ima v lasti, upravlja ali vodi taka plovila, imeti koristi od sheme davka na tonažo v zvezi z dobički, ki jih pridobi iz takih plovil.

| (56) | Plovila, ki ne izvajajo dejavnosti pomorskega prevoza, kot so ribiška plovila in jahte za prosti čas, morajo na Malti poleg taks za registracijo in letnih taks na podlagi tonaže, ki jih je treba plačati v skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu, plačati davek od dohodkov za svoj obdavčljivi prihodek. Omenjene takse in davki se na Malti prav tako imenujejo „davek na tonažo“, vendar le za ladje, ki jih je Malta v preteklosti opredelila kot „ladje, ki so vključene v dejavnosti pomorskega prevoza“, velja, da morajo plačajo le davek na tonažo v skladu z zadevno shemo, namesto davka od dohodkov v skladu z zakonom o davku od dohodkov. |
| --- | --- |

(56)

Plovila, ki ne izvajajo dejavnosti pomorskega prevoza, kot so ribiška plovila in jahte za prosti čas, morajo na Malti poleg taks za registracijo in letnih taks na podlagi tonaže, ki jih je treba plačati v skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu, plačati davek od dohodkov za svoj obdavčljivi prihodek. Omenjene takse in davki se na Malti prav tako imenujejo „davek na tonažo“, vendar le za ladje, ki jih je Malta v preteklosti opredelila kot „ladje, ki so vključene v dejavnosti pomorskega prevoza“, velja, da morajo plačajo le davek na tonažo v skladu z zadevno shemo, namesto davka od dohodkov v skladu z zakonom o davku od dohodkov.

| (57) | Pravilnik o obdavčitvi določa oprostitev od davka od dohodkov le za prihodke, ki izhajajo iz „dejavnosti pomorskega prevoza“. V pravilih o notranjem postopku iz leta 2012 je našteto več plovil, ki niso upravičena do obdavčitve na tonažo kot oprostitve redne obdavčitve dohodka, saj se prihodki, ki izhajajo iz teh plovil, ne štejejo za prihodke iz „dejavnosti pomorskega prevoza“. Upravičena niso zlasti ribiška plovila, jahte za prosti čas, nepremični tehnični plovni objekti, vključno z naftnimi ploščadmi, ki se ne uporabljajo za pomorski promet, neoceanski vlačilci, plovni žerjavi brez lastnega pogona in plovila, katerih glavni namen je zagotavljanje storitev iger na srečo in/ali igralnic. Tudi mobilne platforme in pontoni niso upravičeni do oprostitve redne obdavčitve dohodkov. Vsa ta plovila enostavno plačajo takso za registracijo in letno takso na podlagi svoje tonaže, kar se imenuje „obdavčitev tonaže“ ali „davek na tonažo“, zaradi katerega pa niso oproščena redne obdavčitve dohodkov. |
| --- | --- |

(57)

Pravilnik o obdavčitvi določa oprostitev od davka od dohodkov le za prihodke, ki izhajajo iz „dejavnosti pomorskega prevoza“. V pravilih o notranjem postopku iz leta 2012 je našteto več plovil, ki niso upravičena do obdavčitve na tonažo kot oprostitve redne obdavčitve dohodka, saj se prihodki, ki izhajajo iz teh plovil, ne štejejo za prihodke iz „dejavnosti pomorskega prevoza“. Upravičena niso zlasti ribiška plovila, jahte za prosti čas, nepremični tehnični plovni objekti, vključno z naftnimi ploščadmi, ki se ne uporabljajo za pomorski promet, neoceanski vlačilci, plovni žerjavi brez lastnega pogona in plovila, katerih glavni namen je zagotavljanje storitev iger na srečo in/ali igralnic. Tudi mobilne platforme in pontoni niso upravičeni do oprostitve redne obdavčitve dohodkov. Vsa ta plovila enostavno plačajo takso za registracijo in letno takso na podlagi svoje tonaže, kar se imenuje „obdavčitev tonaže“ ali „davek na tonažo“, zaradi katerega pa niso oproščena redne obdavčitve dohodkov.

| (58) | Malta je navedla, da se v prihodnosti taksa za registracijo in letna taksa, ki ju morajo plačati ribiška plovila in podobna neupravičena plovila, ne bosta več imenovali „davek na tonažo“, da bi se izognili nesporazumom. |
| --- | --- |

(58)

Malta je navedla, da se v prihodnosti taksa za registracijo in letna taksa, ki ju morajo plačati ribiška plovila in podobna neupravičena plovila, ne bosta več imenovali „davek na tonažo“, da bi se izognili nesporazumom.

| (59) | Diskrecijska pravica pristojnega ministra, da sprejme ladje pod 1 000 neto tonami, ne pomeni, da bi lahko bila plovila, ki niso vključena v dejavnosti pomorskega prevoza, zajeta v davek na tonažo. Diskrecijska pravica ne odpravlja potrebe, da je plovilo vključeno v mednarodni prevoz blaga ali potnikov. |
| --- | --- |

(59)

Diskrecijska pravica pristojnega ministra, da sprejme ladje pod 1 000 neto tonami, ne pomeni, da bi lahko bila plovila, ki niso vključena v dejavnosti pomorskega prevoza, zajeta v davek na tonažo. Diskrecijska pravica ne odpravlja potrebe, da je plovilo vključeno v mednarodni prevoz blaga ali potnikov.

| (60) | Zaradi večje jasnosti bo člen 85A(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu preoblikovan, tako da se bo glasil: „Minister lahko na podlagi soglasja ministra za finance in pod pogoji, ki bi se šteli za ustrezne v skladu s tem pravilnikom, vsako ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo, razglasi za ladjo, ki izvaja dejavnosti pomorskega prevoza, ne glede na njeno tonažo.“ |
| --- | --- |

(60)

Zaradi večje jasnosti bo člen 85A(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu preoblikovan, tako da se bo glasil: „Minister lahko na podlagi soglasja ministra za finance in pod pogoji, ki bi se šteli za ustrezne v skladu s tem pravilnikom, vsako ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo, razglasi za ladjo, ki izvaja dejavnosti pomorskega prevoza, ne glede na njeno tonažo.“

| (61) | Le kategorije ladij iz preglednice 2, ki so bile kadar koli sprejete kot upravičene za obdavčitev na tonažo na Malti (ob hkratni oprostitvi redne obdavčitve dohodkov). Tudi sestava flote leta 2015 je prikazana v preglednici 2.

  Preglednica 2







  Vrsta ladje | Skupno število ladij, vključenih v shemo davka na tonažo
  (december 2015) |
| --- | --- | --- |
| barža | 7 |
| ladja za prevoz razsutega tovora | 113 |
| ladja za prevoz avtomobilov | 5 |
| ladja za prevoz cementa | 2 |
| komercialna jahta (46) | 29 |
| zabojnik | 12 |
| ladja za prevoz splošnega tovora | 120 |
| potniška ladja | 24 |
| ro-ro | 5 |
| pomožno plovilo (47) | 3 |
| tanker | 155 |
| vlačilec | 2 |
| SKUPAJ | 477 |

(61)

Le kategorije ladij iz preglednice 2, ki so bile kadar koli sprejete kot upravičene za obdavčitev na tonažo na Malti (ob hkratni oprostitvi redne obdavčitve dohodkov). Tudi sestava flote leta 2015 je prikazana v preglednici 2.

Preglednica 2

Preglednica 2

Vrsta ladje

Skupno število ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

(december 2015)

barža

7

ladja za prevoz razsutega tovora

113

ladja za prevoz avtomobilov

5

ladja za prevoz cementa

2

komercialna jahta (46)

46

29

zabojnik

12

ladja za prevoz splošnega tovora

120

potniška ladja

24

ro-ro

5

pomožno plovilo (47)

47

3

tanker

155

vlačilec

2

SKUPAJ

SKUPAJ

477

477

| (62) | Malta je potrdila, da vse ladje, ki so oproščene redne obdavčitve dohodkov (v nadaljnjem besedilu: flota, vključena v malteško shemo davka na tonažo), plujejo pod zastavo EU/EGP ali so registrirane v EU/EGP (48) in da od leta 2004 nobena ladja, ki ne pluje pod zastavo EU/EGP, nikoli ni bila del flote, vključene v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(62)

Malta je potrdila, da vse ladje, ki so oproščene redne obdavčitve dohodkov (v nadaljnjem besedilu: flota, vključena v malteško shemo davka na tonažo), plujejo pod zastavo EU/EGP ali so registrirane v EU/EGP (48) in da od leta 2004 nobena ladja, ki ne pluje pod zastavo EU/EGP, nikoli ni bila del flote, vključene v shemo davka na tonažo.

48

| (63) | V smislu tonaže je flota, vključena v malteško shemo davka na tonažo, ob koncu leta 2015 obsegala približno 10,4 milijona bruto ton, kar je manj kot 20 % ladij, registriranih na Malti. |
| --- | --- |

(63)

V smislu tonaže je flota, vključena v malteško shemo davka na tonažo, ob koncu leta 2015 obsegala približno 10,4 milijona bruto ton, kar je manj kot 20 % ladij, registriranih na Malti.

| (64) | Malta se je zavezala, da bo še naprej omejevala plovila, ki so upravičena do sheme davka na tonažo, na plovila, vključena v mednarodni prevoz blaga ali potnikov po morju in nekatere druge dejavnosti pomorskega prevoza, ki jih je Komisija na podlagi uporabe drugih držav članic v skladu s smernicami o pomorskem prometu predhodno odobrila kot upravičene za namene davka na tonažo. |
| --- | --- |

(64)

Malta se je zavezala, da bo še naprej omejevala plovila, ki so upravičena do sheme davka na tonažo, na plovila, vključena v mednarodni prevoz blaga ali potnikov po morju in nekatere druge dejavnosti pomorskega prevoza, ki jih je Komisija na podlagi uporabe drugih držav članic v skladu s smernicami o pomorskem prometu predhodno odobrila kot upravičene za namene davka na tonažo.

| (65) | Poleg tega bo Malta določila, da bodo lahko le prave organizacije za pomorski prevoz izkoristile obdavčitev na tonažo v okviru sheme, in sicer organizacije, ki so prevzele tveganja in odgovornosti, povezane z (i) upravljanjem ladje, ki izvaja pomorski prevoz, kot je opredeljeno v smernicah o pomorskem prometu (49) (kot so odgovornosti, povezane s tehničnim upravljanjem in zaposlovanjem posadke), ali (ii) z izvajanjem pomorskega prevoza, kot je opredeljen v smernicah o pomorskem prometu (vključno s plovili, zakupljenimi s posadko pod nekaterimi pogoji (50)). |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega bo Malta določila, da bodo lahko le prave organizacije za pomorski prevoz izkoristile obdavčitev na tonažo v okviru sheme, in sicer organizacije, ki so prevzele tveganja in odgovornosti, povezane z (i) upravljanjem ladje, ki izvaja pomorski prevoz, kot je opredeljeno v smernicah o pomorskem prometu (49) (kot so odgovornosti, povezane s tehničnim upravljanjem in zaposlovanjem posadke), ali (ii) z izvajanjem pomorskega prevoza, kot je opredeljen v smernicah o pomorskem prometu (vključno s plovili, zakupljenimi s posadko pod nekaterimi pogoji (50)).

49

50

4.2.1.2   Uporaba davka na tonažo za barže

| (66) | Barže, ki izvajajo „mednarodni prevoz blaga“, niso upravičene do malteškega sistema davka na tonažo, ne glede na to, ali imajo lastni pogon ali ne. Barže, ki so zasnovane in se običajno uporabljajo za plovbo na odprtem morju ter ki tudi izvajajo mednarodni pomorski prevoz, so lahko upravičene do malteške sheme davka na tonažo. To se šteje nujno za tovor, ki ga ni mogoče prevažati z običajnimi plovili. |
| --- | --- |

(66)

Barže, ki izvajajo „mednarodni prevoz blaga“, niso upravičene do malteškega sistema davka na tonažo, ne glede na to, ali imajo lastni pogon ali ne. Barže, ki so zasnovane in se običajno uporabljajo za plovbo na odprtem morju ter ki tudi izvajajo mednarodni pomorski prevoz, so lahko upravičene do malteške sheme davka na tonažo. To se šteje nujno za tovor, ki ga ni mogoče prevažati z običajnimi plovili.

| (67) | Energetska industrija uporablja barže za prevoz sestavnih delov, kot so sidra, cevi in verige, ki jih ni mogoče prevažati na običajnih ladjah. Z baržami se prevažajo tudi moduli za nove platforme za vrtanje in proizvodnjo ter vrtalna oprema. Druge barže prevažajo opremo za polaganje cevovodov v globoki vodi ali visokozmogljive žerjave in ladijske žerjave. Barže brez lastnega pogona se uporabljajo tudi za oskrbo elektrarn s premogom. |
| --- | --- |

(67)

Energetska industrija uporablja barže za prevoz sestavnih delov, kot so sidra, cevi in verige, ki jih ni mogoče prevažati na običajnih ladjah. Z baržami se prevažajo tudi moduli za nove platforme za vrtanje in proizvodnjo ter vrtalna oprema. Druge barže prevažajo opremo za polaganje cevovodov v globoki vodi ali visokozmogljive žerjave in ladijske žerjave. Barže brez lastnega pogona se uporabljajo tudi za oskrbo elektrarn s premogom.

4.2.1.3   Uporaba davka na tonažo za plovila za križarjenje

| (68) | (Potniške) ladje za križarjenje so upravičene do vključitve v malteško shemo davka na tonažo. Malta je poudarila, da Ciper, Danska, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Nizozemska, Norveška in Združeno kraljestvo ladje za križarjenje štejejo kot upravičene ladje, če se take ladje ne uporabljajo pretežno za zagotavljanje storitev iger na srečo in/ali igralnic ali za podobne namene, ki niso pomorski prevoz. |
| --- | --- |

(68)

(Potniške) ladje za križarjenje so upravičene do vključitve v malteško shemo davka na tonažo. Malta je poudarila, da Ciper, Danska, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Nizozemska, Norveška in Združeno kraljestvo ladje za križarjenje štejejo kot upravičene ladje, če se take ladje ne uporabljajo pretežno za zagotavljanje storitev iger na srečo in/ali igralnic ali za podobne namene, ki niso pomorski prevoz.

| (69) | Sektor je izjemno koristen za pomorski grozd Unije in ustvarja veliko dodano vrednost za številne države članice. Zaposluje znatno število usposobljenega in strokovnega osebja, zanj pa je značilna agresivna mednarodna konkurenca. |
| --- | --- |

(69)

Sektor je izjemno koristen za pomorski grozd Unije in ustvarja veliko dodano vrednost za številne države članice. Zaposluje znatno število usposobljenega in strokovnega osebja, zanj pa je značilna agresivna mednarodna konkurenca.

4.2.1.4   Uporaba davka na tonažo za komercialne jahte

| (70) | Komercialne jahte, ki se uporabljajo za mednarodni prevoz potnikov, so lahko upravičene do vključitve v shemo davka na tonažo, če so registrirane kot komercialne jahte na Malti. Izvajati morajo komercialne prevoze do največ 12 potnikov (51) ter morajo izpolnjevati niz strogih varnostnih in operativnih standardov. Jahte, ki so certificirane kot komercialne jahte, se štejejo za enakovredne malim potniškim ladjam, saj lahko plujejo v mednarodnih vodah. Malteški kodeks za komercialne jahte (52) določa tehnične standarde, ki jih morajo take jahte izpolnjevati, da se lahko obravnavajo kot ladje, vključene v shemo davka na tonažo. Ti standardi so enakovredni standardom, ki urejajo izgradnjo in upravljanje trgovskih ladij ter so vključeni v mednarodne konvencije, kot sta SOLAS in MARPOL (53). Preostala merila upravičenosti, ki se uporabljajo za komercialne jahte, so enaka kot za druge vrste plovil. |
| --- | --- |

(70)

Komercialne jahte, ki se uporabljajo za mednarodni prevoz potnikov, so lahko upravičene do vključitve v shemo davka na tonažo, če so registrirane kot komercialne jahte na Malti. Izvajati morajo komercialne prevoze do največ 12 potnikov (51) ter morajo izpolnjevati niz strogih varnostnih in operativnih standardov. Jahte, ki so certificirane kot komercialne jahte, se štejejo za enakovredne malim potniškim ladjam, saj lahko plujejo v mednarodnih vodah. Malteški kodeks za komercialne jahte (52) določa tehnične standarde, ki jih morajo take jahte izpolnjevati, da se lahko obravnavajo kot ladje, vključene v shemo davka na tonažo. Ti standardi so enakovredni standardom, ki urejajo izgradnjo in upravljanje trgovskih ladij ter so vključeni v mednarodne konvencije, kot sta SOLAS in MARPOL (53). Preostala merila upravičenosti, ki se uporabljajo za komercialne jahte, so enaka kot za druge vrste plovil.

51

52

53

| (71) | Lastniki teh komercialnih jaht sklenejo sporazume o upravljanju s tretjimi osebami (družbami za upravljanje jaht). Pravilnik o obdavčitvi omogoča upravičenost do sheme davka na tonažo tako za lastnike kot upravitelje. Doslej še ni bilo primera, da bi tako lastnik kot upravitelj komercialne jahte, registrirane v skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu, koristila ugodnosti sheme. |
| --- | --- |

(71)

Lastniki teh komercialnih jaht sklenejo sporazume o upravljanju s tretjimi osebami (družbami za upravljanje jaht). Pravilnik o obdavčitvi omogoča upravičenost do sheme davka na tonažo tako za lastnike kot upravitelje. Doslej še ni bilo primera, da bi tako lastnik kot upravitelj komercialne jahte, registrirane v skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu, koristila ugodnosti sheme.

| (72) | Mednarodna industrija komercialnih jaht je zelo konkurenčna in jahte, registrirane v Uniji/EGP, imajo čedalje večjo konkurenco v upravljavcih komercialnih jaht, ustanovljenih zunaj EGP. Tretje države pravnim osebam zagotavljajo davčne spodbude pri obdavčitvi dohodkov, da bi tam registrirale jahte. |
| --- | --- |

(72)

Mednarodna industrija komercialnih jaht je zelo konkurenčna in jahte, registrirane v Uniji/EGP, imajo čedalje večjo konkurenco v upravljavcih komercialnih jaht, ustanovljenih zunaj EGP. Tretje države pravnim osebam zagotavljajo davčne spodbude pri obdavčitvi dohodkov, da bi tam registrirale jahte.

4.2.1.5   Uporaba davka na tonažo za plovila za vleko in poglabljanje dna

| (73) | Kadar licencirana organizacija za pomorski prevoz prejema prihodke od plovil za vleko, ki so ladje, vključene v shemo davka na tonažo, je organizacija upravičena do sheme davka na tonažo le za prihodke, ki jih prejema od „dejavnosti pomorskega prevoza“. Storitve vleke znotraj pristanišč so izključene iz sheme davka na tonažo. Vlačilci so upravičeni le, kadar je potrjeno, da je večina njihovega obratovalnega časa porabljena za mednarodni prevoz blaga, pri čemer se spoštuje 50-odstotni prag iz smernic o pomorskem prometu (54). |
| --- | --- |

(73)

Kadar licencirana organizacija za pomorski prevoz prejema prihodke od plovil za vleko, ki so ladje, vključene v shemo davka na tonažo, je organizacija upravičena do sheme davka na tonažo le za prihodke, ki jih prejema od „dejavnosti pomorskega prevoza“. Storitve vleke znotraj pristanišč so izključene iz sheme davka na tonažo. Vlačilci so upravičeni le, kadar je potrjeno, da je večina njihovega obratovalnega časa porabljena za mednarodni prevoz blaga, pri čemer se spoštuje 50-odstotni prag iz smernic o pomorskem prometu (54).

54

| (74) | Pravila o notranjem postopku iz leta 2012 iz sheme davka na tonažo izključujejo neoceanske vlačilce in pojasnjujejo, da ladje, ki niso določene, niso preprosto upravičene do sheme davka na tonažo, temveč morajo izpolnjevati zahteve iz pravilnika o obdavčitvi. V novem osnutku pravilnika o obdavčitvi trgovskega ladijskega prometa bo jasno navedeno, da so lahko vlačilci ali plavajoči bagri upravičeni le, če so registrirani v registru EU/EGP. Čeprav to v preteklosti ni bilo jasno izraženo, je bila navedena zahteva vedno spoštovana. |
| --- | --- |

(74)

Pravila o notranjem postopku iz leta 2012 iz sheme davka na tonažo izključujejo neoceanske vlačilce in pojasnjujejo, da ladje, ki niso določene, niso preprosto upravičene do sheme davka na tonažo, temveč morajo izpolnjevati zahteve iz pravilnika o obdavčitvi. V novem osnutku pravilnika o obdavčitvi trgovskega ladijskega prometa bo jasno navedeno, da so lahko vlačilci ali plavajoči bagri upravičeni le, če so registrirani v registru EU/EGP. Čeprav to v preteklosti ni bilo jasno izraženo, je bila navedena zahteva vedno spoštovana.

| (75) | Malta se je zavezala, da bo v ustrezna besedila prenesla točno ubeseditev iz smernic o pomorskem prometu v zvezi z dejavnostmi vleke in poglabljanja dna. |
| --- | --- |

(75)

Malta se je zavezala, da bo v ustrezna besedila prenesla točno ubeseditev iz smernic o pomorskem prometu v zvezi z dejavnostmi vleke in poglabljanja dna.

4.2.1.6   Uporaba davka na tonažo za servisna plovila

| (76) | Malta je pojasnila, da je bilo le nekaj servisnih/pomožnih plovil zajetih v shemo davka na tonažo. To so bila večnamenska plovila/plovila za kosovni tovor (55). |
| --- | --- |

(76)

Malta je pojasnila, da je bilo le nekaj servisnih/pomožnih plovil zajetih v shemo davka na tonažo. To so bila večnamenska plovila/plovila za kosovni tovor (55).

55

| (77) | Malta trdi, da za servisna/pomožna plovila velja enak operativni in regulativni okvir kot za plovila, ki izvajajo pomorski prevoz (v smislu smernic o pomorskem prometu), kar zadeva:






  (a) | tehnične zahteve, vključno z vsemi ustreznimi mednarodnimi instrumenti in predpisi, ki urejajo strukturo ladij, varnost in varstvo okolja, ter pravila klasifikacije; |
| --- | --- | --- |

(77)

Malta trdi, da za servisna/pomožna plovila velja enak operativni in regulativni okvir kot za plovila, ki izvajajo pomorski prevoz (v smislu smernic o pomorskem prometu), kar zadeva:

(a)

tehnične zahteve, vključno z vsemi ustreznimi mednarodnimi instrumenti in predpisi, ki urejajo strukturo ladij, varnost in varstvo okolja, ter pravila klasifikacije;

| (b) | števila članov ladijske posadke: število članov posadke na teh ladjah je skladno z mednarodno zakonodajo, ki se uporablja tudi za trgovska plovila, zlasti Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (konvencija STCW), ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija, in Konvencijo o delu v pomorstvu, ki jo je sprejela Mednarodna organizacija dela; za pomorščake, zaposlene na teh plovilih, veljajo enake zahteve glede usposabljanja ter enaki delovni in življenjski pogoji kot za osebe, zaposlene na tradicionalnih trgovskih plovilih; |
| --- | --- |

(b)

števila članov ladijske posadke: število članov posadke na teh ladjah je skladno z mednarodno zakonodajo, ki se uporablja tudi za trgovska plovila, zlasti Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov (konvencija STCW), ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija, in Konvencijo o delu v pomorstvu, ki jo je sprejela Mednarodna organizacija dela; za pomorščake, zaposlene na teh plovilih, veljajo enake zahteve glede usposabljanja ter enaki delovni in življenjski pogoji kot za osebe, zaposlene na tradicionalnih trgovskih plovilih;

| (c) | pravno okolje: za lastnike ladij, ki upravljajo ta plovila, veljajo enake pravne omejitve v zvezi z varnostjo in odgovornostjo v primeru nesreče ali onesnaženja ter pravila konkurence. |
| --- | --- |

(c)

pravno okolje: za lastnike ladij, ki upravljajo ta plovila, veljajo enake pravne omejitve v zvezi z varnostjo in odgovornostjo v primeru nesreče ali onesnaženja ter pravila konkurence.

| (78) | Servisna plovila imajo konkurenco v mednarodnih konkurentih, pri čemer imajo konkurenti koristi zaradi nižjih plač posadke, nižjih davkov, zmanjšanih programov vzdrževanja itd. |
| --- | --- |

(78)

Servisna plovila imajo konkurenco v mednarodnih konkurentih, pri čemer imajo konkurenti koristi zaradi nižjih plač posadke, nižjih davkov, zmanjšanih programov vzdrževanja itd.

| (79) | Poleg tega servisna plovila prispevajo k izpolnjevanju ciljev smernic o pomorskem prometu tako kot druga (trgovska) plovila. Prispevajo k razvoju pomorskega grozda ter pozitivno vplivajo na zaposlovanje in strokovno znanje o pomorstvu v Uniji. |
| --- | --- |

(79)

Poleg tega servisna plovila prispevajo k izpolnjevanju ciljev smernic o pomorskem prometu tako kot druga (trgovska) plovila. Prispevajo k razvoju pomorskega grozda ter pozitivno vplivajo na zaposlovanje in strokovno znanje o pomorstvu v Uniji.

| (80) | Malta se je zavezala, da bo upravičena plovila omejila na plovila, ki so vključena v mednarodni prevoz blaga ali potnikov po morju v skladu s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(80)

Malta se je zavezala, da bo upravičena plovila omejila na plovila, ki so vključena v mednarodni prevoz blaga ali potnikov po morju v skladu s smernicami o pomorskem prometu.

| (81) | Malta je navedla, da je Komisija plovila za polaganje kablov in cevovodov, raziskovalna plovila in plovne žerjave že sprejela kot upravičene do obdavčitve na tonažo (56). |
| --- | --- |

(81)

Malta je navedla, da je Komisija plovila za polaganje kablov in cevovodov, raziskovalna plovila in plovne žerjave že sprejela kot upravičene do obdavčitve na tonažo (56).

56

4.2.2   Prihodki, upravičeni do davka na tonažo

Prihodki, upravičeni do davka na tonažo

4.2.2.1   Upravičenost pomožnih storitev, ki se opravljajo v okviru pomorskega prometa

| (82) | Izraz „pomožne dejavnosti“ iz opredelitve pojma „dejavnosti pomorskega prevoza“ v členu 85(1) pravilnika o obdavčitvi, se je vedno razlagal tako, kot da mora obstajati izrecna povezava med mednarodnim prevozom blaga in potnikov ter pomožno dejavnostjo. To, ali se posamezna dejavnost šteje za pomožno dejavnost, se proučuje za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(82)

Izraz „pomožne dejavnosti“ iz opredelitve pojma „dejavnosti pomorskega prevoza“ v členu 85(1) pravilnika o obdavčitvi, se je vedno razlagal tako, kot da mora obstajati izrecna povezava med mednarodnim prevozom blaga in potnikov ter pomožno dejavnostjo. To, ali se posamezna dejavnost šteje za pomožno dejavnost, se proučuje za vsak primer posebej.

| (83) | Pri določanju, ali je neka dejavnost pomožna, se upošteva komentar člena 8 vzorčne konvencije OECD o davku (v nadaljnjem besedilu: komentar), vključno z odstavkom 4.2 komentarja, v katerem je navedeno, da v kontekstu mednarodnega prometa prihodki, ki izhajajo iz pomožnih dejavnosti, pomenijo prihodke, ki izhajajo iz dejavnosti, ki „malo prispevajo k [delovanju ladij v mednarodnem prometu] in so tako tesno povezane s takim delovanjem, da se ne smejo obravnavati kot ločeno poslovanje ali vir prihodka podjetja“. |
| --- | --- |

(83)

Pri določanju, ali je neka dejavnost pomožna, se upošteva komentar člena 8 vzorčne konvencije OECD o davku (v nadaljnjem besedilu: komentar), vključno z odstavkom 4.2 komentarja, v katerem je navedeno, da v kontekstu mednarodnega prometa prihodki, ki izhajajo iz pomožnih dejavnosti, pomenijo prihodke, ki izhajajo iz dejavnosti, ki „malo prispevajo k [delovanju ladij v mednarodnem prometu] in so tako tesno povezane s takim delovanjem, da se ne smejo obravnavati kot ločeno poslovanje ali vir prihodka podjetja“.

| (84) | Malta poudarja, da prevoz potnikov običajno vključuje različne dopolnilne storitve, ki so zajete v ceno vozovnice. Te storitve vključujejo zagotavljanje prenočitvenih namestitev ter hrane in pijače, pa tudi drugih storitev, ki so del pričakovanja potnikov v okviru istega potovanja, kot so storitve vkrcanja in izkrcanja. Potniki na velikih potniških ladjah pričakujejo tudi, da bodo imeli na voljo kino, center za zdravje in rekreacijo, frizerja ter podobne storitve. Take storitve in izvajanje lokalnih izletov se štejejo za pomožne storitve k dejavnosti pomorskega prevoza, če zadevna storitev predstavlja kupljeno storitev pod običajnimi tržnimi pogoji. Malta je poudarila tudi, da velja pravna zahteva, da so trgovine na krovu ladij za križarjenje zaprte, medtem ko so ladje v pristanišču. |
| --- | --- |

(84)

Malta poudarja, da prevoz potnikov običajno vključuje različne dopolnilne storitve, ki so zajete v ceno vozovnice. Te storitve vključujejo zagotavljanje prenočitvenih namestitev ter hrane in pijače, pa tudi drugih storitev, ki so del pričakovanja potnikov v okviru istega potovanja, kot so storitve vkrcanja in izkrcanja. Potniki na velikih potniških ladjah pričakujejo tudi, da bodo imeli na voljo kino, center za zdravje in rekreacijo, frizerja ter podobne storitve. Take storitve in izvajanje lokalnih izletov se štejejo za pomožne storitve k dejavnosti pomorskega prevoza, če zadevna storitev predstavlja kupljeno storitev pod običajnimi tržnimi pogoji. Malta je poudarila tudi, da velja pravna zahteva, da so trgovine na krovu ladij za križarjenje zaprte, medtem ko so ladje v pristanišču.

| (85) | Prodaja vozovnic je glavni vir prihodkov za upravljavce ladij za križarjenje, dohodki na krovu pa so pomožna, vendar ključna komponenta za trajnost dejavnosti prevoza potnikov. V poročilih sektorja je ocenjeno, da večina prihodkov ladij za križarjenje (60 % ali več) izhaja iz prodaje vozovnic. |
| --- | --- |

(85)

Prodaja vozovnic je glavni vir prihodkov za upravljavce ladij za križarjenje, dohodki na krovu pa so pomožna, vendar ključna komponenta za trajnost dejavnosti prevoza potnikov. V poročilih sektorja je ocenjeno, da večina prihodkov ladij za križarjenje (60 % ali več) izhaja iz prodaje vozovnic.

| (86) | Pravila o notranjem postopku iz leta 2012 iz sheme davka na tonažo posebej izključujejo „plovila, katerih glavni namen je zagotoviti blago ali storitve, ki se običajno zagotavljajo na kopnem (npr. plavajoči hotel, supermarket ali restavracija)“ in plavajoče ali potujoče igralnice. Od 26 potniških ladij, ki so izkoristile ugodnosti sheme davka na tonažo, jih 17 ne zagotavlja storitev igralnice ali prodaja luksuznega blaga. |
| --- | --- |

(86)

Pravila o notranjem postopku iz leta 2012 iz sheme davka na tonažo posebej izključujejo „plovila, katerih glavni namen je zagotoviti blago ali storitve, ki se običajno zagotavljajo na kopnem (npr. plavajoči hotel, supermarket ali restavracija)“ in plavajoče ali potujoče igralnice. Od 26 potniških ladij, ki so izkoristile ugodnosti sheme davka na tonažo, jih 17 ne zagotavlja storitev igralnice ali prodaja luksuznega blaga.

| (87) | Malta se je zavezala, da bo ob začetku veljavnosti novega pravilnika o obdavčitvi trgovskega ladijskega prometa izrecno izključila več dejavnosti, ki bi lahko konkurirale družbam na kopnem in ki zato niso upravičene do sheme davka na tonažo. Te dejavnosti bodo vključevale prodajo blaga ali storitev na krovu, ki potnikom običajno ni zagotovljena, npr. prodajo avtomobilov, gospodinjskih aparatov ali živine ali počitnice na ladji, ki ostane zasidrana in ne izvaja prevoza po morju. |
| --- | --- |

(87)

Malta se je zavezala, da bo ob začetku veljavnosti novega pravilnika o obdavčitvi trgovskega ladijskega prometa izrecno izključila več dejavnosti, ki bi lahko konkurirale družbam na kopnem in ki zato niso upravičene do sheme davka na tonažo. Te dejavnosti bodo vključevale prodajo blaga ali storitev na krovu, ki potnikom običajno ni zagotovljena, npr. prodajo avtomobilov, gospodinjskih aparatov ali živine ali počitnice na ladji, ki ostane zasidrana in ne izvaja prevoza po morju.

| (88) | Poleg tega se je Malta zavezala, da bo omejila prihodke od pomožnih dejavnosti na največ 50 % bruto prihodkov za vsako ladjo. Davčni organi bodo preverjali skladnost za vsako posamezno ladjo v skupini. |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega se je Malta zavezala, da bo omejila prihodke od pomožnih dejavnosti na največ 50 % bruto prihodkov za vsako ladjo. Davčni organi bodo preverjali skladnost za vsako posamezno ladjo v skupini.

| (89) | Omejene pomožne dejavnosti, ki lahko koristijo ugodnosti davka na tonažo, bodo vključevale:






  „(a) | prevoz potnikov ali tovora drugače kot na krovu ladje, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, če






  (i) | je sklenjena posamezna pogodba s stranko za potovanje, ki vključuje potovanje na ladji, ki je vključena v shemo davka na tonažo, in |
| --- | --- | --- | --- |

(89)

Omejene pomožne dejavnosti, ki lahko koristijo ugodnosti davka na tonažo, bodo vključevale:

„(a)

prevoz potnikov ali tovora drugače kot na krovu ladje, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, če

(i)

je sklenjena posamezna pogodba s stranko za potovanje, ki vključuje potovanje na ladji, ki je vključena v shemo davka na tonažo, in

| (ii) | prevoz v okviru preostanka potovanja, ki ga kupi ali pridobi licencirana organizacija za pomorski prevoz, pri čemer se to organizira kot med neodvisnima podjetjema; |
| --- | --- |

(ii)

prevoz v okviru preostanka potovanja, ki ga kupi ali pridobi licencirana organizacija za pomorski prevoz, pri čemer se to organizira kot med neodvisnima podjetjema;

| (b) | prodajo in zmogljivosti, ki se običajno zagotavljajo strankam na morskih potniških ladjah, vključno s:






  (i) | prodajo alkoholnih pijač, parfumov in tobačnih izdelkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

prodajo in zmogljivosti, ki se običajno zagotavljajo strankam na morskih potniških ladjah, vključno s:

(i)

prodajo alkoholnih pijač, parfumov in tobačnih izdelkov;

| (ii) | menjavo zneskov različnih valut za osebne izdatke; |
| --- | --- |

(ii)

menjavo zneskov različnih valut za osebne izdatke;

| (iii) | storitvami za zdravje in lepoto ter rekreacijo in dobro počutje; |
| --- | --- |

(iii)

storitvami za zdravje in lepoto ter rekreacijo in dobro počutje;

| (c) | administrativne in zavarovalniške storitve, ki so neposredno povezane s prevozom potnikov ali tovora, tudi na podlagi pogodbe za posamično potovanje, ki vključuje potovanje na ladji, vključeni v shemo davka na tonažo; |
| --- | --- |

(c)

administrativne in zavarovalniške storitve, ki so neposredno povezane s prevozom potnikov ali tovora, tudi na podlagi pogodbe za posamično potovanje, ki vključuje potovanje na ladji, vključeni v shemo davka na tonažo;

| (d) | zagotavljanje počitnic, ki se stranki prodajo v okviru posamezne pogodbe, če






  (i) | del počitnic vključuje potovanje na ladji, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, preostali del pa se izvaja na kopnem (v nadaljnjem besedilu: del na kopnem); |
| --- | --- | --- |

(d)

zagotavljanje počitnic, ki se stranki prodajo v okviru posamezne pogodbe, če

(i)

del počitnic vključuje potovanje na ladji, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, preostali del pa se izvaja na kopnem (v nadaljnjem besedilu: del na kopnem);

| (ii) | del na kopnem kupi ali pridobi licencirana organizacija za pomorski prevoz pod običajnimi tržnimi pogoji; |
| --- | --- |

(ii)

del na kopnem kupi ali pridobi licencirana organizacija za pomorski prevoz pod običajnimi tržnimi pogoji;

| (e) | nakladanje in razkladanje tovora, ki se prevaža na ladji, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, ter zagotovitev zmogljivosti, ki se uporabljajo izključno za take namene, s strani licencirane organizacije za pomorski prevoz; |
| --- | --- |

(e)

nakladanje in razkladanje tovora, ki se prevaža na ladji, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, ter zagotovitev zmogljivosti, ki se uporabljajo izključno za take namene, s strani licencirane organizacije za pomorski prevoz;

| (f) | združevanje ali ločevanje tovora, ki ga prevaža ladja, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, neposredno pred potovanjem ali po njem, pri čemer dejavnost ni povezana s prevozom; |
| --- | --- |

(f)

združevanje ali ločevanje tovora, ki ga prevaža ladja, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, neposredno pred potovanjem ali po njem, pri čemer dejavnost ni povezana s prevozom;

| (g) | začasno shranjevanje tovora, ki ga prevaža ladja, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, na doku ali ob njem, pri čemer dejavnost ni del storitve dolgoročnega skladiščenja; |
| --- | --- |

(g)

začasno shranjevanje tovora, ki ga prevaža ladja, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, na doku ali ob njem, pri čemer dejavnost ni del storitve dolgoročnega skladiščenja;

| (h) | najem zabojnikov za blago, ki se prevaža na ladji, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, ali dajanje takih zabojnikov na voljo strankam; |
| --- | --- |

(h)

najem zabojnikov za blago, ki se prevaža na ladji, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, ali dajanje takih zabojnikov na voljo strankam;

| (i) | zagotavljanje izletov za potnike ladje, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, pri čemer vsaka potniška kabina ostane na voljo za potnikovo izključno uporabo;“ |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanje izletov za potnike ladje, ki je vključena v shemo davka na tonažo in jo upravlja licencirana organizacija za pomorski prevoz, pri čemer vsaka potniška kabina ostane na voljo za potnikovo izključno uporabo;“

| (90) | Poleg tega bodo naslednji pomožni prihodki kriti z omejenim:






  (a) | oglaševanjem in trženjem, če gre za prodajo oglaševalskega prostora na krovu ladij, ki so vključene v shemo davka na tonažo, in |
| --- | --- | --- |

(90)

Poleg tega bodo naslednji pomožni prihodki kriti z omejenim:

(a)

oglaševanjem in trženjem, če gre za prodajo oglaševalskega prostora na krovu ladij, ki so vključene v shemo davka na tonažo, in

| (b) | zmogljivostmi za stave in igre na srečo, ki se običajno ponujajo strankam na morskih potniških ladjah kot razvedrilne dejavnosti na krovu, ter prodajo luksuznega blaga potnikom na morskih potniških ladjah, ki se običajno ponuja takim potnikom, če prihodki od takih dejavnosti znašajo manj kot 25 % bruto prihodkov ladje, ki je vključena v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(b)

zmogljivostmi za stave in igre na srečo, ki se običajno ponujajo strankam na morskih potniških ladjah kot razvedrilne dejavnosti na krovu, ter prodajo luksuznega blaga potnikom na morskih potniških ladjah, ki se običajno ponuja takim potnikom, če prihodki od takih dejavnosti znašajo manj kot 25 % bruto prihodkov ladje, ki je vključena v shemo davka na tonažo.

| (91) | V skladu s pravili o notranjem postopku iz leta 2012 pomožne dejavnosti, ki niso povezane z ladjo in za katere se na Malti trenutno uporablja davek na tonažo, zajemajo i) uporabo prostorov za prodajo vstopnic in potniških terminalov v povezavi z dejavnostmi pomorskega prevoza, za katere se uporablja davek na tonažo; ii) vse obresti ali donos, zaslužen na podlagi obratnega kapitala, kadar se take obresti/donos uporabi za financiranje licencirane organizacije za pomorski prevoz ali njene dejavnosti pomorskega prevoza; iii) in/ali pridobitev in vzdrževanje ladje, vključene v shemo davka na tonažo. Te dejavnosti bodo na podlagi prihodnje zakonodaje pod poglavjem „Druge pomožne dejavnosti, ki jih Evropska komisija priznava kot upravičene za namene davka na tonažo“ še naprej upravičene do davka na tonažo, če ne bodo zaradi njih skupni bruto prihodki iz pomožnih prihodkov (povezanih z ladjo in drugih) presegli 50 % prihodkov upravičene družbe, obdavčenih z davkom na tonažo. |
| --- | --- |

(91)

V skladu s pravili o notranjem postopku iz leta 2012 pomožne dejavnosti, ki niso povezane z ladjo in za katere se na Malti trenutno uporablja davek na tonažo, zajemajo i) uporabo prostorov za prodajo vstopnic in potniških terminalov v povezavi z dejavnostmi pomorskega prevoza, za katere se uporablja davek na tonažo; ii) vse obresti ali donos, zaslužen na podlagi obratnega kapitala, kadar se take obresti/donos uporabi za financiranje licencirane organizacije za pomorski prevoz ali njene dejavnosti pomorskega prevoza; iii) in/ali pridobitev in vzdrževanje ladje, vključene v shemo davka na tonažo. Te dejavnosti bodo na podlagi prihodnje zakonodaje pod poglavjem „Druge pomožne dejavnosti, ki jih Evropska komisija priznava kot upravičene za namene davka na tonažo“ še naprej upravičene do davka na tonažo, če ne bodo zaradi njih skupni bruto prihodki iz pomožnih prihodkov (povezanih z ladjo in drugih) presegli 50 % prihodkov upravičene družbe, obdavčenih z davkom na tonažo.

| (92) | Pregled, ki ga je izvedel generalni registrator za ladijski promet in mornarje ter zajema obdobje 2004–2016, je pokazal, da so vsi tisti, ki so uporabljali shemo davka na tonažo, v povezavi s pomožnimi dejavnostmi spoštovali zgornjo mejo 50 % v smislu bruto prihodkov. Glede na pomembnost teh prihodkov je bila posebna pozornost namenjena ladjam za križarjenje. Pregledi, ki so zajemali posamezna plovila družb, ki so koristile ugodnosti davka na tonažo, so pokazali, da so bili prihodki iz pomožnih dejavnosti precej nižji od meje 50 %. Malta je naknadno potrdila, da se od maja 2004 50-odstotni prag v zvezi s pomožnimi prihodki spoštuje. Poudarila je, da dobički morebitnih podizvajalcev nikoli niso bili upravičeni do davka na tonažo. |
| --- | --- |

(92)

Pregled, ki ga je izvedel generalni registrator za ladijski promet in mornarje ter zajema obdobje 2004–2016, je pokazal, da so vsi tisti, ki so uporabljali shemo davka na tonažo, v povezavi s pomožnimi dejavnostmi spoštovali zgornjo mejo 50 % v smislu bruto prihodkov. Glede na pomembnost teh prihodkov je bila posebna pozornost namenjena ladjam za križarjenje. Pregledi, ki so zajemali posamezna plovila družb, ki so koristile ugodnosti davka na tonažo, so pokazali, da so bili prihodki iz pomožnih dejavnosti precej nižji od meje 50 %. Malta je naknadno potrdila, da se od maja 2004 50-odstotni prag v zvezi s pomožnimi prihodki spoštuje. Poudarila je, da dobički morebitnih podizvajalcev nikoli niso bili upravičeni do davka na tonažo.

4.2.2.2   Uporaba davka na tonažo za subjekte, ki oddajajo v zakup upravičena plovila brez posadke

| (93) | Malta trdi, da v nasprotju s finančnimi zakupodajalci lastniki ladij, ki svoja plovila oddajajo v zakup brez posadke, niso nepomembni za sektor pomorskih prevozov in nosijo določeno raven odgovornosti za svoja plovila. |
| --- | --- |

(93)

Malta trdi, da v nasprotju s finančnimi zakupodajalci lastniki ladij, ki svoja plovila oddajajo v zakup brez posadke, niso nepomembni za sektor pomorskih prevozov in nosijo določeno raven odgovornosti za svoja plovila.

| (94) | Če je ladja izrecno vključena v upravičene dejavnosti in jo upravlja njen lastnik, se za celotne prihodke od ladje uporablja davek na tonažo. V zvezi s tem Malta meni, da bi bilo treba slediti enakemu načelu, če se ustrezni prihodki delijo med lastnika ladje in upravljavca, pri čemer morajo biti izpolnjeni ustrezni pogoji (vključno s tem, da vsaka stran plača davek na tonažo). Malta trdi, da bi lahko zaradi prestrogega pristopa k temu vprašanju lastniki ladij spremenili zastave svojih ladij, da ne bodo več plule pod zastavo Unije, in bi se lahko za ladjarske družbe Unije povišale cene najema ladij. |
| --- | --- |

(94)

Če je ladja izrecno vključena v upravičene dejavnosti in jo upravlja njen lastnik, se za celotne prihodke od ladje uporablja davek na tonažo. V zvezi s tem Malta meni, da bi bilo treba slediti enakemu načelu, če se ustrezni prihodki delijo med lastnika ladje in upravljavca, pri čemer morajo biti izpolnjeni ustrezni pogoji (vključno s tem, da vsaka stran plača davek na tonažo). Malta trdi, da bi lahko zaradi prestrogega pristopa k temu vprašanju lastniki ladij spremenili zastave svojih ladij, da ne bodo več plule pod zastavo Unije, in bi se lahko za ladjarske družbe Unije povišale cene najema ladij.

| (95) | Nobena od ladij, oddanih v zakup brez posadke, ki so bile v preteklosti sprejete v shemo davka na tonažo, ni bila oddana tretjim stranem, kot je dokazal pregled, ki zajema obdobje 2004–2016 in je bil predložen službam Komisije. |
| --- | --- |

(95)

Nobena od ladij, oddanih v zakup brez posadke, ki so bile v preteklosti sprejete v shemo davka na tonažo, ni bila oddana tretjim stranem, kot je dokazal pregled, ki zajema obdobje 2004–2016 in je bil predložen službam Komisije.

| (96) | Ladje, oddane v zakup brez posadke, sestavljajo približno 10 % ladij, ki spadajo v malteško shemo obdavčitve na tonažo. Zakupi so bili znotraj skupine (57). |
| --- | --- |

(96)

Ladje, oddane v zakup brez posadke, sestavljajo približno 10 % ladij, ki spadajo v malteško shemo obdavčitve na tonažo. Zakupi so bili znotraj skupine (57).

57

| (97) | Za zagotovitev, da v prihodnosti de jure ne bo možnosti, da bi čisti zakupodajalci (tudi tisti, ki oddajajo majhne jahte v zakup fizičnim osebam (58)) koristili ugodnosti sheme davka na tonažo, se je Malta zavezala, da bo omejila upravičenost transakcij v zvezi z oddajo ladje v zakup brez posadke na:






  (a) | transakcije v skupini (59); |
| --- | --- | --- |

(97)

Za zagotovitev, da v prihodnosti de jure ne bo možnosti, da bi čisti zakupodajalci (tudi tisti, ki oddajajo majhne jahte v zakup fizičnim osebam (58)) koristili ugodnosti sheme davka na tonažo, se je Malta zavezala, da bo omejila upravičenost transakcij v zvezi z oddajo ladje v zakup brez posadke na:

de jure

58

(a)

transakcije v skupini (59);

59

| (b) | transakcije pravih ladjarskih družb s tretjimi osebami zaradi kratkoročne presežne zmogljivosti, kadar čas zakupa ni daljši od treh let in če je neto tonaža, oddana tretjim osebam v zakup brez posadke, manjša od 50 % skupne tonaže družb ali skupin, ki so vključene v sistem davka na tonažo; izraz „kratkoročna presežna zmogljivost“ se nanaša izključno na ladje, ki jih licencirana organizacija za pomorski prevoz pridobi za izvajanje svojih dejavnosti pomorskega prevoza, in ne vključuje ladij, ki se posebej pridobijo za oddajanje v zakup brez posadke. |
| --- | --- |

(b)

transakcije pravih ladjarskih družb s tretjimi osebami zaradi kratkoročne presežne zmogljivosti, kadar čas zakupa ni daljši od treh let in če je neto tonaža, oddana tretjim osebam v zakup brez posadke, manjša od 50 % skupne tonaže družb ali skupin, ki so vključene v sistem davka na tonažo; izraz „kratkoročna presežna zmogljivost“ se nanaša izključno na ladje, ki jih licencirana organizacija za pomorski prevoz pridobi za izvajanje svojih dejavnosti pomorskega prevoza, in ne vključuje ladij, ki se posebej pridobijo za oddajanje v zakup brez posadke.

4.2.2.3   Uporaba davka na tonažo za storitve prevoza, ki jih opravljajo ladje, ki jih najamejo druge družbe s posadko (časovni zakup/zakup potovanja)

| (98) | Malta je potrdila, da se od leta 2004 noben upravičenec do davka na tonažo na Malti ni ukvarjal s časovnim zakupom ali podobnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(98)

Malta je potrdila, da se od leta 2004 noben upravičenec do davka na tonažo na Malti ni ukvarjal s časovnim zakupom ali podobnimi dejavnostmi.

| (99) | Poudarila pa je, da je na področju pomorskega prevoza zaradi njegove same narave treba omogočiti prožno in hitro odločanje lastnikov ladij, da se lahko prilagodijo razvoju na trgu. Poleg tega je poudarila, da smernice o pomorskem prometu ne določajo omejitve za največjo tonažo, ki jo lahko organizacija odda v zakup s posadko, da bi bila upravičena do pomoči, dovoljene v skladu z navedenimi smernicami. |
| --- | --- |

(99)

Poudarila pa je, da je na področju pomorskega prevoza zaradi njegove same narave treba omogočiti prožno in hitro odločanje lastnikov ladij, da se lahko prilagodijo razvoju na trgu. Poleg tega je poudarila, da smernice o pomorskem prometu ne določajo omejitve za največjo tonažo, ki jo lahko organizacija odda v zakup s posadko, da bi bila upravičena do pomoči, dovoljene v skladu z navedenimi smernicami.

| (100) | Za floto, ki se odda v časovni zakup, veljajo splošne zahteve glede povezave z zastavo v okviru malteške zakonodaje. Zahteva glede povezave z zastavo se uporablja za celotno floto, vključeno v shemo davka na tonažo (60). Vse ladje, oddane v časovni zakup ali zakup potovanja, ki so bile od maja 2004 sprejete v malteško shemo davka na tonažo, plujejo pod zastavo EGP. |
| --- | --- |

(100)

Za floto, ki se odda v časovni zakup, veljajo splošne zahteve glede povezave z zastavo v okviru malteške zakonodaje. Zahteva glede povezave z zastavo se uporablja za celotno floto, vključeno v shemo davka na tonažo (60). Vse ladje, oddane v časovni zakup ali zakup potovanja, ki so bile od maja 2004 sprejete v malteško shemo davka na tonažo, plujejo pod zastavo EGP.

60

| (101) | Malta je pojasnila, da bi bilo treba vključiti nove udeležence, da bo vsaj 25 % flote, vključene v shemo davka na tonažo, plulo pod zastavo EGP, kar je v skladu s pristopom, ki ga je Komisija potrdila v zadevi francoskega davka na tonažo (61). |
| --- | --- |

(101)

Malta je pojasnila, da bi bilo treba vključiti nove udeležence, da bo vsaj 25 % flote, vključene v shemo davka na tonažo, plulo pod zastavo EGP, kar je v skladu s pristopom, ki ga je Komisija potrdila v zadevi francoskega davka na tonažo (61).

61

4.2.3   Uporaba pravila glede povezave z zastavo

Uporaba pravila glede povezave z zastavo

| (102) | Pravilnik o obdavčitvi šele od leta 2010 dovoljuje plovilom, ki niso registrirana v EGP/EU, da se vključijo v shemo davka na tonažo, pri čemer morajo izpolnjevati pogoje iz uvodne izjave 27. Zato velika večina malteške flote, vključene v shemo davka na tonažo, (90 %) pluje pod zastavo EGP/EU. |
| --- | --- |

(102)

Pravilnik o obdavčitvi šele od leta 2010 dovoljuje plovilom, ki niso registrirana v EGP/EU, da se vključijo v shemo davka na tonažo, pri čemer morajo izpolnjevati pogoje iz uvodne izjave 27. Zato velika večina malteške flote, vključene v shemo davka na tonažo, (90 %) pluje pod zastavo EGP/EU.

| (103) | Malta se je zavezala, da bo zahtevala, da ima vsak novi udeleženec v floti, vključeni v shemo davka na tonažo, ki jo upravlja, najmanj 25-odstotni delež plovil, ki plujejo pod zastavo EGP (62), pri čemer ga bo moral v skladu z oddelkom 3.1 smernic o pomorskem prometu ohraniti ali povečati. V skladu s to zavezo se delež flote, ki pluje pod zastavo EGP in jo upravljajo upravičenci do davka na tonažo, v treh letih v povprečju ne sme zmanjšati. Odstopanje od te obveznosti bo odobreno le, če bo 60 % flote, vključene v shemo davka na tonažo (63), ki jo upravlja upravičena družba, plulo pod zastavo EGP. Pregled bo izveden vsakič, ko bo plovilo dodano v floto, vključeno v shemo davka na tonažo, ali odvzeto iz nje. |
| --- | --- |

(103)

Malta se je zavezala, da bo zahtevala, da ima vsak novi udeleženec v floti, vključeni v shemo davka na tonažo, ki jo upravlja, najmanj 25-odstotni delež plovil, ki plujejo pod zastavo EGP (62), pri čemer ga bo moral v skladu z oddelkom 3.1 smernic o pomorskem prometu ohraniti ali povečati. V skladu s to zavezo se delež flote, ki pluje pod zastavo EGP in jo upravljajo upravičenci do davka na tonažo, v treh letih v povprečju ne sme zmanjšati. Odstopanje od te obveznosti bo odobreno le, če bo 60 % flote, vključene v shemo davka na tonažo (63), ki jo upravlja upravičena družba, plulo pod zastavo EGP. Pregled bo izveden vsakič, ko bo plovilo dodano v floto, vključeno v shemo davka na tonažo, ali odvzeto iz nje.

62

63

| (104) | Malta se je tudi zavezala, da mora celotno strateško in poslovno upravljanje potekati v EGP. |
| --- | --- |

(104)

Malta se je tudi zavezala, da mora celotno strateško in poslovno upravljanje potekati v EGP.

| (105) | Plovila, ki niso poslovno in strateško upravljana v EGP, bodo v shemo davka na tonažo sprejeta le, če plujejo pod zastavo EGP (razen plovila, ki so oddana v zakup brez posadke pod pogoji, ki upoštevajo nekatere omejitve) (64). |
| --- | --- |

(105)

Plovila, ki niso poslovno in strateško upravljana v EGP, bodo v shemo davka na tonažo sprejeta le, če plujejo pod zastavo EGP (razen plovila, ki so oddana v zakup brez posadke pod pogoji, ki upoštevajo nekatere omejitve) (64).

64

4.2.4   Stopnje davka na tonažo

Stopnje davka na tonažo

| (106) | Malta je poudarila, da njena shema davka na tonažo temelji na podobnem načelu kot ciprska shema davka na tonažo, ki jo je Komisija odobrila leta 2010. Malta pobira letni davek na tonažo v obliki pavšalnega zneska, ki je odvisen od tonaže plovila. |
| --- | --- |

(106)

Malta je poudarila, da njena shema davka na tonažo temelji na podobnem načelu kot ciprska shema davka na tonažo, ki jo je Komisija odobrila leta 2010. Malta pobira letni davek na tonažo v obliki pavšalnega zneska, ki je odvisen od tonaže plovila.

| (107) | Stopnje davka na tonažo, ki se plačuje na Malti, se razlikujejo glede na neto tonažo in starost plovila. V preglednici 3 je primerjava ravni davka na tonažo, ki se plačuje na Malti, ter ravni davka na tonažo v okviru ciprske in poljske sheme davka na tonažo, ki ju je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(107)

Stopnje davka na tonažo, ki se plačuje na Malti, se razlikujejo glede na neto tonažo in starost plovila. V preglednici 3 je primerjava ravni davka na tonažo, ki se plačuje na Malti, ter ravni davka na tonažo v okviru ciprske in poljske sheme davka na tonažo, ki ju je odobrila Komisija.

| (108) | Malta poudarja, da bi bil v primeru, da bi se upoštevala sprememba v zaračunanem davku, določenem le glede na tonažo plovila (65), ocenjeni zaračunani letni davek na tonažo na Malti zelo podoben davku, ki se plačuje na Cipru in na Poljskem:

  Preglednica 3









  Neto tonaža | Malta | Ciper | Poljska |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 1 000 | 830 | 711 |
| 8 000 | 3 200 | 2 537 | 2 046 |
| 10 000 | 3 580 | 3 158 | 2 531 |
| 15 000 | 4 280 | 4 161 | 3 225 |
| 20 000 | 4 880 | 5 165 | 3 918 |
| 25 000 | 5 330 | 6 169 | 4 473 |
| 30 000 | 5 780 | 6 808 | 4 820 |
| 40 000 | 6 480 | 8 086 | 5 513 |
| 50 000 | 7 180 | 8 816 | 6 207 |
| 60 000 | 7 680 | 9 546 | 6 900 |

(108)

Malta poudarja, da bi bil v primeru, da bi se upoštevala sprememba v zaračunanem davku, določenem le glede na tonažo plovila (65), ocenjeni zaračunani letni davek na tonažo na Malti zelo podoben davku, ki se plačuje na Cipru in na Poljskem:

65

Preglednica 3

Preglednica 3

Neto tonaža

Malta

Ciper

Poljska

2 500

1 000

830

711

8 000

3 200

2 537

2 046

10 000

3 580

3 158

2 531

15 000

4 280

4 161

3 225

20 000

4 880

5 165

3 918

25 000

5 330

6 169

4 473

30 000

5 780

6 808

4 820

40 000

6 480

8 086

5 513

50 000

7 180

8 816

6 207

60 000

7 680

9 546

6 900

| (109) | Malta tudi poudarja, da izračun davka na tonažo, ki je v preglednici 3 prikazan za Poljsko, predvideva, da bodo plovila obratovala 365 dni na leto. Plovila, ki so vključena v poljsko shemo davka na tonažo in ne obratujejo celo leto, so upravičena do sorazmernega znižanja davka. Na Cipru, kjer se plovila za najmanj tri mesece izločijo iz prometa, se znesek davka na tonažo, ki ga plačajo ta plovila, zmanjša za 25 %. |
| --- | --- |

(109)

Malta tudi poudarja, da izračun davka na tonažo, ki je v preglednici 3 prikazan za Poljsko, predvideva, da bodo plovila obratovala 365 dni na leto. Plovila, ki so vključena v poljsko shemo davka na tonažo in ne obratujejo celo leto, so upravičena do sorazmernega znižanja davka. Na Cipru, kjer se plovila za najmanj tri mesece izločijo iz prometa, se znesek davka na tonažo, ki ga plačajo ta plovila, zmanjša za 25 %.

| (110) | Malta za plovila, mlajša od deset let, uporablja znižano standardno stopnjo davka na tonažo, plovilom, starim 15 let ali več, pa zaračunava višji davek. Namen tega pravila je lastnike in upravljavce ladij spodbuditi k registraciji mlajših (ter s tem učinkovitejših in okolju prijaznejših) ladij in jih odvrniti od registracije starejših. Ker so na splošno novejša plovila običajno varnejša, zanesljivejša, učinkovitejša in okolju prijaznejša kot starejša plovila, se šteje, da pravilo podpira prvi cilj iz oddelka 2.2 smernic o pomorskem prometu, tj. „izboljšanje varnega, učinkovitega, zanesljivega in okolju prijaznega pomorskega prometa“. To prispeva tudi k doseganju ciljev EU v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov do leta 2020. |
| --- | --- |

(110)

Malta za plovila, mlajša od deset let, uporablja znižano standardno stopnjo davka na tonažo, plovilom, starim 15 let ali več, pa zaračunava višji davek. Namen tega pravila je lastnike in upravljavce ladij spodbuditi k registraciji mlajših (ter s tem učinkovitejših in okolju prijaznejših) ladij in jih odvrniti od registracije starejših. Ker so na splošno novejša plovila običajno varnejša, zanesljivejša, učinkovitejša in okolju prijaznejša kot starejša plovila, se šteje, da pravilo podpira prvi cilj iz oddelka 2.2 smernic o pomorskem prometu, tj. „izboljšanje varnega, učinkovitega, zanesljivega in okolju prijaznega pomorskega prometa“. To prispeva tudi k doseganju ciljev EU v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov do leta 2020.

| (111) | Malta trdi, da bi bilo treba pri obravnavanju splošne stopnje davka upoštevati zvišanje stopnje davka na tonažo za starejša plovila. Vendar so ob upoštevanju znižanj, ki se na Poljskem in Cipru uporabljajo za neobratovanje plovil, kljub znižanju, ki se uporablja na Malti, stopnje v vsakem primeru primerljive. Za ustrezno primerjavo je Malta v preglednici 4 predložila primerjavo Malte in Poljske, pri kateri se upošteva 75-odstotno obratovanje plovila na Poljskem:

  Preglednica 4









  Neto tonaža | Poljska | Malta (starost plovila 0–5 let) | Malta (starost plovila 5–10 let) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 533,25 | 700 | 850 |
| 8 000 | 1 535 | 2 240 | 2 720 |
| 10 000 | 1 898 | 2 506 | 3 043 |
| 15 000 | 2 419 | 2 996 | 3 638 |
| 20 000 | 2 939 | 3 416 | 4 148 |
| 25 000 | 3 355 | 3 731 | 4 530 |
| 30 000 | 3 615 | 4 046 | 4 913 |
| 40 000 | 4 135 | 4 536 | 5 508 |
| 50 000 | 4 655 | 5 026 | 6 103 |
| 60 000 | 5 175 | 5 376 | 6 528 |

(111)

Malta trdi, da bi bilo treba pri obravnavanju splošne stopnje davka upoštevati zvišanje stopnje davka na tonažo za starejša plovila. Vendar so ob upoštevanju znižanj, ki se na Poljskem in Cipru uporabljajo za neobratovanje plovil, kljub znižanju, ki se uporablja na Malti, stopnje v vsakem primeru primerljive. Za ustrezno primerjavo je Malta v preglednici 4 predložila primerjavo Malte in Poljske, pri kateri se upošteva 75-odstotno obratovanje plovila na Poljskem:

Preglednica 4

Preglednica 4

Neto tonaža

Poljska

Malta (starost plovila 0–5 let)

Malta (starost plovila 5–10 let)

2 500

2 500

533,25

700

850

8 000

8 000

1 535

2 240

2 720

10 000

10 000

1 898

2 506

3 043

15 000

15 000

2 419

2 996

3 638

20 000

20 000

2 939

3 416

4 148

25 000

25 000

3 355

3 731

4 530

30 000

30 000

3 615

4 046

4 913

40 000

40 000

4 135

4 536

5 508

50 000

50 000

4 655

5 026

6 103

60 000

60 000

5 175

5 376

6 528

| (112) | Malta je v zvezi z diskrecijsko pravico ministra, da „[...] pod pogoji, ki se mu zdijo primerni, izvzame katero koli ladjo ali razred ladij iz plačila vseh ali dela taks, ki se plačajo v skladu s tem pravilnikom,“ pojasnila, da to pravilo velja le za letne takse in takse za registracijo, imenovane tudi davki na tonažo, ter le za zagotovitev prilagodljivosti v primerih, ki vključujejo humanitarne in človekoljubne situacije. To pravilo se nikoli ni uporabilo. |
| --- | --- |

(112)

Malta je v zvezi z diskrecijsko pravico ministra, da „[...] pod pogoji, ki se mu zdijo primerni, izvzame katero koli ladjo ali razred ladij iz plačila vseh ali dela taks, ki se plačajo v skladu s tem pravilnikom,“ pojasnila, da to pravilo velja le za letne takse in takse za registracijo, imenovane tudi davki na tonažo, ter le za zagotovitev prilagodljivosti v primerih, ki vključujejo humanitarne in človekoljubne situacije. To pravilo se nikoli ni uporabilo.

| (113) | Kar zadeva znižanja zaradi davka na tonažo, plačanega v drugi državi, je Malta pojasnila, da je namen zadevnega pravila preprečiti dvojno obdavčitev. Subjektu, ki je v drugi državi plačal davek na tonažo plovila, se ne bi smel na Malti ponovno zaračunati celoten davek na tonažo. Sistem oprostitve dvojnega plačila davka na tonažo, ki ga izvaja Malta, temelji na običajni kreditni metodi, ki se uporablja tudi v zvezi z davki od dohodkov. Malta je izpostavila izjave, ki jih je Komisija v zvezi s tem podala v preteklosti in so v skladu s tem pristopom (66). |
| --- | --- |

(113)

Kar zadeva znižanja zaradi davka na tonažo, plačanega v drugi državi, je Malta pojasnila, da je namen zadevnega pravila preprečiti dvojno obdavčitev. Subjektu, ki je v drugi državi plačal davek na tonažo plovila, se ne bi smel na Malti ponovno zaračunati celoten davek na tonažo. Sistem oprostitve dvojnega plačila davka na tonažo, ki ga izvaja Malta, temelji na običajni kreditni metodi, ki se uporablja tudi v zvezi z davki od dohodkov. Malta je izpostavila izjave, ki jih je Komisija v zvezi s tem podala v preteklosti in so v skladu s tem pristopom (66).

66

| (114) | Oprostitev dvojne obdavčitve je omejena na nižji davek na tonažo, ki je bil dejansko zaračunan za plovilo zunaj Malte, ali na 75 % malteškega davka na tonažo, ki bi se zaračunal pred odobritvijo kakršnega koli kredita. Oprostitev se odobri le za davek na tonažo, ki ga za isto plovilo plača ista licencirana organizacija za pomorski prevoz v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(114)

Oprostitev dvojne obdavčitve je omejena na nižji davek na tonažo, ki je bil dejansko zaračunan za plovilo zunaj Malte, ali na 75 % malteškega davka na tonažo, ki bi se zaračunal pred odobritvijo kakršnega koli kredita. Oprostitev se odobri le za davek na tonažo, ki ga za isto plovilo plača ista licencirana organizacija za pomorski prevoz v drugi državi članici.

4.2.5   Omejitveni ukrepi

Omejitveni ukrepi

| (115) | Malta vztraja, da omejitveni ukrepi iz pravilnika o obdavčitvi učinkovito odvračajo od zlorab in preprečujejo prelivanja v neupravičene dejavnosti. |
| --- | --- |

(115)

Malta vztraja, da omejitveni ukrepi iz pravilnika o obdavčitvi učinkovito odvračajo od zlorab in preprečujejo prelivanja v neupravičene dejavnosti.

| (116) | Pravilnik o obdavčitvi določa, da mora licencirana organizacija za pomorski prevoz voditi ločene račune, ki razlikujejo med prihodki in koristmi, ki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prevoza, ter drugimi viri prihodkov. Poleg tega mora licencirana organizacija za pomorski prevoz pripraviti računovodske izkaze v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, ki jih je potrdila Unija, in jih predložiti v revizijo pooblaščenemu javnemu računovodji. |
| --- | --- |

(116)

Pravilnik o obdavčitvi določa, da mora licencirana organizacija za pomorski prevoz voditi ločene račune, ki razlikujejo med prihodki in koristmi, ki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prevoza, ter drugimi viri prihodkov. Poleg tega mora licencirana organizacija za pomorski prevoz pripraviti računovodske izkaze v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, ki jih je potrdila Unija, in jih predložiti v revizijo pooblaščenemu javnemu računovodji.

| (117) | Če organizacija za pomorski prevoz ne vodi ločenih računov, je samodejno izključena iz uporabe kakršnih koli oprostitev plačila davkov. |
| --- | --- |

(117)

Če organizacija za pomorski prevoz ne vodi ločenih računov, je samodejno izključena iz uporabe kakršnih koli oprostitev plačila davkov.

| (118) | Če se želi licencirana organizacija za pomorski prevoz vključiti v shemo davka na tonaž, se mora registrirati pri ministru za finance. |
| --- | --- |

(118)

Če se želi licencirana organizacija za pomorski prevoz vključiti v shemo davka na tonaž, se mora registrirati pri ministru za finance.

| (119) | Licencirana organizacija za pomorski prevoz, ki koristi ugodnosti sheme davka na tonažo, mora predložiti letno napoved za odmero davka od dohodka, v kateri so jasno ločeni upravičeni in neupravičeni prihodki. V primerih, ko celotni prihodki licencirane organizacije za pomorski prevoz spadajo na področje uporabe sheme davka na tonažo, lahko navedena organizacija namesto napovedi za odmero davka predloži izjavo, ki jo mora pripraviti kvalificirana oseba, neodvisna od licencirane organizacije za pomorski prevoz, pri čemer je to lahko pooblaščeni javni računovodja in revizor ali oseba s potrdilom za opravljanje poklica odvetnika. Lažne izjave ali huda malomarnost pri izpolnjevanju teh obveznosti se strogo kaznujejo. |
| --- | --- |

(119)

Licencirana organizacija za pomorski prevoz, ki koristi ugodnosti sheme davka na tonažo, mora predložiti letno napoved za odmero davka od dohodka, v kateri so jasno ločeni upravičeni in neupravičeni prihodki. V primerih, ko celotni prihodki licencirane organizacije za pomorski prevoz spadajo na področje uporabe sheme davka na tonažo, lahko navedena organizacija namesto napovedi za odmero davka predloži izjavo, ki jo mora pripraviti kvalificirana oseba, neodvisna od licencirane organizacije za pomorski prevoz, pri čemer je to lahko pooblaščeni javni računovodja in revizor ali oseba s potrdilom za opravljanje poklica odvetnika. Lažne izjave ali huda malomarnost pri izpolnjevanju teh obveznosti se strogo kaznujejo.

| (120) | Izgub, ki izhajajo iz dejavnosti, za katere je treba plačati davek od dohodkov, ni mogoče pobotati z obveznostjo v okviru davka na tonažo. |
| --- | --- |

(120)

Izgub, ki izhajajo iz dejavnosti, za katere je treba plačati davek od dohodkov, ni mogoče pobotati z obveznostjo v okviru davka na tonažo.

| (121) | Organizacija za pomorski prevoz se ne more odločiti za vključitev v malteško shemo davka na tonažo ali izključitev iz nje na podlagi tega, ali ima obdavčljivi dobiček ali izgubo. Razen če se licencirana organizacija za pomorski prevoz ne odloči drugače, je vključena na področje uporabe sheme davka na tonažo. Če se odloči za izključitev iz nje, je ta odločitev nepreklicna (67). |
| --- | --- |

(121)

Organizacija za pomorski prevoz se ne more odločiti za vključitev v malteško shemo davka na tonažo ali izključitev iz nje na podlagi tega, ali ima obdavčljivi dobiček ali izgubo. Razen če se licencirana organizacija za pomorski prevoz ne odloči drugače, je vključena na področje uporabe sheme davka na tonažo. Če se odloči za izključitev iz nje, je ta odločitev nepreklicna (67).

67

| (122) | Nobena malteška organizacija za pomorski prevoz ne more dela svojih ladij vključiti v shemo davka na tonažo, dela pa v shemo davka od dohodkov (68). |
| --- | --- |

(122)

Nobena malteška organizacija za pomorski prevoz ne more dela svojih ladij vključiti v shemo davka na tonažo, dela pa v shemo davka od dohodkov (68).

68

| (123) | Člen 51 zakona o davku od dohodkov vsebuje obsežne določbe za preprečevanje zlorab, katerih namen je preprečevati umetne ureditve in sheme, katerih namen je pridobiti kakršne koli neupravičene davčne ugodnosti. To splošno pravilo o preprečevanju zlorab upošteva Priporočilo Komisije z dne 6. decembra 2012 o agresivnem davčnem načrtovanju (69). Ukrepi za preprečevanje zlorab so podprti s strogimi kaznimi, ki se naložijo v primeru kršitev. Tako se v takih primerih poleg plačila neplačanega davka naložijo obresti v višini 0,54 % na mesec (tj. 6,48 % na leto) skupaj z dodatnimi kaznimi v višini do 1,5 % na mesec (tj. 18 % na leto) za neplačilo davka. |
| --- | --- |

(123)

Člen 51 zakona o davku od dohodkov vsebuje obsežne določbe za preprečevanje zlorab, katerih namen je preprečevati umetne ureditve in sheme, katerih namen je pridobiti kakršne koli neupravičene davčne ugodnosti. To splošno pravilo o preprečevanju zlorab upošteva Priporočilo Komisije z dne 6. decembra 2012 o agresivnem davčnem načrtovanju (69). Ukrepi za preprečevanje zlorab so podprti s strogimi kaznimi, ki se naložijo v primeru kršitev. Tako se v takih primerih poleg plačila neplačanega davka naložijo obresti v višini 0,54 % na mesec (tj. 6,48 % na leto) skupaj z dodatnimi kaznimi v višini do 1,5 % na mesec (tj. 18 % na leto) za neplačilo davka.

69

| (124) | Pravila o odbitku izdatkov iz zakona o davku od dohodkov kot pogoj določajo obstoj neposredne povezave med izdatki in nastalimi prihodki. V skladu s členom 14(1) zakona o davku od dohodkov se izdatki lahko odbijejo le, če „v celoti in izključno nastanejo pri ustvarjanju prihodkov“. Zato ni mogoče uveljavljati odbitka izdatkov, ki so nastali pri ustvarjanju dobička, oproščenega plačila davkov (vključno z dobičkom v zvezi z davkom na tonažo), od drugih vrst obdavčljivih dohodkov. |
| --- | --- |

(124)

Pravila o odbitku izdatkov iz zakona o davku od dohodkov kot pogoj določajo obstoj neposredne povezave med izdatki in nastalimi prihodki. V skladu s členom 14(1) zakona o davku od dohodkov se izdatki lahko odbijejo le, če „v celoti in izključno nastanejo pri ustvarjanju prihodkov“. Zato ni mogoče uveljavljati odbitka izdatkov, ki so nastali pri ustvarjanju dobička, oproščenega plačila davkov (vključno z dobičkom v zvezi z davkom na tonažo), od drugih vrst obdavčljivih dohodkov.

| (125) | Vse licencirane organizacije za pomorski prevoz morajo voditi pravilne in zadostne evidence o svojih prihodkih in izdatkih, da bi se zadevni prihodki in veljavni odbitki lahko takoj preverili. |
| --- | --- |

(125)

Vse licencirane organizacije za pomorski prevoz morajo voditi pravilne in zadostne evidence o svojih prihodkih in izdatkih, da bi se zadevni prihodki in veljavni odbitki lahko takoj preverili.

| (126) | Malta se je zavezala, da bo od upravičencev davka na tonažo zahtevala, da vsako leto obvezno predložijo izjave o skladnosti v zvezi z vsemi parametri, ki jih je mogoče nadzirati, kot so vrsta plovila, dejavnosti, ki se opravljajo s plovilom, neto tonaža, število dni, ko je plovilo v uporabi, zastava, vrste operacij in upoštevanje zgornje meje pomoči. |
| --- | --- |

(126)

Malta se je zavezala, da bo od upravičencev davka na tonažo zahtevala, da vsako leto obvezno predložijo izjave o skladnosti v zvezi z vsemi parametri, ki jih je mogoče nadzirati, kot so vrsta plovila, dejavnosti, ki se opravljajo s plovilom, neto tonaža, število dni, ko je plovilo v uporabi, zastava, vrste operacij in upoštevanje zgornje meje pomoči.

4.3   Davčno obravnavanje dividend v zvezi z deleži v ladjarskih družbah

Davčno obravnavanje dividend v zvezi z deleži v ladjarskih družbah

| (127) | Malta je pojasnila delovanje splošnega malteškega davčnega sistema. V skladu s tem sistemom dividende, ki jih delničarjem izplačajo malteške družbe, ne vključujejo obveznosti prijave dividende (70) in plačila davka (71). Ta sistem se brez izjeme uporablja v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(127)

Malta je pojasnila delovanje splošnega malteškega davčnega sistema. V skladu s tem sistemom dividende, ki jih delničarjem izplačajo malteške družbe, ne vključujejo obveznosti prijave dividende (70) in plačila davka (71). Ta sistem se brez izjeme uporablja v vseh sektorjih.

70

71

4.4   Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij

Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij

| (128) | Malta se sklicuje na zadevno malteško zakonodajo, ki določa, da mora biti ladja vključena v shemo davka na tonažo, da bi lahko uveljavljala oprostitev davka (72). |
| --- | --- |

(128)

Malta se sklicuje na zadevno malteško zakonodajo, ki določa, da mora biti ladja vključena v shemo davka na tonažo, da bi lahko uveljavljala oprostitev davka (72).

72

| (129) | Malta nadalje pojasnjuje, da se je v preteklosti oprostitev davka uporabljala le v primeru prodaj ladij in transakcij, povezanih z ladjami, ki so bile vključene v shemo davka na tonažo ter ki so jih ladjarske družbe kupile in prodale, medtem ko so bile vključene v to shemo. Poleg tega je odločitev o izključitvi iz sheme davka na tonažo na Malti nepreklicna. |
| --- | --- |

(129)

Malta nadalje pojasnjuje, da se je v preteklosti oprostitev davka uporabljala le v primeru prodaj ladij in transakcij, povezanih z ladjami, ki so bile vključene v shemo davka na tonažo ter ki so jih ladjarske družbe kupile in prodale, medtem ko so bile vključene v to shemo. Poleg tega je odločitev o izključitvi iz sheme davka na tonažo na Malti nepreklicna.

4.5   Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z deleži v ladjarskih družbah

Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z deleži v ladjarskih družbah

| (130) | Malta je navedla, da bi bilo treba za zagotovitev konkurenčnosti in privlačnosti evropskih registrov v primerjavi z registri tretjih držav lastnikom ladij (tj. delničarjem) omogočiti, da uživajo sadove dejavnosti pomorskega prevoza, ki se izvajajo. |
| --- | --- |

(130)

Malta je navedla, da bi bilo treba za zagotovitev konkurenčnosti in privlačnosti evropskih registrov v primerjavi z registri tretjih držav lastnikom ladij (tj. delničarjem) omogočiti, da uživajo sadove dejavnosti pomorskega prevoza, ki se izvajajo.

| (131) | V skladu s členom 12(1)(c)(ii) zakona o davku od dohodkov je vsak dobiček, ki ga zbere ali pridobi kateri koli nerezident Malte na podlagi prenosa katerih koli delnic ali vrednostnih papirjev v družbi, ki ni nepremičninska družba, oproščen plačila davka, če je dejanski lastnik dobička nerezident Malte, pri čemer ta oseba ni v lasti ali pod nadzorom posameznika ali posameznikov, ki so običajni rezidenti Malte. Poleg tega se uporablja izvzetje za udeležbo v skladu s členom 12(1)(u)(1) zakona o davku od dohodkov, ki določa, da so vsi prihodki ali dobički, ki jih družba, registrirana na Malti, pridobi od udeleženega holdinga ali pri prenosu takega holdinga, oproščeni plačila davka. |
| --- | --- |

(131)

V skladu s členom 12(1)(c)(ii) zakona o davku od dohodkov je vsak dobiček, ki ga zbere ali pridobi kateri koli nerezident Malte na podlagi prenosa katerih koli delnic ali vrednostnih papirjev v družbi, ki ni nepremičninska družba, oproščen plačila davka, če je dejanski lastnik dobička nerezident Malte, pri čemer ta oseba ni v lasti ali pod nadzorom posameznika ali posameznikov, ki so običajni rezidenti Malte. Poleg tega se uporablja izvzetje za udeležbo v skladu s členom 12(1)(u)(1) zakona o davku od dohodkov, ki določa, da so vsi prihodki ali dobički, ki jih družba, registrirana na Malti, pridobi od udeleženega holdinga ali pri prenosu takega holdinga, oproščeni plačila davka.

| (132) | Konvencije o izogibanju dvojnega obdavčevanja, ki jih je sklenila Malta, v skladu z določbami člena 13(5) vzorčne konvencije OECD o davku dodeljujejo pravico, da se davek za takšne kapitalske dobičke zaračuna državi prebivališča osebe. Malta je take konvencije sklenila z vsemi državami članicami EGP. |
| --- | --- |

(132)

Konvencije o izogibanju dvojnega obdavčevanja, ki jih je sklenila Malta, v skladu z določbami člena 13(5) vzorčne konvencije OECD o davku dodeljujejo pravico, da se davek za takšne kapitalske dobičke zaračuna državi prebivališča osebe. Malta je take konvencije sklenila z vsemi državami članicami EGP.

| (133) | Edina transakcija prenosa delnic od pristopa Malte k Uniji, ki je vključevala malteškega delničarja, je bila transakcija, izvedena leta 2006. Ta transakcija se je nanašala na prenos delnic v [...]. Koristi v okviru zadevne oprostitve davka so bile precej nižje od praga de minimis (73), pri čemer je bil teoretični največji znesek pomoči nižji od 1 400 EUR glede na prodajno ceno, tudi ob upoštevanju skupaj s koristmi v okviru povezane oprostitve dajatve v zvezi s transakcijami z ladjami. Delničar v zadevnem obdobju ni prejel nobene dodatne pomoči in ni bil vključen v shemo davka na tonažo (74). |
| --- | --- |

(133)

Edina transakcija prenosa delnic od pristopa Malte k Uniji, ki je vključevala malteškega delničarja, je bila transakcija, izvedena leta 2006. Ta transakcija se je nanašala na prenos delnic v [...]. Koristi v okviru zadevne oprostitve davka so bile precej nižje od praga de minimis (73), pri čemer je bil teoretični največji znesek pomoči nižji od 1 400 EUR glede na prodajno ceno, tudi ob upoštevanju skupaj s koristmi v okviru povezane oprostitve dajatve v zvezi s transakcijami z ladjami. Delničar v zadevnem obdobju ni prejel nobene dodatne pomoči in ni bil vključen v shemo davka na tonažo (74).

de minimis

73

74

| (134) | Vsi prenosi delnic, izvedeni od leta 2004, bi bili upravičeni do oprostitve davka na kapitalski dobiček, kot se uporablja za nerezidente, v skladu s členom 12(1)(c)(ii) zakona o davku od dohodkov. |
| --- | --- |

(134)

Vsi prenosi delnic, izvedeni od leta 2004, bi bili upravičeni do oprostitve davka na kapitalski dobiček, kot se uporablja za nerezidente, v skladu s členom 12(1)(c)(ii) zakona o davku od dohodkov.

| (135) | Malta se je zavezala, da bo odpravila trenutno sektorsko oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov, ki izhajajo iz prodaje delnic v ladjarskih družbah, do katere so upravičeni rezidenti Malte. |
| --- | --- |

(135)

Malta se je zavezala, da bo odpravila trenutno sektorsko oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov, ki izhajajo iz prodaje delnic v ladjarskih družbah, do katere so upravičeni rezidenti Malte.

4.6   Oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

Oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

| (136) | Člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi določa, da „nihče ni dolžan plačati nobenega davka iz navedenega zakona [zakon o davku od dohodkov] za obresti ali druge prihodke, prejete v zvezi s kakršnim koli financiranjem operacij [...] licenciranih organizacij za pomorski prevoz ali financiranjem kakršnih koli ladij, vključenih v shemo davka na tonažo [...]. Ta oprostitev se ne odobri samodejno, ampak na zahtevo. Malta je potrdila, da ta oprostitev še nikoli ni bila odobrena nobeni družbi. Malteški organi so potrdili, da ta oprostitev še nikoli ni bila odobrena, vključno z obdobjem od pristopa Malte k Evropski uniji, in da „nobena družba ni koristila te ugodnosti“. |
| --- | --- |

(136)

Člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi določa, da „nihče ni dolžan plačati nobenega davka iz navedenega zakona [zakon o davku od dohodkov] za obresti ali druge prihodke, prejete v zvezi s kakršnim koli financiranjem operacij [...] licenciranih organizacij za pomorski prevoz ali financiranjem kakršnih koli ladij, vključenih v shemo davka na tonažo [...]. Ta oprostitev se ne odobri samodejno, ampak na zahtevo. Malta je potrdila, da ta oprostitev še nikoli ni bila odobrena nobeni družbi. Malteški organi so potrdili, da ta oprostitev še nikoli ni bila odobrena, vključno z obdobjem od pristopa Malte k Evropski uniji, in da „nobena družba ni koristila te ugodnosti“.

| (137) | Malta se je zavezala, da bo črtala člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi. |
| --- | --- |

(137)

Malta se je zavezala, da bo črtala člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi.

4.7   Nezaračunavanje dajatve pri transakcijah z ladjami

Nezaračunavanje dajatve pri transakcijah z ladjami

| (138) | Malta je navedla, da so določbe pravilnika o obdavčitvi, v skladu s katerimi se pri nekaterih transakcijah z ladjami ne zaračuna nobena dajatev (75), informativne narave. Ladjarskim družbam ne zagotavljajo nobenih ugodnosti, saj se za te transakcije z ladjami ne uporablja dajatev v skladu z zakonom o dajatvah za dokumente in prenose, saj se dajatev na splošno zaračuna le za prenose tržnih vrednostnih papirjev, nepremičnine, prodaje na javni dražbi in zavarovalne police. |
| --- | --- |

(138)

Malta je navedla, da so določbe pravilnika o obdavčitvi, v skladu s katerimi se pri nekaterih transakcijah z ladjami ne zaračuna nobena dajatev (75), informativne narave. Ladjarskim družbam ne zagotavljajo nobenih ugodnosti, saj se za te transakcije z ladjami ne uporablja dajatev v skladu z zakonom o dajatvah za dokumente in prenose, saj se dajatev na splošno zaračuna le za prenose tržnih vrednostnih papirjev, nepremičnine, prodaje na javni dražbi in zavarovalne police.

75

4.8   Oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose

Oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose

| (139) | Malta je podobno kot v primeru kapitalskih dobičkov od prodaje delnic pojasnila, da oprostitev plačila dajatve (76) v skladu s členom 5 pravilnika o obdavčitvi v obdobju po letu 2004 ni imela velikega vpliva glede na delničarsko strukturo družb, vključenih v shemo davka na tonažo, in splošne oprostitve, ki se uporabljajo v okviru zakona o dajatvah za dokumente in prenose. |
| --- | --- |

(139)

Malta je podobno kot v primeru kapitalskih dobičkov od prodaje delnic pojasnila, da oprostitev plačila dajatve (76) v skladu s členom 5 pravilnika o obdavčitvi v obdobju po letu 2004 ni imela velikega vpliva glede na delničarsko strukturo družb, vključenih v shemo davka na tonažo, in splošne oprostitve, ki se uporabljajo v okviru zakona o dajatvah za dokumente in prenose.

76

| (140) | V skladu s členom 47(3)(d) in členom 47(4) zakona o dajatvah za dokumente in prenose se za transakcije, ki vključujejo vrednostne papirje družbe, v kateri je več kot polovica osnovnega kapitala, glasovalnih pravic in pravic do dobička v lasti oseb, ki niso rezidenti Malte in niso v neposredni ali posredni lasti ali pod nadzorom oseb, ki so rezidenti Malte, ne uporablja nobena dajatev, če je večina poslovnih interesov družbe zunaj Malte. Prenosi, izvedeni znotraj skupine v okviru ukrepov prestrukturiranja skupine, med družbami, ki so v večinski lasti ali pod večinskim nadzorom istih delničarjev, so oproščeni plačila dajatve v skladu s členom 42(1)(b) navedenega zakona. |
| --- | --- |

(140)

V skladu s členom 47(3)(d) in členom 47(4) zakona o dajatvah za dokumente in prenose se za transakcije, ki vključujejo vrednostne papirje družbe, v kateri je več kot polovica osnovnega kapitala, glasovalnih pravic in pravic do dobička v lasti oseb, ki niso rezidenti Malte in niso v neposredni ali posredni lasti ali pod nadzorom oseb, ki so rezidenti Malte, ne uporablja nobena dajatev, če je večina poslovnih interesov družbe zunaj Malte. Prenosi, izvedeni znotraj skupine v okviru ukrepov prestrukturiranja skupine, med družbami, ki so v večinski lasti ali pod večinskim nadzorom istih delničarjev, so oproščeni plačila dajatve v skladu s členom 42(1)(b) navedenega zakona.

| (141) | Malta je potrdila, da je bila od leta 2004 izvedena samo ena transakcija, ki ni bil zajeta v splošni oprostitvi plačila dajatve, navedeni v uvodni izjavi 140, in je vključevala delnice v lasti malteškega delničarja. Ta transakcija z vidika davčne ugodnosti ni presegla pragu de minimis, tudi ko so se prištele koristi v okviru oprostitve obdavčitve kapitalskih dobičkov (77). |
| --- | --- |

(141)

Malta je potrdila, da je bila od leta 2004 izvedena samo ena transakcija, ki ni bil zajeta v splošni oprostitvi plačila dajatve, navedeni v uvodni izjavi 140, in je vključevala delnice v lasti malteškega delničarja. Ta transakcija z vidika davčne ugodnosti ni presegla pragu de minimis, tudi ko so se prištele koristi v okviru oprostitve obdavčitve kapitalskih dobičkov (77).

de minimis

77

| (142) | Malta se je zavezala, da bo odpravila oprostitev iz člena 5 pravilnika o obdavčitvi za malteške rezidente. |
| --- | --- |

(142)

Malta se je zavezala, da bo odpravila oprostitev iz člena 5 pravilnika o obdavčitvi za malteške rezidente.

4.9   Začetek veljavnosti zavez

Začetek veljavnosti zavez

| (143) | Malta se je zavezala, da bodo nova pravila, s katerimi se bo zagotovila združljivost ukrepov iz tega sklepa z notranjim trgom, začela veljati tri mesece po datumu tega sklepa. Zavezala se je tudi, da bo od sprejetja tega sklepa do začetka veljavnosti zavez še naprej upravljala shemo davka na tonažo in druge ukrepe, ki so predmet tega sklepa, na način, ki ne bo vodil v plačilo nezdružljive pomoči, ki bi jo bilo potem treba izterjati od upravičencev. |
| --- | --- |

(143)

Malta se je zavezala, da bodo nova pravila, s katerimi se bo zagotovila združljivost ukrepov iz tega sklepa z notranjim trgom, začela veljati tri mesece po datumu tega sklepa. Zavezala se je tudi, da bo od sprejetja tega sklepa do začetka veljavnosti zavez še naprej upravljala shemo davka na tonažo in druge ukrepe, ki so predmet tega sklepa, na način, ki ne bo vodil v plačilo nezdružljive pomoči, ki bi jo bilo potem treba izterjati od upravičencev.

4.10   Legitimna pričakovanja, pravna varnost in status obstoječe pomoči

Legitimna pričakovanja, pravna varnost in status obstoječe pomoči

| (144) | Malta je navedla, da bi bilo treba shemo obravnavati kot obstoječo pomoč ter da so njena pričakovanja in pričakovanja organizacij za pomorski prevoz v zvezi s tem legitimna. |
| --- | --- |

(144)

Malta je navedla, da bi bilo treba shemo obravnavati kot obstoječo pomoč ter da so njena pričakovanja in pričakovanja organizacij za pomorski prevoz v zvezi s tem legitimna.

| (145) | Malteška shema davka na tonažo in spremljevalni ukrepi so bili uvedeni leta 1973. Malta je v zvezi s tem predložila ustrezne dele zakona o trgovskem ladijskem prometu iz leta 1973 v prvotni različici (78) ter zlasti člena 85 in 86, v katerih so opredeljene ladje, ki so oproščene obdavčitve, in prihodki, ki so oproščeni plačila davka od dohodkov. |
| --- | --- |

(145)

Malteška shema davka na tonažo in spremljevalni ukrepi so bili uvedeni leta 1973. Malta je v zvezi s tem predložila ustrezne dele zakona o trgovskem ladijskem prometu iz leta 1973 v prvotni različici (78) ter zlasti člena 85 in 86, v katerih so opredeljene ladje, ki so oproščene obdavčitve, in prihodki, ki so oproščeni plačila davka od dohodkov.

78

| (146) | Malta trdi, da so bili ti ukrepi pomoči vključeni v postopek predpristopnega pregleda. Vprašanja konkurence, povezana s prevozom, vključno z davkom na tonažo, so bila med pristopnimi pogajanji izrecno vključena v poglavje o prevozu. Malta poudarja, da Komisija njene sheme davka na tonažo takrat ni označila kot težavne. Trdi, da je Komisija informacije, ki jih ji je predložila o tej shemi, obravnavala kot zadovoljive, pri čemer se sklicuje na korespondenco. Izrecno se sklicuje na zasedanje pristopne konference Malte in EU, ki je potekalo 26. oktobra 2001 in na katerem je bilo glede na zapisnik soglasno sprejeto priporočilo o začasnem zaključku pogajanj v zvezi s poglavjem o prevozu. Malta trdi, da je tako kot organizacije za pomorski prevoz, ki so imele koristi od sheme davka na tonažo, vedno razumela in verjela, da je shema v celoti v skladu s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(146)

Malta trdi, da so bili ti ukrepi pomoči vključeni v postopek predpristopnega pregleda. Vprašanja konkurence, povezana s prevozom, vključno z davkom na tonažo, so bila med pristopnimi pogajanji izrecno vključena v poglavje o prevozu. Malta poudarja, da Komisija njene sheme davka na tonažo takrat ni označila kot težavne. Trdi, da je Komisija informacije, ki jih ji je predložila o tej shemi, obravnavala kot zadovoljive, pri čemer se sklicuje na korespondenco. Izrecno se sklicuje na zasedanje pristopne konference Malte in EU, ki je potekalo 26. oktobra 2001 in na katerem je bilo glede na zapisnik soglasno sprejeto priporočilo o začasnem zaključku pogajanj v zvezi s poglavjem o prevozu. Malta trdi, da je tako kot organizacije za pomorski prevoz, ki so imele koristi od sheme davka na tonažo, vedno razumela in verjela, da je shema v celoti v skladu s smernicami o pomorskem prometu.

| (147) | Zadevna malteška zakonodaja, zakon o trgovskem ladijskem prometu in pravilnik o obdavčitvi so bili Komisiji posredovani pred 31. avgustom 2004, kot je določeno v Aktu o pristopu (79). Shema davka na tonažo je bila Komisiji predložena v dokumentu CONF-M 51/00 z dne 19. oktobra 2000, ki je bil dopolnjen z dokumentom CONF-M 65/01 z dne 18. septembra 2001. |
| --- | --- |

(147)

Zadevna malteška zakonodaja, zakon o trgovskem ladijskem prometu in pravilnik o obdavčitvi so bili Komisiji posredovani pred 31. avgustom 2004, kot je določeno v Aktu o pristopu (79). Shema davka na tonažo je bila Komisiji predložena v dokumentu CONF-M 51/00 z dne 19. oktobra 2000, ki je bil dopolnjen z dokumentom CONF-M 65/01 z dne 18. septembra 2001.

79

| (148) | Zadevna zakonodaja se med datumom pristopa in 1. majem 2007 ni spremenila. Nacionalne določbe so bile spremenjene le leta 2010 zaradi prenosa načel, ki so bila uvedena s Sporočilom Komisije o usmerjanju državnih pomoči za družbe za upravljanje ladij (v nadaljnjem besedilu: smernice o upravljanju ladij) (80). |
| --- | --- |

(148)

Zadevna zakonodaja se med datumom pristopa in 1. majem 2007 ni spremenila. Nacionalne določbe so bile spremenjene le leta 2010 zaradi prenosa načel, ki so bila uvedena s Sporočilom Komisije o usmerjanju državnih pomoči za družbe za upravljanje ladij (v nadaljnjem besedilu: smernice o upravljanju ladij) (80).

80

| (149) | Malta je Komisijo opozorila, da shema davka na tonažo tik pred iztekom triletnega obdobja, ki ga pristopna pogodba določa za spremembo obstoječih ukrepov pomoči, ni bila navedena med shemami, ki jih je treba prilagoditi, in da shemo torej obravnava kot obstoječo pomoč. Komisija je v dopisu z dne 24. aprila 2007 navedla le dva ukrepa pomoči: obveznost javne službe Gozo Channel Co Ltd in obveznost javne službe Sea Malta Co Ltd. |
| --- | --- |

(149)

Malta je Komisijo opozorila, da shema davka na tonažo tik pred iztekom triletnega obdobja, ki ga pristopna pogodba določa za spremembo obstoječih ukrepov pomoči, ni bila navedena med shemami, ki jih je treba prilagoditi, in da shemo torej obravnava kot obstoječo pomoč. Komisija je v dopisu z dne 24. aprila 2007 navedla le dva ukrepa pomoči: obveznost javne službe Gozo Channel Co Ltd in obveznost javne službe Sea Malta Co Ltd.

5.   PRIPOMBE TRETJIH OSEB

PRIPOMBE TRETJIH OSEB

| (150) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, je pripombe predložilo šest zainteresiranih strani in zaposleni v nemškem sektorju pomorskega prevoza, ki je želel ostati anonimen. Povzete so v uvodnih izjavah 151 do 177. |
| --- | --- |

(150)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, je pripombe predložilo šest zainteresiranih strani in zaposleni v nemškem sektorju pomorskega prevoza, ki je želel ostati anonimen. Povzete so v uvodnih izjavah 151 do 177.

5.1   Plovila, upravičena do obdavčitve na tonažo

Plovila, upravičena do obdavčitve na tonažo

| (151) | Združenje ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) se je strinjalo s prvotno oceno Komisije, da ribiška plovila, naftne ploščadi in nekomercialne jahte za prosti čas ne bi smeli biti upravičeni do davka na tonažo. |
| --- | --- |

(151)

Združenje ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) se je strinjalo s prvotno oceno Komisije, da ribiška plovila, naftne ploščadi in nekomercialne jahte za prosti čas ne bi smeli biti upravičeni do davka na tonažo.

5.2   Uporaba davka na tonažo za barže

Uporaba davka na tonažo za barže

| (152) | Malteški svet za mednarodni ladijski prevoz je poudaril, da barža brez pogona prevaža tovor, vlečno plovilo pa zagotovi, da tovor prispe v namembni kraj. Gre torej za eno samo operacijo, zato morata biti obe ladji upravičeni do davka na tonažo. |
| --- | --- |

(152)

Malteški svet za mednarodni ladijski prevoz je poudaril, da barža brez pogona prevaža tovor, vlečno plovilo pa zagotovi, da tovor prispe v namembni kraj. Gre torej za eno samo operacijo, zato morata biti obe ladji upravičeni do davka na tonažo.

5.3   Uporaba davka na tonažo za plovila za križarjenje

Uporaba davka na tonažo za plovila za križarjenje

| (153) | Malteški svet za mednarodni ladijski prevoz je poudaril, da je dejavnost ladij za križarjenje enaka prevažanju potnikov. |
| --- | --- |

(153)

Malteški svet za mednarodni ladijski prevoz je poudaril, da je dejavnost ladij za križarjenje enaka prevažanju potnikov.

| (154) | Združenje ECSA je navedlo, da je glavni namen ladij za križarjenje pomorski prevoz, čeprav se uporabljajo za prosti čas. Poudarilo je tudi, da za ladje za križarjenje veljajo enake kontrole in predpisi kot za druga velika čezoceanska plovila ter da morajo pomorščaki na njih izpolnjevati enake zahteve glede certifikatov. Prav tako se zanje izvajajo enake kontrole v državi zastave in državi pristanišča ter uporabljajo enake mednarodne konvencije kot za vsa druga plovila na mednarodnih plovbah. Industrija križarjenj je pomembno prispevala k doseganju ciljev smernic o pomorskem prometu. Sooča se z omejevanjem konkurenčnosti s strani držav zunaj EU. Če pogodbenica Sporazuma EGP ali država članica uvede davke (ali druge stroške), ki jih druge države ne določajo, lahko država članica pričakuje premik plovil pod zastavo druge države, v kateri so skupni stroški nižji. |
| --- | --- |

(154)

Združenje ECSA je navedlo, da je glavni namen ladij za križarjenje pomorski prevoz, čeprav se uporabljajo za prosti čas. Poudarilo je tudi, da za ladje za križarjenje veljajo enake kontrole in predpisi kot za druga velika čezoceanska plovila ter da morajo pomorščaki na njih izpolnjevati enake zahteve glede certifikatov. Prav tako se zanje izvajajo enake kontrole v državi zastave in državi pristanišča ter uporabljajo enake mednarodne konvencije kot za vsa druga plovila na mednarodnih plovbah. Industrija križarjenj je pomembno prispevala k doseganju ciljev smernic o pomorskem prometu. Sooča se z omejevanjem konkurenčnosti s strani držav zunaj EU. Če pogodbenica Sporazuma EGP ali država članica uvede davke (ali druge stroške), ki jih druge države ne določajo, lahko država članica pričakuje premik plovil pod zastavo druge države, v kateri so skupni stroški nižji.

5.4   Uporaba davka na tonažo za komercialne jahte

Uporaba davka na tonažo za komercialne jahte

| (155) | Malteški svet za mednarodni ladijski prevoz, Malteška zbornica za trgovino, podjetništvo in industrijo ter mreža Super Yachts Industry Network – Malta so poudarili, da komercialne jahte opravljajo dejavnost prevoza potnikov in da jim v tem sektorju veliko mednarodno konkurenco pri privabljanju poslov vzpostavljanja lastniških podjetij in registracije komercialnih jaht predstavljajo centri na morju. |
| --- | --- |

(155)

Malteški svet za mednarodni ladijski prevoz, Malteška zbornica za trgovino, podjetništvo in industrijo ter mreža Super Yachts Industry Network – Malta so poudarili, da komercialne jahte opravljajo dejavnost prevoza potnikov in da jim v tem sektorju veliko mednarodno konkurenco pri privabljanju poslov vzpostavljanja lastniških podjetij in registracije komercialnih jaht predstavljajo centri na morju.

5.5   Uporaba davka na tonažo za servisna plovila

Uporaba davka na tonažo za servisna plovila

| (156) | Združenje ECSA vztraja, da se ne bi smel uporabljati dokončen in izključen seznam upravičenih vrst plovil. Navedlo je, da ni dejanskih razlik med „servisnimi“ in „prevoznimi“ dejavnostmi, saj obe vrsti spadata na področje komercialnih dejavnosti pomorskega prevoza. Pozdravilo je dejstvo, da Komisija priznava upravičenost nekaterih servisnih ladij (na primer ladij za polaganje kablov) do državne pomoči. |
| --- | --- |

(156)

Združenje ECSA vztraja, da se ne bi smel uporabljati dokončen in izključen seznam upravičenih vrst plovil. Navedlo je, da ni dejanskih razlik med „servisnimi“ in „prevoznimi“ dejavnostmi, saj obe vrsti spadata na področje komercialnih dejavnosti pomorskega prevoza. Pozdravilo je dejstvo, da Komisija priznava upravičenost nekaterih servisnih ladij (na primer ladij za polaganje kablov) do državne pomoči.

5.6   Prihodki, upravičeni do davka na tonažo

Prihodki, upravičeni do davka na tonažo

5.6.1   Obdavčitev kapitalskih dobičkov od prodaje ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

Obdavčitev kapitalskih dobičkov od prodaje ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

| (157) | Združenje ECSA je navedlo, da bi bilo treba dobičke od nakupa in prodaje sredstev, povezanih z običajnimi dejavnostmi upravljavca ladij, oprostiti plačila davka na tonažo le, če družba ne izvaja drugih dejavnosti, razen nakupa in prodaje sredstev za pomorski prevoz. V tem primeru ni mogoče šteti, da družba izvaja dejavnosti pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(157)

Združenje ECSA je navedlo, da bi bilo treba dobičke od nakupa in prodaje sredstev, povezanih z običajnimi dejavnostmi upravljavca ladij, oprostiti plačila davka na tonažo le, če družba ne izvaja drugih dejavnosti, razen nakupa in prodaje sredstev za pomorski prevoz. V tem primeru ni mogoče šteti, da družba izvaja dejavnosti pomorskega prevoza.

| (158) | Združenje ECSA trdi, da bi bilo treba v zvezi s kapitalskimi dobički od prodaje ladij uporabljati davek na tonažo tudi za ladje, kupljene pred vključitvijo v shemo davka na tonažo, pri čemer bi morale sheme davka na tonažo vključevati pravične in enakopravne prehodne ureditve ob upoštevanju vseh davčnih terjatev iz obdobja pred uporabo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(158)

Združenje ECSA trdi, da bi bilo treba v zvezi s kapitalskimi dobički od prodaje ladij uporabljati davek na tonažo tudi za ladje, kupljene pred vključitvijo v shemo davka na tonažo, pri čemer bi morale sheme davka na tonažo vključevati pravične in enakopravne prehodne ureditve ob upoštevanju vseh davčnih terjatev iz obdobja pred uporabo davka na tonažo.

5.6.2   Uporaba davka na tonažo za pomožne storitve, ki se opravljajo v okviru pomorskega prevoza

Uporaba davka na tonažo za pomožne storitve, ki se opravljajo v okviru pomorskega prevoza

| (159) | Po mnenju združenja ECSA bi morale biti pomožne storitve običajen del storitev pomorskega prevoza, ki jih opravlja organizacija za pomorski prevoz. Trdi, da ni potrebe po opredelitvi „pomožnih storitev“ za namene uporabe smernic o pomorskem prometu in da bi bilo treba podrobno razlago prepustiti državam članicam ob spremljanju s strani Komisije. |
| --- | --- |

(159)

Po mnenju združenja ECSA bi morale biti pomožne storitve običajen del storitev pomorskega prevoza, ki jih opravlja organizacija za pomorski prevoz. Trdi, da ni potrebe po opredelitvi „pomožnih storitev“ za namene uporabe smernic o pomorskem prometu in da bi bilo treba podrobno razlago prepustiti državam članicam ob spremljanju s strani Komisije.

| (160) | Strinja se s Komisijo, da se storitve, ki jih finančne institucije zagotavljajo ladjarskim družbam, vključenim v shemo davka na tonažo – na primer posojila in jamstva – ne bi smele šteti za upravičene „pomožne storitve“. |
| --- | --- |

(160)

Strinja se s Komisijo, da se storitve, ki jih finančne institucije zagotavljajo ladjarskim družbam, vključenim v shemo davka na tonažo – na primer posojila in jamstva – ne bi smele šteti za upravičene „pomožne storitve“.

| (161) | Če je edina poslovna dejavnost družbe upravljanje upravičenih ladij, bi bilo treba šteti, da ves dobiček od dejavnosti upravljanja ladij upošteva omejitve, če so poslovne dejavnosti v skladu z običaji in prakso v sektorju. |
| --- | --- |

(161)

Če je edina poslovna dejavnost družbe upravljanje upravičenih ladij, bi bilo treba šteti, da ves dobiček od dejavnosti upravljanja ladij upošteva omejitve, če so poslovne dejavnosti v skladu z običaji in prakso v sektorju.

| (162) | Združenje ECSA je ugotovilo, da veliko družb zaračunava svoje storitve na vključujoči podlagi, pri čemer jim širok pristop omogoča, da se izognejo zahtevi glede samovoljnih izračunov zaradi porazdelitve dobička. Poudarilo je, da širok pristop podpira vzorčna konvencija OECD o davku. |
| --- | --- |

(162)

Združenje ECSA je ugotovilo, da veliko družb zaračunava svoje storitve na vključujoči podlagi, pri čemer jim širok pristop omogoča, da se izognejo zahtevi glede samovoljnih izračunov zaradi porazdelitve dobička. Poudarilo je, da širok pristop podpira vzorčna konvencija OECD o davku.

| (163) | Združenje ECSA je navedlo, da so ločeno zaračunane storitve nujen in običajen element gospodarskega izvajanja večine storitev za prevoz potnikov. Brez njih dejavnost pomorskega prevoza ne bi pritegnila strank in ladjarske družbe te dejavnosti ne bi mogle izvajati, zato bi se morale obravnavati kot upravičene do davka na tonažo. |
| --- | --- |

(163)

Združenje ECSA je navedlo, da so ločeno zaračunane storitve nujen in običajen element gospodarskega izvajanja večine storitev za prevoz potnikov. Brez njih dejavnost pomorskega prevoza ne bi pritegnila strank in ladjarske družbe te dejavnosti ne bi mogle izvajati, zato bi se morale obravnavati kot upravičene do davka na tonažo.

| (164) | Kar zadeva dejavnost ladij za križarjenje, vključuje prevoz tudi različne storitve, ki se zagotavljajo med potovanjem in jih potniki pričakujejo. Združenje ECSA je navedlo, da te storitve zajemajo komunikacijske storitve, lokale, menjalnice, izlete na kopno, trgovine, zdravstvene in lepotilne storitve ter razvedrilne dejavnosti. V nekaterih primerih, kot so izleti na kopno, so te dodatne dejavnosti storitve, ki jih agencija, ki ponuja križarjenje, običajno kupi pri lokalnih agencijah, zato bi jih bilo treba vključiti kot upravičeno dejavnost. |
| --- | --- |

(164)

Kar zadeva dejavnost ladij za križarjenje, vključuje prevoz tudi različne storitve, ki se zagotavljajo med potovanjem in jih potniki pričakujejo. Združenje ECSA je navedlo, da te storitve zajemajo komunikacijske storitve, lokale, menjalnice, izlete na kopno, trgovine, zdravstvene in lepotilne storitve ter razvedrilne dejavnosti. V nekaterih primerih, kot so izleti na kopno, so te dodatne dejavnosti storitve, ki jih agencija, ki ponuja križarjenje, običajno kupi pri lokalnih agencijah, zato bi jih bilo treba vključiti kot upravičeno dejavnost.

| (165) | Združenje ECSA priznava načelo izogibanja nelojalni konkurenci z domačimi družbami na kopnem, pri čemer opozarja, da ne bi bilo sprejemljivo uporabljati ladje predvsem kot plavajoče veleblagovnice, igralnice ali mirujoče hotele. |
| --- | --- |

(165)

Združenje ECSA priznava načelo izogibanja nelojalni konkurenci z domačimi družbami na kopnem, pri čemer opozarja, da ne bi bilo sprejemljivo uporabljati ladje predvsem kot plavajoče veleblagovnice, igralnice ali mirujoče hotele.

| (166) | Navedbe Malteškega sveta za mednarodni ladijski prevoz o paketih križarjenj in potniških paketih so bile podobne. |
| --- | --- |

(166)

Navedbe Malteškega sveta za mednarodni ladijski prevoz o paketih križarjenj in potniških paketih so bile podobne.

5.6.3   Uporaba davka na tonažo za subjekte, ki oddajajo v zakup upravičena plovila brez posadke

Uporaba davka na tonažo za subjekte, ki oddajajo v zakup upravičena plovila brez posadke

| (167) | Združenje ECSA trdi, da bi se morale države članice odločiti, ali bi bilo treba uvesti kakršne koli omejitve, pri čemer se na primer upošteva organizacijska struktura nacionalnega sektorja pomorskih prevozov in pomorskega grozda. |
| --- | --- |

(167)

Združenje ECSA trdi, da bi se morale države članice odločiti, ali bi bilo treba uvesti kakršne koli omejitve, pri čemer se na primer upošteva organizacijska struktura nacionalnega sektorja pomorskih prevozov in pomorskega grozda.

| (168) | Združenje norveških ladjarjev je pojasnilo, da je oddaja ladje v zakup brez posadke pogosta ureditev ladjarskih družb. Vendar je v zakup brez posadke običajno oddan le majhen delež skupne tonaže ladjarske družbe. Takih družb, ki imajo v lasti samo ladje za oddajo v zakup brez posadke, ni veliko. Če prihodki od oddajanja ladij v zakup brez posadke niso v celoti izvzeti iz plačila davka, lastniki plovil v EGP ne morejo zagotavljati konkurenčnih cen zakupa. Poleg tega družbe, ki opravljajo storitve v industriji nafte in plina na grebenih v tujini, običajno ločujejo dejavnosti lastništva plovil in operativne dejavnosti, da bi bile konkurenčne v državi, v kateri opravljajo dejavnosti. Oddaja ladij v zakup brez posadke je pogosto edina možnost vstopa na zaščitene tuje trge. Poleg tega, če je subjekt, ki najame ladjo, družba, ki opravlja z nafto povezane storitve, ima ta subjekt pogosto svojo organizacijo za zaposlovanje posadke in tehnične storitve upravljanja ladje, ki jo želi zaposliti. Na nekaterih ozemljih se tveganja v zvezi s stroški in razpoložljivostjo posadke, stroški za popravila ladje in pravočasnim dostopom do teh popravil ter drugimi vidiki, ki so potrebni za upravljanje ladje, štejejo za nesprejemljiva, zato so ureditve oddaje ladij v zakup brez posadke primernejše. |
| --- | --- |

(168)

Združenje norveških ladjarjev je pojasnilo, da je oddaja ladje v zakup brez posadke pogosta ureditev ladjarskih družb. Vendar je v zakup brez posadke običajno oddan le majhen delež skupne tonaže ladjarske družbe. Takih družb, ki imajo v lasti samo ladje za oddajo v zakup brez posadke, ni veliko. Če prihodki od oddajanja ladij v zakup brez posadke niso v celoti izvzeti iz plačila davka, lastniki plovil v EGP ne morejo zagotavljati konkurenčnih cen zakupa. Poleg tega družbe, ki opravljajo storitve v industriji nafte in plina na grebenih v tujini, običajno ločujejo dejavnosti lastništva plovil in operativne dejavnosti, da bi bile konkurenčne v državi, v kateri opravljajo dejavnosti. Oddaja ladij v zakup brez posadke je pogosto edina možnost vstopa na zaščitene tuje trge. Poleg tega, če je subjekt, ki najame ladjo, družba, ki opravlja z nafto povezane storitve, ima ta subjekt pogosto svojo organizacijo za zaposlovanje posadke in tehnične storitve upravljanja ladje, ki jo želi zaposliti. Na nekaterih ozemljih se tveganja v zvezi s stroški in razpoložljivostjo posadke, stroški za popravila ladje in pravočasnim dostopom do teh popravil ter drugimi vidiki, ki so potrebni za upravljanje ladje, štejejo za nesprejemljiva, zato so ureditve oddaje ladij v zakup brez posadke primernejše.

| (169) | Združenje norveških ladjarjev trdi, da se z omogočanjem družbam, vključenim v shemo davka na tonažo, da oddajajo ladje v zakup brez posadke, ne bo povečal obseg državne pomoči v sektorju pomorskih prevozov (81). Ladjarske prihodke, ki so oproščeni plačila davka, si razdelita družba, ki je lastnica ladje in ki oddaja ladjo v zakup brez posadke, ter družba, ki upravlja z ladjo (od prihodkov družbe, ki upravlja z ladjo, ki so oproščeni plačila davka, se odšteje znesek za najem ladje brez posadke, ki za družbo, ki je lastnica ladje, predstavlja prihodek, oproščen plačila davka). |
| --- | --- |

(169)

Združenje norveških ladjarjev trdi, da se z omogočanjem družbam, vključenim v shemo davka na tonažo, da oddajajo ladje v zakup brez posadke, ne bo povečal obseg državne pomoči v sektorju pomorskih prevozov (81). Ladjarske prihodke, ki so oproščeni plačila davka, si razdelita družba, ki je lastnica ladje in ki oddaja ladjo v zakup brez posadke, ter družba, ki upravlja z ladjo (od prihodkov družbe, ki upravlja z ladjo, ki so oproščeni plačila davka, se odšteje znesek za najem ladje brez posadke, ki za družbo, ki je lastnica ladje, predstavlja prihodek, oproščen plačila davka).

81

| (170) | Malteški svet za mednarodni ladijski prevoz je navedel, da je treba lastništvo ladje in upravljanje z ladjo obravnavati kot celoto. Organizacija je lahko lastnica ladje in hkrati z ladjo upravlja. V drugih primerih se različni subjekti osredotočajo na eno dejavnost. Vsi subjekti imajo stroške in odgovornosti, vključno z zagotavljanjem, da se primarna dejavnost izvaja varno in učinkovito. Poudarja se, da malteška in mednarodna zakonodaja lastniku ladje nalagata stroge obveznosti in odgovornosti, tudi če se ladja oddaja v zakup brez posadke. Če se najeta ladja uporablja za mednarodni prevoz blaga ali potnikov, bi bilo torej treba tako lastnika ladje kot tudi organizacijo, ki je ladjo najela, vključiti v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(170)

Malteški svet za mednarodni ladijski prevoz je navedel, da je treba lastništvo ladje in upravljanje z ladjo obravnavati kot celoto. Organizacija je lahko lastnica ladje in hkrati z ladjo upravlja. V drugih primerih se različni subjekti osredotočajo na eno dejavnost. Vsi subjekti imajo stroške in odgovornosti, vključno z zagotavljanjem, da se primarna dejavnost izvaja varno in učinkovito. Poudarja se, da malteška in mednarodna zakonodaja lastniku ladje nalagata stroge obveznosti in odgovornosti, tudi če se ladja oddaja v zakup brez posadke. Če se najeta ladja uporablja za mednarodni prevoz blaga ali potnikov, bi bilo torej treba tako lastnika ladje kot tudi organizacijo, ki je ladjo najela, vključiti v shemo davka na tonažo.

5.6.4   Uporaba davka na tonažo za zakup ladij s posadko (časovni zakup/zakup potovanja)

Uporaba davka na tonažo za zakup ladij s posadko (časovni zakup/zakup potovanja)

| (171) | Združenje ECSA poudarja, da oddajanje ladij v zakup ustvarja neposredne in posredne zaposlitvene priložnosti za veliko ladjarskih strokovnjakov po vsej Evropi, prilagodljiv pristop pa prispeva k ohranjanju sedežev ladjarskih družb znotraj EU. |
| --- | --- |

(171)

Združenje ECSA poudarja, da oddajanje ladij v zakup ustvarja neposredne in posredne zaposlitvene priložnosti za veliko ladjarskih strokovnjakov po vsej Evropi, prilagodljiv pristop pa prispeva k ohranjanju sedežev ladjarskih družb znotraj EU.

| (172) | Kar zadeva nekatere sklepe Komisije, s katerimi je določila, da mora biti minimalni delež lastnih ladjarskih dejavnosti organizacij, ki zakupijo ladjo za čas, upravičen do obdavčitve na tonažo, je združenje ECSA navedlo, da bi bilo treba to zahtevo omiliti. |
| --- | --- |

(172)

Kar zadeva nekatere sklepe Komisije, s katerimi je določila, da mora biti minimalni delež lastnih ladjarskih dejavnosti organizacij, ki zakupijo ladjo za čas, upravičen do obdavčitve na tonažo, je združenje ECSA navedlo, da bi bilo treba to zahtevo omiliti.

| (173) | Po navedbah Združenja norveških ladjarjev je večina ladjarskih družb iz komercialnih razlogov zastopana na številnih pomorskih vozliščih po vsem svetu in če ima mednarodna organizacija za pomorski prevoz strategijo za povečanje deleža plovil v svoji floti, ki se oddajajo v časovni zakup, lahko to strategijo izvede ne glede na kakršne koli omejitve v evropskih shemah davka na tonažo. To lahko preprosto naredi prek odvisne družbe, ki nima sedeža v EGP. |
| --- | --- |

(173)

Po navedbah Združenja norveških ladjarjev je večina ladjarskih družb iz komercialnih razlogov zastopana na številnih pomorskih vozliščih po vsem svetu in če ima mednarodna organizacija za pomorski prevoz strategijo za povečanje deleža plovil v svoji floti, ki se oddajajo v časovni zakup, lahko to strategijo izvede ne glede na kakršne koli omejitve v evropskih shemah davka na tonažo. To lahko preprosto naredi prek odvisne družbe, ki nima sedeža v EGP.

5.7   Pravilo povezave z zastavo

Pravilo povezave z zastavo

| (174) | Združenje ECSA meni, da smernice o pomorskem prometu dejansko vsebujejo razumno stopnjo prilagodljivosti v zvezi z uporabo zastav držav članic in da se to pravilo ne bi smelo dodatno zaostriti. |
| --- | --- |

(174)

Združenje ECSA meni, da smernice o pomorskem prometu dejansko vsebujejo razumno stopnjo prilagodljivosti v zvezi z uporabo zastav držav članic in da se to pravilo ne bi smelo dodatno zaostriti.

5.8   Omejitvena pravila

Omejitvena pravila

| (175) | Združenje ECSA je poudarilo, da morajo sheme davka na tonažo določati jasno opredelitev upravičenih dejavnosti. |
| --- | --- |

(175)

Združenje ECSA je poudarilo, da morajo sheme davka na tonažo določati jasno opredelitev upravičenih dejavnosti.

| (176) | Upravljavec ladje lahko v obseg omejitve vključi dejavnost „odkupa“ storitev od drugih podjetij, ne pa tudi dobičkov od izvajanja drugih poslovnih dejavnosti. To neodvisno tržno načelo se pogosto uporablja pri upravljanju davka in je znano kot zahteva za oblikovanje transfernih cen. Na primer: če upravljavec ladje v okviru paketa ponuja storitve na kopnem, kot sta prevoz in nastanitev v hotelu, bi bilo treba vsak pribitek, ki ga zaračuna za storitve in ki presega primerljivo tržno ceno, vključiti v shemo davka na tonažo. Če torej tretja stran opravlja storitve po tržni ceni, vsak dobiček, ki ga ustvari upravljavec, spada v okvir omejitve. Če pa storitve opravlja organizacija v okviru upravljavca ladje, se zanje uporabljajo transferne cene, dobiček od dejavnosti prevoza ali nastanitve pa ni vključen v shemo davka na tonažo – do davka na tonažo je upravičen le izračunani pribitek na navedene storitve organizacije. |
| --- | --- |

(176)

Upravljavec ladje lahko v obseg omejitve vključi dejavnost „odkupa“ storitev od drugih podjetij, ne pa tudi dobičkov od izvajanja drugih poslovnih dejavnosti. To neodvisno tržno načelo se pogosto uporablja pri upravljanju davka in je znano kot zahteva za oblikovanje transfernih cen. Na primer: če upravljavec ladje v okviru paketa ponuja storitve na kopnem, kot sta prevoz in nastanitev v hotelu, bi bilo treba vsak pribitek, ki ga zaračuna za storitve in ki presega primerljivo tržno ceno, vključiti v shemo davka na tonažo. Če torej tretja stran opravlja storitve po tržni ceni, vsak dobiček, ki ga ustvari upravljavec, spada v okvir omejitve. Če pa storitve opravlja organizacija v okviru upravljavca ladje, se zanje uporabljajo transferne cene, dobiček od dejavnosti prevoza ali nastanitve pa ni vključen v shemo davka na tonažo – do davka na tonažo je upravičen le izračunani pribitek na navedene storitve organizacije.

5.9   Oprostitev obdavčitve dobičkov od financiranja ladjarskih družb

Oprostitev obdavčitve dobičkov od financiranja ladjarskih družb

| (177) | Združenje ECSA se strinja s Komisijo, da se storitve, ki jih finančne institucije zagotavljajo ladjarskim družbam, vključenim v shemo davka na tonažo – na primer posojila in jamstva – ne bi smele šteti za „upravičene“ ali „pomožne storitve“. |
| --- | --- |

(177)

Združenje ECSA se strinja s Komisijo, da se storitve, ki jih finančne institucije zagotavljajo ladjarskim družbam, vključenim v shemo davka na tonažo – na primer posojila in jamstva – ne bi smele šteti za „upravičene“ ali „pomožne storitve“.

6.   PRIPOMBE MALTE NA PRIPOMBE TRETJE STRANI

PRIPOMBE MALTE NA PRIPOMBE TRETJE STRANI

| (178) | Malta verjame, da je glede na večino prejetih pripomb jasno, da je uporaba smernic za pomorski promet na Malti na splošno zadovoljiva. Malta je navedla, da deležniki niso ugovarjali, ampak so podprli obstoječe ureditve. |
| --- | --- |

(178)

Malta verjame, da je glede na večino prejetih pripomb jasno, da je uporaba smernic za pomorski promet na Malti na splošno zadovoljiva. Malta je navedla, da deležniki niso ugovarjali, ampak so podprli obstoječe ureditve.

7.   OCENA POMOČI

OCENA POMOČI

7.1   Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (179) | V skladu s členom 107(1) PDEU je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(179)

V skladu s členom 107(1) PDEU je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (180) | Zato mora ukrep podpore, da bi se obravnaval kot pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, izpolnjevati vse naslednje pogoje: (i) financirati ga mora država z državnimi sredstvi in biti mora pripisljiv državi; (ii) prejemniku mora dodeljevati selektivno prednost z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga; (iii) izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in (iv) bi lahko prizadel trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(180)

Zato mora ukrep podpore, da bi se obravnaval kot pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, izpolnjevati vse naslednje pogoje: (i) financirati ga mora država z državnimi sredstvi in biti mora pripisljiv državi; (ii) prejemniku mora dodeljevati selektivno prednost z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga; (iii) izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in (iv) bi lahko prizadel trgovino med državami članicami.

| (181) | V nadaljevanju bo Komisija ocenila, ali (i) shema davka na tonažo, (ii) oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, (iii) oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, (iv) oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, (v) oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, in (vi) oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: nacionalni ukrepi) izpolnjujejo merila iz uvodne izjave 180 in tako pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

(181)

V nadaljevanju bo Komisija ocenila, ali (i) shema davka na tonažo, (ii) oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, (iii) oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, (iv) oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, (v) oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, in (vi) oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: nacionalni ukrepi) izpolnjujejo merila iz uvodne izjave 180 in tako pomenijo državno pomoč.

Državna sredstva, pripisljivost in prednost

Državna sredstva, pripisljivost in prednost

| (182) | Komisija ugotavlja, da nacionalni ukrepi zadevajo oprostitve plačil davkov in dajatev, ki se običajno plačujejo malteški državi. V primerjavi z davkom od dohodkov, ki se v skladu z zakonom o davku od dohodkov običajno plačuje za dohodke pravnih oseb, je v okviru sheme davka na tonažo odobreno znižanje davka. Oprostitev obdavčitve dividend in kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah in kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij ter obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, so oprostitve – v skladu z zakonom o davku od dohodkov – ki so odobrene z zakonom o trgovskem ladijskem prometu in pravilnikom o obdavčitvi. Oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose, ki je predvidena v zakonu o dajatvah za dokumente in prenose, je prav tako odobrena z zakonom o trgovskem ladijskem prometu in pravilnikom o obdavčitvi. Oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice je tudi oprostitev plačila davkov in dajatev, ki se običajno plačujejo malteški državi. |
| --- | --- |

(182)

Komisija ugotavlja, da nacionalni ukrepi zadevajo oprostitve plačil davkov in dajatev, ki se običajno plačujejo malteški državi. V primerjavi z davkom od dohodkov, ki se v skladu z zakonom o davku od dohodkov običajno plačuje za dohodke pravnih oseb, je v okviru sheme davka na tonažo odobreno znižanje davka. Oprostitev obdavčitve dividend in kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah in kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij ter obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, so oprostitve – v skladu z zakonom o davku od dohodkov – ki so odobrene z zakonom o trgovskem ladijskem prometu in pravilnikom o obdavčitvi. Oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose, ki je predvidena v zakonu o dajatvah za dokumente in prenose, je prav tako odobrena z zakonom o trgovskem ladijskem prometu in pravilnikom o obdavčitvi. Oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice je tudi oprostitev plačila davkov in dajatev, ki se običajno plačujejo malteški državi.

| (183) | Komisija ugotavlja, da je izguba davčnih prihodkov za državo enaka porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov. Z omogočanjem znižanja davkov in dajatev ali oprostitve plačila davkov in dajatev v skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu se Malta odpove prihodku, ki predstavlja državna sredstva. Znižanje davka in oprostitve plačila davka ter oprostitve plačila dajatev so torej odobreni na podlagi državnih sredstev. Ti ukrepi so bili uvedeni v obliki državne pravne ureditve (zakon o trgovskem ladijskem prometu, ki je parlamentarni akt, in pravilnik o obdavčitvi, ki ga Malta šteje za sekundarno zakonodajo, na podlagi katere se izvaja navedeni zakon). Ker torej te davčne ukrepe odobrijo malteški organi, so ukrepi pripisljivi državi. |
| --- | --- |

(183)

Komisija ugotavlja, da je izguba davčnih prihodkov za državo enaka porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov. Z omogočanjem znižanja davkov in dajatev ali oprostitve plačila davkov in dajatev v skladu z zakonom o trgovskem ladijskem prometu se Malta odpove prihodku, ki predstavlja državna sredstva. Znižanje davka in oprostitve plačila davka ter oprostitve plačila dajatev so torej odobreni na podlagi državnih sredstev. Ti ukrepi so bili uvedeni v obliki državne pravne ureditve (zakon o trgovskem ladijskem prometu, ki je parlamentarni akt, in pravilnik o obdavčitvi, ki ga Malta šteje za sekundarno zakonodajo, na podlagi katere se izvaja navedeni zakon). Ker torej te davčne ukrepe odobrijo malteški organi, so ukrepi pripisljivi državi.

| (184) | Da bi ukrep pomenil državno pomoč, mora prejemnikom zagotavljati finančno prednost. Komisija ugotavlja, da nacionalni ukrepi pomenijo oprostitev plačila davkov in dajatev, ki upravičencu zagotavlja prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(184)

Da bi ukrep pomenil državno pomoč, mora prejemnikom zagotavljati finančno prednost. Komisija ugotavlja, da nacionalni ukrepi pomenijo oprostitev plačila davkov in dajatev, ki upravičencu zagotavlja prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

| (185) | Komisija je zato sklenila, da so:






  (i) | davek na tonažo v okviru sheme davka na tonažo, |
| --- | --- | --- |

(185)

Komisija je zato sklenila, da so:

(i)

davek na tonažo v okviru sheme davka na tonažo,

| (ii) | oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice, |
| --- | --- |

(ii)

oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice,

| (iii) | oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, |
| --- | --- |

(iii)

oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij,

| (iv) | oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z deleži v ladjarskih družbah, |
| --- | --- |

(iv)

oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z deleži v ladjarskih družbah,

| (v) | oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z deleži v ladjarskih družbah; |
| --- | --- |

(v)

oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z deleži v ladjarskih družbah;

| (vi) | oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, |
| --- | --- |

(vi)

oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo,

| (vii) | oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose |
| --- | --- |

(vii)

oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose

odobreni na podlagi državnih sredstev in pripisljivi državi ter zagotavljajo prednost upravičencem.

| (186) | V nadaljevanju so za vsak primer posebej ločeno ocenjeni drugi elementi, ki so potrebni za obravnavanje ukrepa kot državne pomoči, in sicer selektivna narava ukrepa ter možnost, da izkrivlja konkurenco in prizadene trgovino. |
| --- | --- |

(186)

V nadaljevanju so za vsak primer posebej ločeno ocenjeni drugi elementi, ki so potrebni za obravnavanje ukrepa kot državne pomoči, in sicer selektivna narava ukrepa ter možnost, da izkrivlja konkurenco in prizadene trgovino.

7.1.1   Shema davka na tonažo

Shema davka na tonažo

Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (187) | Ukrep pomeni državno pomoč, če je selektiven, tj. če daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga v skladu s členom 107(1) PDEU. Kar zadeva razlago pogoja selektivnosti, se lahko ukrep v skladu z ustaljeno sodno prakso obravnava kot selektiven, če je „delno namenjen izvzetju zadevnih podjetij iz plačila finančnih dajatev, ki izhajajo iz običajne uporabe splošnega sistema obveznih prispevkov, določenih z zakonom“ (82). Ukrep se torej obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira. |
| --- | --- |

(187)

Ukrep pomeni državno pomoč, če je selektiven, tj. če daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga v skladu s členom 107(1) PDEU. Kar zadeva razlago pogoja selektivnosti, se lahko ukrep v skladu z ustaljeno sodno prakso obravnava kot selektiven, če je „delno namenjen izvzetju zadevnih podjetij iz plačila finančnih dajatev, ki izhajajo iz običajne uporabe splošnega sistema obveznih prispevkov, določenih z zakonom“ (82). Ukrep se torej obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira.

82

| (188) | Sodišče je za namene ocene pripravilo tristopenjsko analizo (83). Najprej je treba določiti referenčni sistem. Drugič, ugotoviti je treba, ali zadevni ukrep pomeni odstopanje od navedenega sistema, kolikor različno obravnava gospodarske subjekte, ki so z vidika ciljev, ki so lastni sistemu, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Ocena, ali prihaja do odstopanja, je ključni element tega dela preskusa in na njeni podlagi je mogoče ugotoviti, ali je ukrep selektiven prima facie. Če zadevni ukrep ne pomeni odstopanja od referenčnega sistema, ni selektiven. Če pa od tega sistema odstopa (in je zato selektiven prima facie), je treba v tretji stopnji preskusa ugotoviti, ali je odstopanje utemeljeno z naravo ali splošno shemo (referenčnega) sistema (84). Če ukrep, ki je selektiven prima facie, utemeljuje narava in splošna shema sistema, se ne bo obravnaval kot selektiven in torej ne bo spadal na področje uporabe člena 107(1) PDEU (85). |
| --- | --- |

(188)

Sodišče je za namene ocene pripravilo tristopenjsko analizo (83). Najprej je treba določiti referenčni sistem. Drugič, ugotoviti je treba, ali zadevni ukrep pomeni odstopanje od navedenega sistema, kolikor različno obravnava gospodarske subjekte, ki so z vidika ciljev, ki so lastni sistemu, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Ocena, ali prihaja do odstopanja, je ključni element tega dela preskusa in na njeni podlagi je mogoče ugotoviti, ali je ukrep selektiven prima facie. Če zadevni ukrep ne pomeni odstopanja od referenčnega sistema, ni selektiven. Če pa od tega sistema odstopa (in je zato selektiven prima facie), je treba v tretji stopnji preskusa ugotoviti, ali je odstopanje utemeljeno z naravo ali splošno shemo (referenčnega) sistema (84). Če ukrep, ki je selektiven prima facie, utemeljuje narava in splošna shema sistema, se ne bo obravnaval kot selektiven in torej ne bo spadal na področje uporabe člena 107(1) PDEU (85).

83

prima facie

prima facie

84

prima facie

85

| (189) | Za družbe na Malti se v skladu z zakonom o davku od dohodkov uporablja 35-odstotna obdavčitev (86). Organizacije za pomorski prevoz, ki so izbrale vključitev v shemo davka na tonažo, so v zvezi z prihodki od dejavnosti pomorskega prevoza oproščene obdavčitve v okviru zakona o davku od dohodkov in namesto tega plačajo pavšalni znesek. Komisija ugotavlja, da shema davka na tonažo, kot je opisana v oddelku 2.1, ali primerljiva shema ni na voljo vsem sektorjem ali družbam, zato je selektivna prima facie. Davek na tonažo upravičencem omogoča, da prihranijo pri davčnih izdatkih. Tega odstopanja ne utemeljuje narava splošnega sistema, ampak se izvaja s posebnim namenom zagotavljanja koristi nekaterim dejavnostim in spodbujanja teh dejavnosti. |
| --- | --- |

(189)

Za družbe na Malti se v skladu z zakonom o davku od dohodkov uporablja 35-odstotna obdavčitev (86). Organizacije za pomorski prevoz, ki so izbrale vključitev v shemo davka na tonažo, so v zvezi z prihodki od dejavnosti pomorskega prevoza oproščene obdavčitve v okviru zakona o davku od dohodkov in namesto tega plačajo pavšalni znesek. Komisija ugotavlja, da shema davka na tonažo, kot je opisana v oddelku 2.1, ali primerljiva shema ni na voljo vsem sektorjem ali družbam, zato je selektivna prima facie. Davek na tonažo upravičencem omogoča, da prihranijo pri davčnih izdatkih. Tega odstopanja ne utemeljuje narava splošnega sistema, ampak se izvaja s posebnim namenom zagotavljanja koristi nekaterim dejavnostim in spodbujanja teh dejavnosti.

86

prima facie

| (190) | Komisija glede na navedeno ugotavlja, da shema davka na tonažo dodeljuje selektivno gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(190)

Komisija glede na navedeno ugotavlja, da shema davka na tonažo dodeljuje selektivno gospodarsko prednost.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (191) | Za ukrep, ki ga dodeli država, velja, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi verjetno izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi družbami, s katerimi tekmuje (87). V praksi se tako domneva, da gre za izkrivljanje konkurence v smislu člena 107 PDEU takoj, ko država dodeli finančno prednost družbi v liberaliziranem sektorju, kjer obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca (88). Če finančna pomoč države okrepi položaj družbe v razmerju do drugih konkurenčnih družb v trgovini znotraj Skupnosti, je treba šteti, da je pomoč vplivala na konkurenco (89). |
| --- | --- |

(191)

Za ukrep, ki ga dodeli država, velja, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi verjetno izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi družbami, s katerimi tekmuje (87). V praksi se tako domneva, da gre za izkrivljanje konkurence v smislu člena 107 PDEU takoj, ko država dodeli finančno prednost družbi v liberaliziranem sektorju, kjer obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca (88). Če finančna pomoč države okrepi položaj družbe v razmerju do drugih konkurenčnih družb v trgovini znotraj Skupnosti, je treba šteti, da je pomoč vplivala na konkurenco (89).

87

88

89

| (192) | Dejavnosti pomorskega prevoza se običajno izvajajo na svetovnem trgu. Poleg tega sta trg za proge pomorske kabotaže in trg za pomorske storitve v celoti liberalizirana (90). Zato so storitve, ki jih zagotavljajo ladjarske družbe, vključene v shemo davka na tonažo, odprte za konkurenco znotraj držav članic, med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami. Shema bi torej lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(192)

Dejavnosti pomorskega prevoza se običajno izvajajo na svetovnem trgu. Poleg tega sta trg za proge pomorske kabotaže in trg za pomorske storitve v celoti liberalizirana (90). Zato so storitve, ki jih zagotavljajo ladjarske družbe, vključene v shemo davka na tonažo, odprte za konkurenco znotraj držav članic, med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami. Shema bi torej lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami.

90

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (193) | Komisija glede na navedeno meni, da davek na tonažo pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(193)

Komisija glede na navedeno meni, da davek na tonažo pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

7.1.2   Oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice

Oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice

| (194) | Veljavna zakonodaja ne omejuje ustrezno uporabe diskrecijske pravice ministra, da ladje oprosti plačila taks v okviru pravilnika o obdavčitvi, obravnavanih v uvodnih izjavah 23 in 112. Ni dovolj natančno določena, da bi znižanje davka omejila na predvidene negospodarske dejavnosti s humanitarnim ali človekoljubnim namenom. |
| --- | --- |

(194)

Veljavna zakonodaja ne omejuje ustrezno uporabe diskrecijske pravice ministra, da ladje oprosti plačila taks v okviru pravilnika o obdavčitvi, obravnavanih v uvodnih izjavah 23 in 112. Ni dovolj natančno določena, da bi znižanje davka omejila na predvidene negospodarske dejavnosti s humanitarnim ali človekoljubnim namenom.

| (195) | Enaki pomisleki, kot so navedeni v uvodni izjavi 187 in naslednjih o selektivni prednosti ter v uvodni izjavi 191 in naslednjih o izkrivljanju konkurence in vplivu na trgovino, veljajo tudi za ukrepe, ki se lahko odobrijo na podlagi ministrske diskrecijske pravice. |
| --- | --- |

(195)

Enaki pomisleki, kot so navedeni v uvodni izjavi 187 in naslednjih o selektivni prednosti ter v uvodni izjavi 191 in naslednjih o izkrivljanju konkurence in vplivu na trgovino, veljajo tudi za ukrepe, ki se lahko odobrijo na podlagi ministrske diskrecijske pravice.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (196) | Komisija zato ugotavlja, da možnost izvzetja dodatnih plovil na podlagi ministrske diskrecijske pravice pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(196)

Komisija zato ugotavlja, da možnost izvzetja dodatnih plovil na podlagi ministrske diskrecijske pravice pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

7.1.3   Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ladij

Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ladij

| (197) | Člen 5(1)(a) zakona o davku od dohodkov nalaga davčno obremenitev za kapitalske dobičke od prenosa kapitalskih sredstev. Člen 3(1) pravilnika o obdavčitvi določa oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje in prenosa ladij, ki so vključene v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(197)

Člen 5(1)(a) zakona o davku od dohodkov nalaga davčno obremenitev za kapitalske dobičke od prenosa kapitalskih sredstev. Člen 3(1) pravilnika o obdavčitvi določa oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje in prenosa ladij, ki so vključene v shemo davka na tonažo.

Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (198) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 187, se ukrep obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira. Člen 3(1) pravilnika o obdavčitvi določa oprostitev plačila davka za kapitalske dobičke od prodaje ladij, v splošnem davčnem okviru pa člen 5(1) zakona o davku od dohodkov nalaga davčno obremenitev za kapitalske dobičke od prenosa kapitalskih sredstev, ki načeloma znaša 35 %. Organizacije za pomorski prevoz, ki so izbrale vključitev v shemo davka na tonažo, so v zvezi s kapitalskimi dobički od prodaje ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, oproščene obdavčitve v okviru zakona o davku od dohodkov. Komisija ugotavlja, da takšna oprostitev ni na voljo vsem sektorjem ali družbam, zato je selektivna prima facie. Oprostitev plačila davka upravičencem omogoča, da prihranijo pri davčnih izdatkih. Tega odstopanja ne utemeljuje narava splošnega sistema, ampak se izvaja s posebnim namenom zagotavljanja koristi nekaterim dejavnostim in spodbujanja teh dejavnosti. |
| --- | --- |

(198)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 187, se ukrep obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira. Člen 3(1) pravilnika o obdavčitvi določa oprostitev plačila davka za kapitalske dobičke od prodaje ladij, v splošnem davčnem okviru pa člen 5(1) zakona o davku od dohodkov nalaga davčno obremenitev za kapitalske dobičke od prenosa kapitalskih sredstev, ki načeloma znaša 35 %. Organizacije za pomorski prevoz, ki so izbrale vključitev v shemo davka na tonažo, so v zvezi s kapitalskimi dobički od prodaje ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, oproščene obdavčitve v okviru zakona o davku od dohodkov. Komisija ugotavlja, da takšna oprostitev ni na voljo vsem sektorjem ali družbam, zato je selektivna prima facie. Oprostitev plačila davka upravičencem omogoča, da prihranijo pri davčnih izdatkih. Tega odstopanja ne utemeljuje narava splošnega sistema, ampak se izvaja s posebnim namenom zagotavljanja koristi nekaterim dejavnostim in spodbujanja teh dejavnosti.

prima facie

| (199) | Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev plačila davka na kapitalske dobičke od prodaje ladij pomeni selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(199)

Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev plačila davka na kapitalske dobičke od prodaje ladij pomeni selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (200) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 191, če finančna pomoč države okrepi položaj družbe v razmerju do drugih konkurenčnih družb v trgovini znotraj Skupnosti, je treba šteti, da je pomoč vplivala na konkurenco (91). |
| --- | --- |

(200)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 191, če finančna pomoč države okrepi položaj družbe v razmerju do drugih konkurenčnih družb v trgovini znotraj Skupnosti, je treba šteti, da je pomoč vplivala na konkurenco (91).

91

| (201) | Kot je podrobneje navedeno v uvodni izjavi 192, se dejavnosti pomorskega prevoza običajno izvajajo na svetovnem trgu. Zato so storitve, ki jih izvajajo ladjarske družbe, ki so oproščene plačila davka na kapitalske dobičke, odprte za konkurenco med državami članicami. Ukrep bi torej lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(201)

Kot je podrobneje navedeno v uvodni izjavi 192, se dejavnosti pomorskega prevoza običajno izvajajo na svetovnem trgu. Zato so storitve, ki jih izvajajo ladjarske družbe, ki so oproščene plačila davka na kapitalske dobičke, odprte za konkurenco med državami članicami. Ukrep bi torej lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (202) | Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev plačila davka na kapitalske dobičke od prodaje ladij pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(202)

Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev plačila davka na kapitalske dobičke od prodaje ladij pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

7.1.4   Oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah

Oprostitev obdavčitve dividend v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah

Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (203) | Referenčni sistem bi bilo treba opredeliti kot splošni sistem obdavčitve dividend. Člen 68 zakona o davku od dohodkov določa, da se nobeni osebi, rezidentki ali nerezidentki Malte, ne sme zaračunati davek od dohodkov od dividend. Poleg tega člen 68 določa, da nikomur ni treba prijaviti prihodkov od dividend v napovedi za odmero davka. Malteški organi so potrdili, da je splošna davčna stopnja za dividende, ki jih prejme kateri koli delničar na Malti, enaka nič. Kar zadeva delničarje organizacij za pomorski prevoz, člen 3 (1)(a) pravilnika o obdavčitvi določa, da „v okviru zakona o davku od dohodkov ne bo zaračunan ali uveden noben dodatni davek na prihodke [...] od dejavnosti pomorskega prevoza, ki jih izvaja licencirana organizacija za pomorski prevoz“, če je organizacija za pomorski prevoz v celoti plačala vse zadevne takse in davke. Zato delničarji v neladjarski družbi in v organizaciji za pomorski prevoz, ki so od družbe prejeli dividendo, niso dolžni plačati davka na dividendo. Zato oprostitev plačila davka na dividende v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah pomeni splošni ukrep, ki ni selektivne narave. |
| --- | --- |

(203)

Referenčni sistem bi bilo treba opredeliti kot splošni sistem obdavčitve dividend. Člen 68 zakona o davku od dohodkov določa, da se nobeni osebi, rezidentki ali nerezidentki Malte, ne sme zaračunati davek od dohodkov od dividend. Poleg tega člen 68 določa, da nikomur ni treba prijaviti prihodkov od dividend v napovedi za odmero davka. Malteški organi so potrdili, da je splošna davčna stopnja za dividende, ki jih prejme kateri koli delničar na Malti, enaka nič. Kar zadeva delničarje organizacij za pomorski prevoz, člen 3 (1)(a) pravilnika o obdavčitvi določa, da „v okviru zakona o davku od dohodkov ne bo zaračunan ali uveden noben dodatni davek na prihodke [...] od dejavnosti pomorskega prevoza, ki jih izvaja licencirana organizacija za pomorski prevoz“, če je organizacija za pomorski prevoz v celoti plačala vse zadevne takse in davke. Zato delničarji v neladjarski družbi in v organizaciji za pomorski prevoz, ki so od družbe prejeli dividendo, niso dolžni plačati davka na dividendo. Zato oprostitev plačila davka na dividende v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah pomeni splošni ukrep, ki ni selektivne narave.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (204) | Na podlagi navedene ocene oprostitev obdavčitve dividend ni selektivna in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(204)

Na podlagi navedene ocene oprostitev obdavčitve dividend ni selektivna in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

7.1.5   Oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

Oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (205) | Komisija ugotavlja, da je v členu 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu navedenih veliko različnih dejavnosti (92), na podlagi katerih se lahko organizacija obravnava kot organizacija za pomorski prevoz. Člen 3(2) zakona o trgovskem ladijskem prometu določa, da finančne institucije ne plačajo nobenega davka v okviru zakona o davku od dohodkov na obresti ali druge prihodke, povezane s kakršnim koli financiranjem dejavnosti licencirane organizacije za pomorski prevoz, ki so navedene v členu 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu, ali financiranjem ladje, vključene v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(205)

Komisija ugotavlja, da je v členu 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu navedenih veliko različnih dejavnosti (92), na podlagi katerih se lahko organizacija obravnava kot organizacija za pomorski prevoz. Člen 3(2) zakona o trgovskem ladijskem prometu določa, da finančne institucije ne plačajo nobenega davka v okviru zakona o davku od dohodkov na obresti ali druge prihodke, povezane s kakršnim koli financiranjem dejavnosti licencirane organizacije za pomorski prevoz, ki so navedene v členu 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu, ali financiranjem ladje, vključene v shemo davka na tonažo.

92

| (206) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 187, se ukrep obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira. Člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi določa oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem dejavnosti licenciranih organizacij za pomorski prevoz, ki so navedene v členu 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu, ali financiranjem ladje, vključene v shemo davka na tonažo, v splošnem davčnem okviru pa člen 4(1) zakona o davku od dohodkov nalaga davčno obremenitev v obliki 35-odstotne pavšalne stopnje na prihodke od obresti, ki izhajajo iz dejavnosti financiranja, kot so posojila in jamstva. Zato so finančne institucije oproščene plačila davka od dohodkov, ki izhajajo iz financiranja široko opredeljenih dejavnosti licenciranih organizacij za pomorski prevoz in financiranja ladij, vključenih v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(206)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 187, se ukrep obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira. Člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi določa oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem dejavnosti licenciranih organizacij za pomorski prevoz, ki so navedene v členu 84Z(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu, ali financiranjem ladje, vključene v shemo davka na tonažo, v splošnem davčnem okviru pa člen 4(1) zakona o davku od dohodkov nalaga davčno obremenitev v obliki 35-odstotne pavšalne stopnje na prihodke od obresti, ki izhajajo iz dejavnosti financiranja, kot so posojila in jamstva. Zato so finančne institucije oproščene plačila davka od dohodkov, ki izhajajo iz financiranja široko opredeljenih dejavnosti licenciranih organizacij za pomorski prevoz in financiranja ladij, vključenih v shemo davka na tonažo.

| (207) | Komisija ugotavlja, da finančne institucije do te oprostitve niso upravičene v zvezi s financiranjem drugih podjetij, ki niso licencirane organizacije za pomorski prevoz. Oprostitev je zato selektivna prima facie, saj daje prednost finančnim institucijam, ki financirajo sektor pomorskih prevozov. Oprostitev plačila davka upravičencem omogoča, da prihranijo pri davčnih izdatkih. |
| --- | --- |

(207)

Komisija ugotavlja, da finančne institucije do te oprostitve niso upravičene v zvezi s financiranjem drugih podjetij, ki niso licencirane organizacije za pomorski prevoz. Oprostitev je zato selektivna prima facie, saj daje prednost finančnim institucijam, ki financirajo sektor pomorskih prevozov. Oprostitev plačila davka upravičencem omogoča, da prihranijo pri davčnih izdatkih.

prima facie

| (208) | Komisija meni, da narava splošne sheme malteškega sistema obdavčitve dohodkov ne vključuje nobenega cilja, ki bi lahko upravičil obravnavano odstopanje, ampak se ukrep izvaja s posebnim namenom zagotavljanja koristi nekaterim dejavnostim in spodbujanja teh dejavnosti. |
| --- | --- |

(208)

Komisija meni, da narava splošne sheme malteškega sistema obdavčitve dohodkov ne vključuje nobenega cilja, ki bi lahko upravičil obravnavano odstopanje, ampak se ukrep izvaja s posebnim namenom zagotavljanja koristi nekaterim dejavnostim in spodbujanja teh dejavnosti.

| (209) | Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem dejavnosti licenciranih organizacij za pomorski prevoz ali financiranjem ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, pomeni selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(209)

Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem dejavnosti licenciranih organizacij za pomorski prevoz ali financiranjem ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, pomeni selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (210) | Finančne storitve se običajno izvajajo na evropskem trgu, kjer finančne institucije konkurirajo med seboj. Zato so storitve, ki jih izvajajo finančne institucije, oproščene plačila davka, odprte za konkurenco med državami članicami. |
| --- | --- |

(210)

Finančne storitve se običajno izvajajo na evropskem trgu, kjer finančne institucije konkurirajo med seboj. Zato so storitve, ki jih izvajajo finančne institucije, oproščene plačila davka, odprte za konkurenco med državami članicami.

| (211) | Če finančna pomoč države okrepi položaj družbe v razmerju do drugih konkurenčnih družb v trgovini znotraj Skupnosti, je treba šteti, da je ukrep vplival na konkurenco (93). Ukrep bi torej lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(211)

Če finančna pomoč države okrepi položaj družbe v razmerju do drugih konkurenčnih družb v trgovini znotraj Skupnosti, je treba šteti, da je ukrep vplival na konkurenco (93). Ukrep bi torej lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami.

93

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (212) | Komisija na podlagi navedenih razlogov ugotavlja, da oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(212)

Komisija na podlagi navedenih razlogov ugotavlja, da oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

7.1.6   Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah

Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah

Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (213) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 187, se ukrep obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira. Za kapitalske dobičke od delnic rezidentov Malte bi se običajno uporabljala 35-odstotna obdavčitev dohodkov v skladu z Zakonom o davku od dohodka (94). Vendar pravilnik o obdavčitvi vsebuje oprostitev plačila davka na kapitalske dobičke v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah (95). Komisija ugotavlja, da takšna oprostitev ni na voljo vsem sektorjem ali družbam, zato je selektivna prima facie. Oprostitev pomeni odstopanje od splošnega davčnega sistema, ker so rezidenti Malte z dobičkom od prenosa ladjarskih družb v primerljivem pravnem in dejanskem položaju kot rezidenti Malte z dobičkom od prenosa katerih koli drugih podjetij glede na cilj davčnega sistema, tj. obdavčitev vseh dobičkov od prenosa kakršnih koli delnic ali vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(213)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 187, se ukrep obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira. Za kapitalske dobičke od delnic rezidentov Malte bi se običajno uporabljala 35-odstotna obdavčitev dohodkov v skladu z Zakonom o davku od dohodka (94). Vendar pravilnik o obdavčitvi vsebuje oprostitev plačila davka na kapitalske dobičke v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah (95). Komisija ugotavlja, da takšna oprostitev ni na voljo vsem sektorjem ali družbam, zato je selektivna prima facie. Oprostitev pomeni odstopanje od splošnega davčnega sistema, ker so rezidenti Malte z dobičkom od prenosa ladjarskih družb v primerljivem pravnem in dejanskem položaju kot rezidenti Malte z dobičkom od prenosa katerih koli drugih podjetij glede na cilj davčnega sistema, tj. obdavčitev vseh dobičkov od prenosa kakršnih koli delnic ali vrednostnih papirjev.

94

95

prima facie

| (214) | Malta ni predložila nobenega argumenta v zvezi s tem, ali bi se ukrep lahko utemeljil z logiko davčnega sistema. Komisija meni, da narava in splošna shema malteškega sistema obdavčitve dohodkov ne vključujeta nobenega cilja, ki bi lahko upravičil obravnavano odstopanje, zato je sklenila, da je oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje delnic v ladjarskih družbah, do katere so upravičeni malteški rezidenti, selektivna v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(214)

Malta ni predložila nobenega argumenta v zvezi s tem, ali bi se ukrep lahko utemeljil z logiko davčnega sistema. Komisija meni, da narava in splošna shema malteškega sistema obdavčitve dohodkov ne vključujeta nobenega cilja, ki bi lahko upravičil obravnavano odstopanje, zato je sklenila, da je oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje delnic v ladjarskih družbah, do katere so upravičeni malteški rezidenti, selektivna v smislu člena 107(1) PDEU.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (215) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 191, če finančna pomoč države okrepi položaj družbe v razmerju do drugih konkurenčnih družb v trgovini znotraj Skupnosti, je treba šteti, da je pomoč vplivala na konkurenco. |
| --- | --- |

(215)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 191, če finančna pomoč države okrepi položaj družbe v razmerju do drugih konkurenčnih družb v trgovini znotraj Skupnosti, je treba šteti, da je pomoč vplivala na konkurenco.

| (216) | V obravnavanem primeru so malteški rezidenti, ki imajo delnice v ladjarskih družbah, izpostavljeni konkurenci in trgovini med državami članicami. Naložbene dejavnosti se izvajajo na svetovnem trgu. Kot je podrobneje navedeno v uvodni izjavi 192, se tudi dejavnosti pomorskega prevoza običajno izvajajo na svetovnem trgu. Zato obravnavani davčni ukrep vpliva na trgovino v Uniji in bi lahko izkrivljal konkurenco med državami članicami. |
| --- | --- |

(216)

V obravnavanem primeru so malteški rezidenti, ki imajo delnice v ladjarskih družbah, izpostavljeni konkurenci in trgovini med državami članicami. Naložbene dejavnosti se izvajajo na svetovnem trgu. Kot je podrobneje navedeno v uvodni izjavi 192, se tudi dejavnosti pomorskega prevoza običajno izvajajo na svetovnem trgu. Zato obravnavani davčni ukrep vpliva na trgovino v Uniji in bi lahko izkrivljal konkurenco med državami članicami.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (217) | Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev plačila davka na kapitalske dobičke od prodaje delnic v ladjarskih družbah pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(217)

Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev plačila davka na kapitalske dobičke od prodaje delnic v ladjarskih družbah pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

7.1.7   Oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose

Oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose

Selektivnost

Selektivnost

| (218) | Zakon o dajatvah za dokumente in prenose določa med drugim dajatev za prenose tržnih vrednostnih papirjev (96). Kot je navedeno v uvodni izjavi 41, člen 5 pravilnika o obdavčitvi določa oprostitve obdavčitve za transakcije, povezane s tržnimi vrednostnimi papirji v zvezi z organizacijami za pomorski promet. |
| --- | --- |

(218)

Zakon o dajatvah za dokumente in prenose določa med drugim dajatev za prenose tržnih vrednostnih papirjev (96). Kot je navedeno v uvodni izjavi 41, člen 5 pravilnika o obdavčitvi določa oprostitve obdavčitve za transakcije, povezane s tržnimi vrednostnimi papirji v zvezi z organizacijami za pomorski promet.

96

| (219) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 187, se ukrep obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira. Člen 5 pravilnika o obdavčitvi pomeni odstopanje od splošnega sistema, saj so subjekti, ki izvajajo transakcije, ki vključujejo vrednostne papirje, povezane s pomorskim prevozom, v primerljivem pravnem in dejanskem položaju kot subjekti, ki izvajajo te transakcije v zvezi s katerim koli drugim sektorjem. |
| --- | --- |

(219)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 187, se ukrep obravnava kot selektiven, če pomeni odstopanje od običajne uporabe splošnega davčnega okvira. Člen 5 pravilnika o obdavčitvi pomeni odstopanje od splošnega sistema, saj so subjekti, ki izvajajo transakcije, ki vključujejo vrednostne papirje, povezane s pomorskim prevozom, v primerljivem pravnem in dejanskem položaju kot subjekti, ki izvajajo te transakcije v zvezi s katerim koli drugim sektorjem.

| (220) | Komisija ugotavlja, da taka oprostitev ni na voljo v drugih sektorjih. Oprostitev je torej selektivna prima facie, saj daje prednost transakcijam v sektorju za pomorski prevoz. Oprostitev upravičencem omogoča, da prihranijo pri svojih izdatkih. |
| --- | --- |

(220)

Komisija ugotavlja, da taka oprostitev ni na voljo v drugih sektorjih. Oprostitev je torej selektivna prima facie, saj daje prednost transakcijam v sektorju za pomorski prevoz. Oprostitev upravičencem omogoča, da prihranijo pri svojih izdatkih.

prima facie

| (221) | Malta ni predložila nobenega argumenta v zvezi s tem, ali bi se ukrep lahko utemeljil z logiko sistema. Komisija meni, da narava in splošna shema malteškega sistema dajatev ne vključujeta nobenega cilja, ki bi lahko upravičil obravnavano odstopanje. |
| --- | --- |

(221)

Malta ni predložila nobenega argumenta v zvezi s tem, ali bi se ukrep lahko utemeljil z logiko sistema. Komisija meni, da narava in splošna shema malteškega sistema dajatev ne vključujeta nobenega cilja, ki bi lahko upravičil obravnavano odstopanje.

| (222) | Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose dodeljuje selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(222)

Komisija glede na navedeno meni, da oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose dodeljuje selektivno prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (223) | Za ukrep, ki ga dodeli država, velja, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi lahko izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi družbami. |
| --- | --- |

(223)

Za ukrep, ki ga dodeli država, velja, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi lahko izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi družbami.

| (224) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 192, je pomorski prevoz liberaliziran sektor, ki je odprt za konkurenco znotraj EU in na svetovni ravni. Ta ukrep bi torej lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(224)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 192, je pomorski prevoz liberaliziran sektor, ki je odprt za konkurenco znotraj EU in na svetovni ravni. Ta ukrep bi torej lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (225) | Ukrep zato pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(225)

Ukrep zato pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

7.2   Združljivost pomoči

Združljivost pomoči

Pravna podlaga za oceno

Pravna podlaga za oceno

| (226) | V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se lahko pomoč za spodbujanje razvoja nekaterih dejavnosti šteje za združljivo z notranjim trgom, če ta pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, in s tem zagotavlja možnost odstopanja od splošne prepovedi državne pomoči. Komisija meni, da se lahko člen 107(3)(c) PDEU uporabi kot ustrezna pravna podlaga za malteško shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(226)

V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se lahko pomoč za spodbujanje razvoja nekaterih dejavnosti šteje za združljivo z notranjim trgom, če ta pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, in s tem zagotavlja možnost odstopanja od splošne prepovedi državne pomoči. Komisija meni, da se lahko člen 107(3)(c) PDEU uporabi kot ustrezna pravna podlaga za malteško shemo davka na tonažo.

| (227) | Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da ima Komisija pri uporabi člena 107(3) PDEU široko diskrecijsko pravico, katere izvrševanje zajema kompleksno oceno gospodarskih in socialnih razmer, ki jo je treba opraviti v kontekstu Skupnosti. Ko Komisija sprejme pravila ravnanja in z njihovo objavo razglasi, da se bodo uporabljala v primerih, na katere se nanašajo, se sama omeji pri izvrševanju prej omenjene diskrecijske pravice in od teh pravil ne more odstopiti, ne da bi, glede na okoliščine primera, kršila splošna pravna načela, kot sta enako obravnavanje in varstvo legitimnega pričakovanja. Zato mora na posebnem področju državne pomoči upoštevati smernice in obvestila, ki jih objavi, kolikor ne odstopajo od pravil iz Pogodbe (97). V skladu z navedeno ustaljeno sodno prakso bo Komisija v tej zadevi uporabila smernice o pomorskem prometu. V smernicah o pomorskem prometu so določeni pogoji, pod katerimi se shema za podporo sektorja pomorskega prometa države članice šteje za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(227)

Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da ima Komisija pri uporabi člena 107(3) PDEU široko diskrecijsko pravico, katere izvrševanje zajema kompleksno oceno gospodarskih in socialnih razmer, ki jo je treba opraviti v kontekstu Skupnosti. Ko Komisija sprejme pravila ravnanja in z njihovo objavo razglasi, da se bodo uporabljala v primerih, na katere se nanašajo, se sama omeji pri izvrševanju prej omenjene diskrecijske pravice in od teh pravil ne more odstopiti, ne da bi, glede na okoliščine primera, kršila splošna pravna načela, kot sta enako obravnavanje in varstvo legitimnega pričakovanja. Zato mora na posebnem področju državne pomoči upoštevati smernice in obvestila, ki jih objavi, kolikor ne odstopajo od pravil iz Pogodbe (97). V skladu z navedeno ustaljeno sodno prakso bo Komisija v tej zadevi uporabila smernice o pomorskem prometu. V smernicah o pomorskem prometu so določeni pogoji, pod katerimi se shema za podporo sektorja pomorskega prometa države članice šteje za združljivo z notranjim trgom.

97

| (228) | V oddelku 2.2 smernic o pomorskem prometu so navedeni posebni cilji v pomorskem interesu Skupnosti, ki bi jih lahko podprle sheme, zlasti:






  — | izboljšanje varnega, učinkovitega, zanesljivega in okolju prijaznega pomorskega prometa, |
| --- | --- | --- |

(228)

V oddelku 2.2 smernic o pomorskem prometu so navedeni posebni cilji v pomorskem interesu Skupnosti, ki bi jih lahko podprle sheme, zlasti:

—

izboljšanje varnega, učinkovitega, zanesljivega in okolju prijaznega pomorskega prometa,

| — | spodbujanje vpisa ali ponovnega vpisa v registre držav članic, |
| --- | --- |

—

spodbujanje vpisa ali ponovnega vpisa v registre držav članic,

| — | prispevanje h konsolidaciji pomorskega grozda v državah članicah ob hkratnem ohranjanju celovite konkurenčne flote na svetovnih trgih, |
| --- | --- |

—

prispevanje h konsolidaciji pomorskega grozda v državah članicah ob hkratnem ohranjanju celovite konkurenčne flote na svetovnih trgih,

| — | ohranjanje in izboljšanje pomorskega strokovnega znanja ter zaščita in spodbujanje zaposlovanja za evropske pomorščake. |
| --- | --- |

—

ohranjanje in izboljšanje pomorskega strokovnega znanja ter zaščita in spodbujanje zaposlovanja za evropske pomorščake.

7.2.1   Shema davka na tonažo

Shema davka na tonažo

7.2.1.1   Plovila, upravičena do davka na tonažo

| (229) | V skladu z oddelkom 2 smernic o pomorskem prometu njihovo področje uporabe zajema pomorski promet. Da bi bili nacionalni ukrepi pomoči v skladu s smernicami o pomorskem prometu, morajo biti omejeni na ladje, ki se uporabljajo za pomorski promet, kot je opredeljen v navedenih smernicah glede na Uredbo (EGS) št. 4055/86 in Uredbo (EGS) št. 3577/92 (98). |
| --- | --- |

(229)

V skladu z oddelkom 2 smernic o pomorskem prometu njihovo področje uporabe zajema pomorski promet. Da bi bili nacionalni ukrepi pomoči v skladu s smernicami o pomorskem prometu, morajo biti omejeni na ladje, ki se uporabljajo za pomorski promet, kot je opredeljen v navedenih smernicah glede na Uredbo (EGS) št. 4055/86 in Uredbo (EGS) št. 3577/92 (98).

98

| (230) | V Uredbi (EGS) št. 4055/86 je pomorski promet opredeljen kot prevoz potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem države članice in katerim koli pristaniščem ali morskim tehničnim plovnim objektom druge države članice ali tretje države. |
| --- | --- |

(230)

V Uredbi (EGS) št. 4055/86 je pomorski promet opredeljen kot prevoz potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem države članice in katerim koli pristaniščem ali morskim tehničnim plovnim objektom druge države članice ali tretje države.

| (231) | V Uredbi (EGS) št. 3577/92 je pomorski promet opredeljen kot prevoz potnikov ali blaga po morju med pristanišči, ki se nahajajo v notranjosti ali na ozemlju države članice (notranja kabotaža), ali prevoz potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem v državi članici in napravami ali objekti, ki se nahajajo v epikontinentalnem pasu te države članice (oskrba plavajočih naprav), ali prevoz potnikov ali blaga po morju med pristanišči na ozemlju in otokom države članice ali med pristanišči na otokih države članice (otoška kabotaža). |
| --- | --- |

(231)

V Uredbi (EGS) št. 3577/92 je pomorski promet opredeljen kot prevoz potnikov ali blaga po morju med pristanišči, ki se nahajajo v notranjosti ali na ozemlju države članice (notranja kabotaža), ali prevoz potnikov ali blaga po morju med katerim koli pristaniščem v državi članici in napravami ali objekti, ki se nahajajo v epikontinentalnem pasu te države članice (oskrba plavajočih naprav), ali prevoz potnikov ali blaga po morju med pristanišči na ozemlju in otokom države članice ali med pristanišči na otokih države članice (otoška kabotaža).

| (232) | Komisija se je odločila tudi, da se lahko za nekatere dejavnosti, čeprav ne spadajo v opredelitev pomorskega prometa ali vanjo spadajo le delno, po analogiji s pomorskim prometom uporabljajo določbe oddelka 3.1 smernic o pomorskem prometu. To velja za pomorska plovila za reševanje in pomoč (99) ter plovila za polaganje kablov in cevovodov, plovne žerjave in raziskovalna plovila (100), če je zanje potrebno podobno usposobljeno osebje in so izpostavljena podobni mednarodni konkurenci. |
| --- | --- |

(232)

Komisija se je odločila tudi, da se lahko za nekatere dejavnosti, čeprav ne spadajo v opredelitev pomorskega prometa ali vanjo spadajo le delno, po analogiji s pomorskim prometom uporabljajo določbe oddelka 3.1 smernic o pomorskem prometu. To velja za pomorska plovila za reševanje in pomoč (99) ter plovila za polaganje kablov in cevovodov, plovne žerjave in raziskovalna plovila (100), če je zanje potrebno podobno usposobljeno osebje in so izpostavljena podobni mednarodni konkurenci.

99

100

| (233) | Komisija je v sklepu o začetku postopka domnevala, da je malteška shema davka na tonažo zajemala ribiška plovila, barže, jahte, potniška plovila za križarjenje, pontone in naftne ploščadi, vendar je glede na opredelitev pomorskega prometa izrazila dvom glede tega, ali je to opravičljivo (101). |
| --- | --- |

(233)

Komisija je v sklepu o začetku postopka domnevala, da je malteška shema davka na tonažo zajemala ribiška plovila, barže, jahte, potniška plovila za križarjenje, pontone in naftne ploščadi, vendar je glede na opredelitev pomorskega prometa izrazila dvom glede tega, ali je to opravičljivo (101).

101

| (234) | Malta je pojasnila, da čeprav vsa plovila, registrirana na Malti, plačajo takso, ki se imenuje davek na tonažo, so do oprostitev običajne obdavčitve dohodkov in do koristi od tega, da se obravnavajo kot ladje, vključene v shemo davka na tonažo, upravičene le tiste ladje, ki so vključene v dejavnosti pomorskega prevoza v skladu s pravilnikom o obdavčitvi. |
| --- | --- |

(234)

Malta je pojasnila, da čeprav vsa plovila, registrirana na Malti, plačajo takso, ki se imenuje davek na tonažo, so do oprostitev običajne obdavčitve dohodkov in do koristi od tega, da se obravnavajo kot ladje, vključene v shemo davka na tonažo, upravičene le tiste ladje, ki so vključene v dejavnosti pomorskega prevoza v skladu s pravilnikom o obdavčitvi.

| (235) | Komisija je izrazila dvom glede združljivosti opredelitve upravičenih dejavnosti pomorskega prevoza, ki so vključevale tudi druge dejavnosti, „kot so morda določene“ (102). |
| --- | --- |

(235)

Komisija je izrazila dvom glede združljivosti opredelitve upravičenih dejavnosti pomorskega prevoza, ki so vključevale tudi druge dejavnosti, „kot so morda določene“ (102).

102

| (236) | Po navedbah Malte je bilo besedilo „kot so morda določene“ vključeno, da bi se pristojnemu organu zagotovila ustrezna zakonodajna prilagodljivost, če bi se nekatere nove in uveljavljajoče se dejavnosti lahko vključile v opredelitev dejavnosti pomorskega prevoza (npr. zaradi razvoja industrije ali zakonodaje na ravni Unije). Malta je potrdila, da niso bili objavljeni nobeni pravilniki, pravila, odredbe ali navodila, s katerimi naj bi se razširila opredelitev dejavnosti pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(236)

Po navedbah Malte je bilo besedilo „kot so morda določene“ vključeno, da bi se pristojnemu organu zagotovila ustrezna zakonodajna prilagodljivost, če bi se nekatere nove in uveljavljajoče se dejavnosti lahko vključile v opredelitev dejavnosti pomorskega prevoza (npr. zaradi razvoja industrije ali zakonodaje na ravni Unije). Malta je potrdila, da niso bili objavljeni nobeni pravilniki, pravila, odredbe ali navodila, s katerimi naj bi se razširila opredelitev dejavnosti pomorskega prevoza.

| (237) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da se, na podlagi pojasnil, ki jih je predložila Malta, zahteva, da mora biti plovilo vključeno v mednarodni prevoz blaga ali potnikov, z določbo iz člena 85A(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu, ki pristojnega ministra pooblašča, da v shemo davka na tonažo sprejme plovila, ki imajo manj od mejnih 1 000 neto ton (103), ni odpravila. Komisija pa ugotavlja tudi, da diskrecijska pravica ministra, da v shemo davka na tonažo sprejme plovila, ki imajo manj od mejnih 1 000 neto ton, ne temelji na nobenem objektivnem merilu. Zato Komisija pozdravlja dejstvo, da je Malta sprejela zavezo iz točke 18 Priloge. |
| --- | --- |

(237)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da se, na podlagi pojasnil, ki jih je predložila Malta, zahteva, da mora biti plovilo vključeno v mednarodni prevoz blaga ali potnikov, z določbo iz člena 85A(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu, ki pristojnega ministra pooblašča, da v shemo davka na tonažo sprejme plovila, ki imajo manj od mejnih 1 000 neto ton (103), ni odpravila. Komisija pa ugotavlja tudi, da diskrecijska pravica ministra, da v shemo davka na tonažo sprejme plovila, ki imajo manj od mejnih 1 000 neto ton, ne temelji na nobenem objektivnem merilu. Zato Komisija pozdravlja dejstvo, da je Malta sprejela zavezo iz točke 18 Priloge.

103

| (238) | Komisija ugotavlja, da se zdi, da besedilo malteške zakonodaje omogoča, da se v shemo davka na tonažo z ministrskim aktom vključijo dejavnosti, ki presegajo opredelitev pomorskega prevoza. Zato ta vidik malteške sheme davka na tonažo ni združljiv s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(238)

Komisija ugotavlja, da se zdi, da besedilo malteške zakonodaje omogoča, da se v shemo davka na tonažo z ministrskim aktom vključijo dejavnosti, ki presegajo opredelitev pomorskega prevoza. Zato ta vidik malteške sheme davka na tonažo ni združljiv s smernicami o pomorskem prometu.

Upravičenost barž brez pogona

Upravičenost barž brez pogona

| (239) | Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila dvom glede upravičenosti barž brez pogona, saj prevoznih dejavnosti ne izvajajo same, ampak so odvisne od drugih plovil, ki jih vlečejo (104). |
| --- | --- |

(239)

Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila dvom glede upravičenosti barž brez pogona, saj prevoznih dejavnosti ne izvajajo same, ampak so odvisne od drugih plovil, ki jih vlečejo (104).

104

| (240) | Komisija po seznanitvi s pripombami malteških organov in tretjih strani še vedno meni, da barže brez pogona niso vključene v pomorski promet, saj prevoznih dejavnosti ne izvajajo same, ampak so odvisne od drugih plovil, ki jih vlečejo. Plovilo, ki zagotavlja pogon, bi se lahko opisalo kot plovilo, vključeno v pomorski promet, barža pa ne. |
| --- | --- |

(240)

Komisija po seznanitvi s pripombami malteških organov in tretjih strani še vedno meni, da barže brez pogona niso vključene v pomorski promet, saj prevoznih dejavnosti ne izvajajo same, ampak so odvisne od drugih plovil, ki jih vlečejo. Plovilo, ki zagotavlja pogon, bi se lahko opisalo kot plovilo, vključeno v pomorski promet, barža pa ne.

| (241) | Komisija ugotavlja, da sprejetje barž v shemo davka na tonažo presega opredelitev pomorskega prometa. Zato ta vidik malteške sheme davka na tonažo ni združljiv s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(241)

Komisija ugotavlja, da sprejetje barž v shemo davka na tonažo presega opredelitev pomorskega prometa. Zato ta vidik malteške sheme davka na tonažo ni združljiv s smernicami o pomorskem prometu.

Upravičenost potniških ladij za križarjenje in komercialnih jaht

Upravičenost potniških ladij za križarjenje in komercialnih jaht

| (242) | V zvezi s komercialnimi jahtami je Komisija v sklepu o začetku postopka (105) izrazila zaskrbljenost, da so se uporabljale predvsem za lokalne izlete (pogosto turistične izlete), in dvom glede obsega, v katerem bi lahko bile takšne ladje vključene v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(242)

V zvezi s komercialnimi jahtami je Komisija v sklepu o začetku postopka (105) izrazila zaskrbljenost, da so se uporabljale predvsem za lokalne izlete (pogosto turistične izlete), in dvom glede obsega, v katerem bi lahko bile takšne ladje vključene v shemo davka na tonažo.

105

| (243) | Upravičenost komercialnih jaht in potniških ladij za križarjenje bi bilo treba oceniti ob upoštevanju sporočila Komisije o razlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 (106). V poglavju 3.3 navedenega sporočila je potrjeno, da spadajo križarjenja na področje uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 in Uredbe (EGS) št. 4055/86, saj pomenijo pomorski promet. Potniške ladje za križarjenje dejansko vozijo potnike po morju med pristanišči in torej izvajajo dejavnosti pomorskega prometa. Zato Komisija meni, da so potniške ladje za križarjenje upravičene do obdavčitve na tonažo, če večina njihovih prihodkov izhaja iz temeljnih prihodkov pomorskega prevoza. Omejitve za pomožne storitve, povezane z dejavnostmi pomorskega prevoza, so obravnavane v uvodnih izjavah 266–274. |
| --- | --- |

(243)

Upravičenost komercialnih jaht in potniških ladij za križarjenje bi bilo treba oceniti ob upoštevanju sporočila Komisije o razlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 (106). V poglavju 3.3 navedenega sporočila je potrjeno, da spadajo križarjenja na področje uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 in Uredbe (EGS) št. 4055/86, saj pomenijo pomorski promet. Potniške ladje za križarjenje dejansko vozijo potnike po morju med pristanišči in torej izvajajo dejavnosti pomorskega prometa. Zato Komisija meni, da so potniške ladje za križarjenje upravičene do obdavčitve na tonažo, če večina njihovih prihodkov izhaja iz temeljnih prihodkov pomorskega prevoza. Omejitve za pomožne storitve, povezane z dejavnostmi pomorskega prevoza, so obravnavane v uvodnih izjavah 266–274.

106

| (244) | Storitve prevoza, ki jih opravljajo komercialne jahte, spadajo na področje opredelitve pomorskega prometa, če vključujejo prevoz blaga in/ali oseb po morju med pristanišči, pa tudi med pristaniščem in morskim tehničnim plovnim objektom/strukturo. Zato Komisija meni, da so komercialne jahte, ki storitve pomorskega prometa opravljajo za plačilo, upravičene do obdavčitve na tonažo. |
| --- | --- |

(244)

Storitve prevoza, ki jih opravljajo komercialne jahte, spadajo na področje opredelitve pomorskega prometa, če vključujejo prevoz blaga in/ali oseb po morju med pristanišči, pa tudi med pristaniščem in morskim tehničnim plovnim objektom/strukturo. Zato Komisija meni, da so komercialne jahte, ki storitve pomorskega prometa opravljajo za plačilo, upravičene do obdavčitve na tonažo.

Upravičenost plovil za vleko in poglabljanje dna

Upravičenost plovil za vleko in poglabljanje dna

| (245) | Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila dvom glede tega, ali so bila plovila za vleko in poglabljanje dna v malteško shemo davka na tonažo sprejeta v skladu s strogimi pogoji iz smernic o pomorskem prometu (107). |
| --- | --- |

(245)

Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila dvom glede tega, ali so bila plovila za vleko in poglabljanje dna v malteško shemo davka na tonažo sprejeta v skladu s strogimi pogoji iz smernic o pomorskem prometu (107).

107

| (246) | V skladu s smernicami o pomorskem prometu se lahko „fiskalne ureditve za družbe (kot je davek na tonažo) uporabijo za tiste plavajoče bagre, katerih dejavnosti obsegajo ‚pomorski promet‘ z več kot 50 % njihovega letnega obratovalnega časa in samo v zvezi s takimi prevoznimi dejavnostmi“. V primeru poglabljanja dna je pomorski promet v oddelku 3.1 smernic o pomorskem prometu opredeljen kot „prevoz izkopanega materiala na odprtem morju“ in ne vključuje „izkopavanj ali poglabljanja dna kot takšnega“. V skladu s prakso odločanja Komisije (108) upravičeni del dejavnosti plavajočih bagrov vključuje plovbo med pristaniščem in krajem izkopavanja, plovbo med različnimi kraji izkopavanja, plovbo med krajem izkopavanja in krajem raztovarjanja izkopanega materiala ter plovbo med krajem raztovarjanja in pristaniščem. Nasprotno pa se poglabljanje in plovba med poglabljanjem dna ne štejeta za dejavnost pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(246)

V skladu s smernicami o pomorskem prometu se lahko „fiskalne ureditve za družbe (kot je davek na tonažo) uporabijo za tiste plavajoče bagre, katerih dejavnosti obsegajo ‚pomorski promet‘ z več kot 50 % njihovega letnega obratovalnega časa in samo v zvezi s takimi prevoznimi dejavnostmi“. V primeru poglabljanja dna je pomorski promet v oddelku 3.1 smernic o pomorskem prometu opredeljen kot „prevoz izkopanega materiala na odprtem morju“ in ne vključuje „izkopavanj ali poglabljanja dna kot takšnega“. V skladu s prakso odločanja Komisije (108) upravičeni del dejavnosti plavajočih bagrov vključuje plovbo med pristaniščem in krajem izkopavanja, plovbo med različnimi kraji izkopavanja, plovbo med krajem izkopavanja in krajem raztovarjanja izkopanega materiala ter plovbo med krajem raztovarjanja in pristaniščem. Nasprotno pa se poglabljanje in plovba med poglabljanjem dna ne štejeta za dejavnost pomorskega prometa.

108

| (247) | V zvezi z vlačilci je v smernicah o pomorskem prometu jasno navedeno, da „se dejavnosti vleke, ki se med drugim izvajajo v pristaniščih, ali pomoč plovilom na lastni pogon, da dosežejo pristanišče, ne štejejo za pomorski promet“. Poleg tega je v smernicah o pomorskem prometu predvideno, da spada vleka na njihovo področje uporabe le, če se več kot 50 % dejavnosti vleke, ki jih vlačilec učinkovito izvaja v danem letu, šteje za pomorski promet (to bi med drugim vključevalo vleko barž med pristanišči ali med pristaniščem in morskim tehničnim plovnim objektom/strukturo oziroma vleko plovil, ki zaradi tehnične okvare ne morejo pluti sama). |
| --- | --- |

(247)

V zvezi z vlačilci je v smernicah o pomorskem prometu jasno navedeno, da „se dejavnosti vleke, ki se med drugim izvajajo v pristaniščih, ali pomoč plovilom na lastni pogon, da dosežejo pristanišče, ne štejejo za pomorski promet“. Poleg tega je v smernicah o pomorskem prometu predvideno, da spada vleka na njihovo področje uporabe le, če se več kot 50 % dejavnosti vleke, ki jih vlačilec učinkovito izvaja v danem letu, šteje za pomorski promet (to bi med drugim vključevalo vleko barž med pristanišči ali med pristaniščem in morskim tehničnim plovnim objektom/strukturo oziroma vleko plovil, ki zaradi tehnične okvare ne morejo pluti sama).

| (248) | Malta ni imela formalne izrecne zakonodaje, ki bi se nanašala na zahtevo glede 50 % pomorskega prometa za dejavnosti vleke in poglabljanja dna, pojasnjeno v uvodnih izjavah 246 in 247. Komisija meni, da se zdi, da malteška zakonodaja omogoča, da se shema davka na tonažo brez omejitev uporabi za prihodke, ki jih ustvarijo plavajoči bagri in vlačilci. Zato meni, da nacionalni ukrepi za vleko in poglabljanje dna, ki zdaj veljajo na Malti, niso v skladu s pogoji iz smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(248)

Malta ni imela formalne izrecne zakonodaje, ki bi se nanašala na zahtevo glede 50 % pomorskega prometa za dejavnosti vleke in poglabljanja dna, pojasnjeno v uvodnih izjavah 246 in 247. Komisija meni, da se zdi, da malteška zakonodaja omogoča, da se shema davka na tonažo brez omejitev uporabi za prihodke, ki jih ustvarijo plavajoči bagri in vlačilci. Zato meni, da nacionalni ukrepi za vleko in poglabljanje dna, ki zdaj veljajo na Malti, niso v skladu s pogoji iz smernic o pomorskem prometu.

Upravičenost servisnih, pomožnih in drugih plovil

Upravičenost servisnih, pomožnih in drugih plovil

| (249) | Komisijo je v sklepu o začetku postopka zanimalo, kaj pomenijo servisna/pomožna plovila, ki jih zajema malteška shema davka na tonažo, in kakšna je podlaga za to (109). |
| --- | --- |

(249)

Komisijo je v sklepu o začetku postopka zanimalo, kaj pomenijo servisna/pomožna plovila, ki jih zajema malteška shema davka na tonažo, in kakšna je podlaga za to (109).

109

| (250) | Komisija je sprva menila, da bi malteška shema lahko dovoljevala, da se vanjo vključijo zelo različna servisna/pomožna plovila. |
| --- | --- |

(250)

Komisija je sprva menila, da bi malteška shema lahko dovoljevala, da se vanjo vključijo zelo različna servisna/pomožna plovila.

| (251) | Komisijo je zanimalo, ali so bila plovila za popravilo kablov, potapljaška pomožna plovila, plovila za stimulacijo naftnih vrtin, pilotna plovila, raziskovalna plovila, hidrografska raziskovalna in gradbena plovila, ki opravljajo storitve na odprtem morju, ter premične ploščadi vključena, pri čemer je navedla, da ni imela zadostnih informacij, da bi določila, ali bi lahko bila dopustnost takšnih plovil/struktur v skladu s smernicami o pomorskem prometu. Malta je pojasnila, da se shema davka na tonažo ni uporabljala za ta plovila. |
| --- | --- |

(251)

Komisijo je zanimalo, ali so bila plovila za popravilo kablov, potapljaška pomožna plovila, plovila za stimulacijo naftnih vrtin, pilotna plovila, raziskovalna plovila, hidrografska raziskovalna in gradbena plovila, ki opravljajo storitve na odprtem morju, ter premične ploščadi vključena, pri čemer je navedla, da ni imela zadostnih informacij, da bi določila, ali bi lahko bila dopustnost takšnih plovil/struktur v skladu s smernicami o pomorskem prometu. Malta je pojasnila, da se shema davka na tonažo ni uporabljala za ta plovila.

| (252) | Komisija se strinja, da se določbe smernic o pomorskem prometu lahko uporabljajo za nekatere podobne dejavnosti, čeprav ne spadajo v opredelitev pomorskega prometa v ožjem smislu. To velja za upravljanje plovil, specializiranih za izvajanje dejavnosti na odprtem morju ali dejavnosti postavitve in vzdrževanja (npr. plovila za polaganje kablov in cevovodov, raziskovalna polovila in plovni žerjavi) (110), ali plovil, ki zagotavljajo reševanje na morju in pomoč na odprtem morju, če je zanje potrebno podobno kvalificirano osebje in so podobno izpostavljena mednarodni konkurenci (111). |
| --- | --- |

(252)

Komisija se strinja, da se določbe smernic o pomorskem prometu lahko uporabljajo za nekatere podobne dejavnosti, čeprav ne spadajo v opredelitev pomorskega prometa v ožjem smislu. To velja za upravljanje plovil, specializiranih za izvajanje dejavnosti na odprtem morju ali dejavnosti postavitve in vzdrževanja (npr. plovila za polaganje kablov in cevovodov, raziskovalna polovila in plovni žerjavi) (110), ali plovil, ki zagotavljajo reševanje na morju in pomoč na odprtem morju, če je zanje potrebno podobno kvalificirano osebje in so podobno izpostavljena mednarodni konkurenci (111).

110

111

| (253) | Kar zadeva prihodnost, je Malta pojasnila, da si v skladu s prakso Komisije, opisano v uvodni izjavi 252, prizadeva davek na tonažo uporabiti za plovila za polaganje kablov, plovila za polaganje cevovodov, plovne žerjave in raziskovalna plovila. Malta se je zavezala, da bo to izrecno izrazila v svoji zakonodaji (112). Na podlagi te prihodnje zakonodaje se bo torej davek na tonažo za plovila za polaganje kablov, plovila za polaganje cevovodov, plovne žerjave in raziskovalna plovila uporabil tako, da bo združljiv s smernicami o pomorskem prometu, uporabljenimi po analogiji. |
| --- | --- |

(253)

Kar zadeva prihodnost, je Malta pojasnila, da si v skladu s prakso Komisije, opisano v uvodni izjavi 252, prizadeva davek na tonažo uporabiti za plovila za polaganje kablov, plovila za polaganje cevovodov, plovne žerjave in raziskovalna plovila. Malta se je zavezala, da bo to izrecno izrazila v svoji zakonodaji (112). Na podlagi te prihodnje zakonodaje se bo torej davek na tonažo za plovila za polaganje kablov, plovila za polaganje cevovodov, plovne žerjave in raziskovalna plovila uporabil tako, da bo združljiv s smernicami o pomorskem prometu, uporabljenimi po analogiji.

112

| (254) | V zvezi s sedanjo uporabo malteške sheme davka na tonažo za servisna/pomožna plovila je Malta dokazala, da se dejavnosti, ki jih zajema ta izraz, nanašajo na prevoz blaga in/ali oseb po morju med pristanišči ali med pristaniščem in morskim tehničnim plovnim objektom/strukturo ter torej pomenijo pomorski promet (113). Zato navedena plovila spadajo na področje uporabe smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(254)

V zvezi s sedanjo uporabo malteške sheme davka na tonažo za servisna/pomožna plovila je Malta dokazala, da se dejavnosti, ki jih zajema ta izraz, nanašajo na prevoz blaga in/ali oseb po morju med pristanišči ali med pristaniščem in morskim tehničnim plovnim objektom/strukturo ter torej pomenijo pomorski promet (113). Zato navedena plovila spadajo na področje uporabe smernic o pomorskem prometu.

113

Upravičenost ribiških plovil

Upravičenost ribiških plovil

| (255) | Komisija je v sklepu o začetku postopka (114) izrazila dvom glede tega, ali so bila ribiška plovila vključena v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(255)

Komisija je v sklepu o začetku postopka (114) izrazila dvom glede tega, ali so bila ribiška plovila vključena v shemo davka na tonažo.

114

| (256) | Komisija meni, da glavni namen ribiških plovil ni prevoz blaga in oseb po morju med pristanišči ali med pristaniščem in morskim tehničnim plovnim objektom/strukturo, kot je določeno v smernicah o pomorskem prometu. Poleg tega ribiška plovila nimajo posebnih lastnosti nekaterih servisnih plovil, zaradi katerih bi Komisija lahko pri uporabi smernic o pomorskem prometu po analogiji sprejela njihovo vključitev v obdavčitev na tonažo (115). |
| --- | --- |

(256)

Komisija meni, da glavni namen ribiških plovil ni prevoz blaga in oseb po morju med pristanišči ali med pristaniščem in morskim tehničnim plovnim objektom/strukturo, kot je določeno v smernicah o pomorskem prometu. Poleg tega ribiška plovila nimajo posebnih lastnosti nekaterih servisnih plovil, zaradi katerih bi Komisija lahko pri uporabi smernic o pomorskem prometu po analogiji sprejela njihovo vključitev v obdavčitev na tonažo (115).

115

| (257) | Zato Komisija meni, da vključitev ribiških plovil v shemo davka na tonažo ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(257)

Zato Komisija meni, da vključitev ribiških plovil v shemo davka na tonažo ni združljiva z notranjim trgom.

Upravičenost naftnih ploščadi

Upravičenost naftnih ploščadi

| (258) | Komisija ponovno izraža svoje mnenje iz sklepa o začetku postopka v primeru belgijskega davka na tonažo (116), in sicer da smernice o pomorskem prometu ne zajemajo izkoriščanja naravnih virov na morju. |
| --- | --- |

(258)

Komisija ponovno izraža svoje mnenje iz sklepa o začetku postopka v primeru belgijskega davka na tonažo (116), in sicer da smernice o pomorskem prometu ne zajemajo izkoriščanja naravnih virov na morju.

116

| (259) | Zato Komisija ugotavlja, da vključitev naftnih ploščadi v shemo davka na tonažo ni v skladu s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(259)

Zato Komisija ugotavlja, da vključitev naftnih ploščadi v shemo davka na tonažo ni v skladu s smernicami o pomorskem prometu.

7.2.1.2   Prihodki ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, za katere se obračuna davek na tonažo

Prihodki iz oddaje ladje v zakup brez posadke

Prihodki iz oddaje ladje v zakup brez posadke

| (260) | Komisija je v sklepu o začetku postopka (117) izrazila dvom glede pomanjkanja pravnih omejitev, kar zadeva prihodke iz oddaje ladje v zakup brez posadke. |
| --- | --- |

(260)

Komisija je v sklepu o začetku postopka (117) izrazila dvom glede pomanjkanja pravnih omejitev, kar zadeva prihodke iz oddaje ladje v zakup brez posadke.

117

| (261) | Komisija meni, da čeprav je oddaja ladje v zakup brez posadke zakonita gospodarska dejavnost, na splošno ne bi smela biti upravičena do ugodnejše davčne obravnave. Komisija je v prejšnjih sklepih (118) menila, da se za čiste zakupodajalce ne more šteti, da zagotavljajo storitve pomorskega prometa, in zato ne bi smeli biti upravičeni do sheme davka na tonažo. |
| --- | --- |

(261)

Komisija meni, da čeprav je oddaja ladje v zakup brez posadke zakonita gospodarska dejavnost, na splošno ne bi smela biti upravičena do ugodnejše davčne obravnave. Komisija je v prejšnjih sklepih (118) menila, da se za čiste zakupodajalce ne more šteti, da zagotavljajo storitve pomorskega prometa, in zato ne bi smeli biti upravičeni do sheme davka na tonažo.

118

| (262) | Komisija meni, da bi se moralo navedeno načelo uporabljati ne le za pogodbe o oddaji ladje v zakup brez posadke, sklenjene z ladjarskimi družbami, ampak tudi za pogodbe, sklenjene s končnimi uporabniki v sektorju rekreacijskih plovil. Obravnava oddaje ladje v zakup brez posadke ne bi smela biti odvisna od vrste zakupa, saj je ključna zahteva smernic o pomorskem prometu, da upravičenec opravlja storitve pomorskega prometa, kot so opredeljene v zadevnih uredbah Sveta. |
| --- | --- |

(262)

Komisija meni, da bi se moralo navedeno načelo uporabljati ne le za pogodbe o oddaji ladje v zakup brez posadke, sklenjene z ladjarskimi družbami, ampak tudi za pogodbe, sklenjene s končnimi uporabniki v sektorju rekreacijskih plovil. Obravnava oddaje ladje v zakup brez posadke ne bi smela biti odvisna od vrste zakupa, saj je ključna zahteva smernic o pomorskem prometu, da upravičenec opravlja storitve pomorskega prometa, kot so opredeljene v zadevnih uredbah Sveta.

| (263) | Razmere pa so drugačne v primeru pogodb znotraj skupine. Transakcije v zvezi z oddajo ladje v zakup brez posadke znotraj skupine so lahko združljive z notranjim trgom na podlagi smernic o pomorskem prometu, saj dejavnost pomorskega prometa izvaja upravičenec kot skupina, vendar z znotrajskupinsko strukturo zakupa. To, ali želi imeti upravičenec do obdavčitve na tonažo (i) eno pravno osebo, ki izvaja storitve pomorskega prometa in ima v lasti plovilo, ali (ii) dve pravni osebi, od katerih ena izvaja storitve pomorskega prometa, druga pa ima v lasti plovilo in ga daje v zakup prvi (npr. zaradi financiranja), bi načeloma moralo biti vseeno, kar zadeva namen smernic o pomorskem prometu. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da so bile transakcije v zvezi z oddaje ladje v zakup brez posadke znotraj skupine v sklepu Komisije o irskem davku na tonažo brezpogojno sprejete (119). Komisija ugotavlja, da je oddaja ladje v zakup brez posadke znotraj skupine v skladu s smernicami o pomorskem prometu, saj ostajata cilja, tj. „ohranjanje in izboljšanje pomorskega znanja ter zaščita in spodbujanje zaposlovanja za evropske pomorščake“ ter „prispevanje h konsolidaciji pomorskega grozda v državah članicah ob hkratnem ohranjanju celovite konkurenčne flote na svetovnih trgih“, zaščitena. |
| --- | --- |

(263)

Razmere pa so drugačne v primeru pogodb znotraj skupine. Transakcije v zvezi z oddajo ladje v zakup brez posadke znotraj skupine so lahko združljive z notranjim trgom na podlagi smernic o pomorskem prometu, saj dejavnost pomorskega prometa izvaja upravičenec kot skupina, vendar z znotrajskupinsko strukturo zakupa. To, ali želi imeti upravičenec do obdavčitve na tonažo (i) eno pravno osebo, ki izvaja storitve pomorskega prometa in ima v lasti plovilo, ali (ii) dve pravni osebi, od katerih ena izvaja storitve pomorskega prometa, druga pa ima v lasti plovilo in ga daje v zakup prvi (npr. zaradi financiranja), bi načeloma moralo biti vseeno, kar zadeva namen smernic o pomorskem prometu. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da so bile transakcije v zvezi z oddaje ladje v zakup brez posadke znotraj skupine v sklepu Komisije o irskem davku na tonažo brezpogojno sprejete (119). Komisija ugotavlja, da je oddaja ladje v zakup brez posadke znotraj skupine v skladu s smernicami o pomorskem prometu, saj ostajata cilja, tj. „ohranjanje in izboljšanje pomorskega znanja ter zaščita in spodbujanje zaposlovanja za evropske pomorščake“ ter „prispevanje h konsolidaciji pomorskega grozda v državah članicah ob hkratnem ohranjanju celovite konkurenčne flote na svetovnih trgih“, zaščitena.

119

| (264) | Poleg transakcij znotraj skupine lahko Komisija sprejme določeno stopnjo prilagodljivosti v korist dejanskih ladjarskih družb in podobnih družb (120), če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji (121):






  (a) | dejavnosti oddaje ladje v zakup brez posadke morajo biti povezane z začasno presežno zmogljivostjo za obdobje največ treh let; |
| --- | --- | --- |

(264)

Poleg transakcij znotraj skupine lahko Komisija sprejme določeno stopnjo prilagodljivosti v korist dejanskih ladjarskih družb in podobnih družb (120), če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji (121):

120

121

(a)

dejavnosti oddaje ladje v zakup brez posadke morajo biti povezane z začasno presežno zmogljivostjo za obdobje največ treh let;

| (b) | dejavnosti oddaje ladje v zakup brez posadke morajo biti omejene na največ tri leta; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti oddaje ladje v zakup brez posadke morajo biti omejene na največ tri leta;

| (c) | začasna presežna zmogljivost mora biti povezana z lastnimi storitvami pomorskega prevoza upravičene organizacije za pomorski prevoz, kar pomeni, da presežna zmogljivost, pridobljena (kupljena ali zakupljena) posebej za namene oddaje v zakup, ni upravičena do obdavčitve na tonažo, in |
| --- | --- |

(c)

začasna presežna zmogljivost mora biti povezana z lastnimi storitvami pomorskega prevoza upravičene organizacije za pomorski prevoz, kar pomeni, da presežna zmogljivost, pridobljena (kupljena ali zakupljena) posebej za namene oddaje v zakup, ni upravičena do obdavčitve na tonažo, in

| (d) | delež zmogljivosti oddane ladje v zakup brez posadke ne sme preseči največjega deleža flote organizacije za pomorski prevoz v skladu s shemo davka na tonažo, ki je lahko največ 50 %. Komisija meni, da če je več kot 50 % flote upravičenca do davka na tonažo oddanega v zakup brez posadke, se takšna dejavnost ne bi štela za pomožno dejavnost. Po drugi strani pa nižji prag ne bi bil ustrezen, saj bi lahko diskriminiral majhne upravljavce. |
| --- | --- |

(d)

delež zmogljivosti oddane ladje v zakup brez posadke ne sme preseči največjega deleža flote organizacije za pomorski prevoz v skladu s shemo davka na tonažo, ki je lahko največ 50 %. Komisija meni, da če je več kot 50 % flote upravičenca do davka na tonažo oddanega v zakup brez posadke, se takšna dejavnost ne bi štela za pomožno dejavnost. Po drugi strani pa nižji prag ne bi bil ustrezen, saj bi lahko diskriminiral majhne upravljavce.

| (265) | Ker veljavna zakonodaja na Malti čistih zakupodajalcev ne izključuje iz sheme davka na tonažo, ta zakonodaja ni združljiva s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(265)

Ker veljavna zakonodaja na Malti čistih zakupodajalcev ne izključuje iz sheme davka na tonažo, ta zakonodaja ni združljiva s smernicami o pomorskem prometu.

Potniške ladje za križarjenje in pomožni prihodki

Potniške ladje za križarjenje in pomožni prihodki

| (266) | Komisija je v sklepu o začetku postopka (122) ugotovila, da so upravljavci potniških ladij za križarjenje ponujali igralniške storitve, storitve centrov za zdravje in rekreacijo, razvedrilo in druge storitve. Domnevala je, da bi lahko takšne storitve pomenile glavno dejavnost in vir dobička potniških ladij za križarjenje. Zato je izrazila dvom glede obsega, v katerem bi lahko bile potniške ladje za križarjenje vključene v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(266)

Komisija je v sklepu o začetku postopka (122) ugotovila, da so upravljavci potniških ladij za križarjenje ponujali igralniške storitve, storitve centrov za zdravje in rekreacijo, razvedrilo in druge storitve. Domnevala je, da bi lahko takšne storitve pomenile glavno dejavnost in vir dobička potniških ladij za križarjenje. Zato je izrazila dvom glede obsega, v katerem bi lahko bile potniške ladje za križarjenje vključene v shemo davka na tonažo.

122

| (267) | Poleg tega je Komisija v sklepu o začetku postopka (123) ugotovila, da malteški pravni akti niso zagotavljali natančnih napotkov glede tega, katere vrste dejavnosti bi lahko bile v shemo davka na tonažo vključene kot pomožne dejavnosti. Vendar pa so za zagotovitev, da upravičenci do obdavčitve na tonažo ostanejo dejanski ponudniki storitev pomorskega prevoza, potrebne jasne omejitve. |
| --- | --- |

(267)

Poleg tega je Komisija v sklepu o začetku postopka (123) ugotovila, da malteški pravni akti niso zagotavljali natančnih napotkov glede tega, katere vrste dejavnosti bi lahko bile v shemo davka na tonažo vključene kot pomožne dejavnosti. Vendar pa so za zagotovitev, da upravičenci do obdavčitve na tonažo ostanejo dejanski ponudniki storitev pomorskega prevoza, potrebne jasne omejitve.

123

| (268) | V primeru ciprskega davka na tonažo (124) je Komisija menila, da so v povezavi s prevozom potnikov po morju upravičene tudi „vse hotelske storitve, ponudba hrane in pijače, razvedrilne dejavnosti in prodaja na drobno na krovu, če se te dejavnosti izvajajo kot pomožne dejavnosti glede na dejavnost prevoza potnikov po morju s to ladjo in se vse porabijo ali uporabijo na krovu te ladje“. V primeru davka na tonažo Združenega kraljestva (125) je Komisija menila, da so upravičene tudi „ponujene dejavnosti ali oprema, ki je dodatek k temeljni dejavnosti, vendar je del celotnega paketa, ponujenega strankam, če v primeru uporabe običajnih davčnih pravil verjetno ne bi prinašala dobička“. V primeru belgijske sheme davka na tonažo (126) je Komisija prepovedala, da bi se obdavčitev na tonažo uporabila za prihodke od prodaje proizvodov, ki niso namenjeni za porabo na krovu, kot so luksuzni izdelki (127), ter iger na srečo in igralnic, pa tudi za prihodke od kopenskih izletov (128). |
| --- | --- |

(268)

V primeru ciprskega davka na tonažo (124) je Komisija menila, da so v povezavi s prevozom potnikov po morju upravičene tudi „vse hotelske storitve, ponudba hrane in pijače, razvedrilne dejavnosti in prodaja na drobno na krovu, če se te dejavnosti izvajajo kot pomožne dejavnosti glede na dejavnost prevoza potnikov po morju s to ladjo in se vse porabijo ali uporabijo na krovu te ladje“. V primeru davka na tonažo Združenega kraljestva (125) je Komisija menila, da so upravičene tudi „ponujene dejavnosti ali oprema, ki je dodatek k temeljni dejavnosti, vendar je del celotnega paketa, ponujenega strankam, če v primeru uporabe običajnih davčnih pravil verjetno ne bi prinašala dobička“. V primeru belgijske sheme davka na tonažo (126) je Komisija prepovedala, da bi se obdavčitev na tonažo uporabila za prihodke od prodaje proizvodov, ki niso namenjeni za porabo na krovu, kot so luksuzni izdelki (127), ter iger na srečo in igralnic, pa tudi za prihodke od kopenskih izletov (128).

124

125

126

127

128

| (269) | Komisija se sklicuje tudi na svoji odločitvi v primerih finskega davka na tonažo (129) in litovskega davka na tonažo (130), v katerih je sprejela, da lahko obdavčitev na tonažo zajema tudi dejavnosti pristaniških terminalov, kot so storitve vkrcanja/izkrcanja potnikov in storitve natovarjanja/raztovarjanja tovora, pa tudi upravne in zavarovalniške dejavnosti, ki so tesno povezane s prevozom potnikov ali blaga. Poleg tega je Komisija v sklepu v primeru belgijskega davka na tonažo sprejela, da prihodki iz kratkoročnih naložb obratnih sredstev izhajajo iz običajnega finančnega poslovanja in se zanje torej lahko uporablja obdavčitev na tonažo, če so takšni prihodki povezani z običajnim obratnim kapitalom organizacije za pomorski prevoz v zvezi z opravljanjem upravičenih dejavnosti (131). |
| --- | --- |

(269)

Komisija se sklicuje tudi na svoji odločitvi v primerih finskega davka na tonažo (129) in litovskega davka na tonažo (130), v katerih je sprejela, da lahko obdavčitev na tonažo zajema tudi dejavnosti pristaniških terminalov, kot so storitve vkrcanja/izkrcanja potnikov in storitve natovarjanja/raztovarjanja tovora, pa tudi upravne in zavarovalniške dejavnosti, ki so tesno povezane s prevozom potnikov ali blaga. Poleg tega je Komisija v sklepu v primeru belgijskega davka na tonažo sprejela, da prihodki iz kratkoročnih naložb obratnih sredstev izhajajo iz običajnega finančnega poslovanja in se zanje torej lahko uporablja obdavčitev na tonažo, če so takšni prihodki povezani z običajnim obratnim kapitalom organizacije za pomorski prevoz v zvezi z opravljanjem upravičenih dejavnosti (131).

129

130

131

| (270) | Glede na zgoraj omenjeno prakso iz sklepov in ob priznavanju, da bi imela vzpostavitev končnega seznama storitev, ki bi lahko bile v obdavčitev na tonažo zajete kot pomožne storitve, nasprotni učinek, Komisija meni, da so nekatere omejitve potrebne za zagotovitev, da upravičenci do obdavčitve na tonažo ostanejo dejanski ponudniki storitev pomorskega prevoza. Načeloma bi morali prihodki od upravičenih ladij zajemati predvsem temeljne prihodke pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(270)

Glede na zgoraj omenjeno prakso iz sklepov in ob priznavanju, da bi imela vzpostavitev končnega seznama storitev, ki bi lahko bile v obdavčitev na tonažo zajete kot pomožne storitve, nasprotni učinek, Komisija meni, da so nekatere omejitve potrebne za zagotovitev, da upravičenci do obdavčitve na tonažo ostanejo dejanski ponudniki storitev pomorskega prevoza. Načeloma bi morali prihodki od upravičenih ladij zajemati predvsem temeljne prihodke pomorskega prevoza.

| (271) | Temeljni prihodki so prihodki od prodaje vozovnic ali taks za prevoz tovora in, v primeru prevoza potnikov, oddajanja kabin med pomorskimi potovanji ter prodaje hrane in pijače za takojšnjo porabo na krovu. Pomožni prihodki so druge vrste prihodkov, ki pogosto nastanejo na krovu (zlasti pri prevozu potnikov) in ne bi mogli čezmerno izkrivljati konkurence kopenskih ponudnikov, ki so obdavčeni v skladu s splošnimi pravili o obdavčitvi. Primeri pomožnih storitev bi bili najem oglasnih panojev na krovu; prodaja blaga in opravljanje storitev, ki se običajno ponujajo na potniških ladjah, vključno s storitvami centrov za zdravje in rekreacijo, frizerskimi storitvami, storitvami iger na srečo in drugimi razvedrilnimi storitvami; oddajanje prostorov na ladji upravljavcem trgovin in storitev; posredništvo pri ponudbi lokalnih izletov itd. Komisija meni, da bi morali temeljni prihodki vedno šteti več kot 50 % skupnih (temeljnih in pomožnih) bruto prihodkov plovila. |
| --- | --- |

(271)

Temeljni prihodki so prihodki od prodaje vozovnic ali taks za prevoz tovora in, v primeru prevoza potnikov, oddajanja kabin med pomorskimi potovanji ter prodaje hrane in pijače za takojšnjo porabo na krovu. Pomožni prihodki so druge vrste prihodkov, ki pogosto nastanejo na krovu (zlasti pri prevozu potnikov) in ne bi mogli čezmerno izkrivljati konkurence kopenskih ponudnikov, ki so obdavčeni v skladu s splošnimi pravili o obdavčitvi. Primeri pomožnih storitev bi bili najem oglasnih panojev na krovu; prodaja blaga in opravljanje storitev, ki se običajno ponujajo na potniških ladjah, vključno s storitvami centrov za zdravje in rekreacijo, frizerskimi storitvami, storitvami iger na srečo in drugimi razvedrilnimi storitvami; oddajanje prostorov na ladji upravljavcem trgovin in storitev; posredništvo pri ponudbi lokalnih izletov itd. Komisija meni, da bi morali temeljni prihodki vedno šteti več kot 50 % skupnih (temeljnih in pomožnih) bruto prihodkov plovila.

| (272) | Poleg tega bi moralo biti izkrivljanje konkurence s kopenskimi storitvami omejeno. Zato bi med drugim morale biti npr. kopenske storitve, kot so lokalni izleti ali cestni del prevoza, vključen v paket vseh storitev, kupljene pri nepovezanih družbah ali po primerljivih tržnih cenah pri subjektih iste skupine, za katere se uporablja običajna obdavčitev dohodkov. |
| --- | --- |

(272)

Poleg tega bi moralo biti izkrivljanje konkurence s kopenskimi storitvami omejeno. Zato bi med drugim morale biti npr. kopenske storitve, kot so lokalni izleti ali cestni del prevoza, vključen v paket vseh storitev, kupljene pri nepovezanih družbah ali po primerljivih tržnih cenah pri subjektih iste skupine, za katere se uporablja običajna obdavčitev dohodkov.

| (273) | Podobno obdavčitev na tonažo ne bi smela zajemati niti sklenjenih pogodb, ki niso običajne za sektor pomorskega prometa, kot je pridobitev avtomobilov, živine in nepremičnin. Takšni prihodki so povsem nepovezani s pomorskim prometom in torej niti kot temeljni niti ko pomožni prihodki nikoli ne bi smeli biti upravičeni do obdavčitve na tonažo. |
| --- | --- |

(273)

Podobno obdavčitev na tonažo ne bi smela zajemati niti sklenjenih pogodb, ki niso običajne za sektor pomorskega prometa, kot je pridobitev avtomobilov, živine in nepremičnin. Takšni prihodki so povsem nepovezani s pomorskim prometom in torej niti kot temeljni niti ko pomožni prihodki nikoli ne bi smeli biti upravičeni do obdavčitve na tonažo.

| (274) | Ker malteška shema davka na tonažo ne vključuje jasnih določb glede področja uporabe pomožnih dejavnosti in obsega, v katerem lahko imajo koristi od obdavčitve na tonažo, ne jamči, da se pomožni prihodki sprejmejo za obdavčitev na tonažo le pri dejanskih ladjarskih družbah. Zato ta vidik malteške sheme davka na tonažo ni združljiv s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(274)

Ker malteška shema davka na tonažo ne vključuje jasnih določb glede področja uporabe pomožnih dejavnosti in obsega, v katerem lahko imajo koristi od obdavčitve na tonažo, ne jamči, da se pomožni prihodki sprejmejo za obdavčitev na tonažo le pri dejanskih ladjarskih družbah. Zato ta vidik malteške sheme davka na tonažo ni združljiv s smernicami o pomorskem prometu.

7.2.1.3   Stopnja davka na tonažo

| (275) | Predzadnji odstavek oddelka 3.1 smernic o pomorskem prometu določa, da bo Komisija, da bi ohranila pravično ravnovesje stopenj davka na tonažo, odobrila le sheme, na podlagi katerih bo davčna obremenitev za enako tonažo precej podobna kot pri že odobrenih shemah. |
| --- | --- |

(275)

Predzadnji odstavek oddelka 3.1 smernic o pomorskem prometu določa, da bo Komisija, da bi ohranila pravično ravnovesje stopenj davka na tonažo, odobrila le sheme, na podlagi katerih bo davčna obremenitev za enako tonažo precej podobna kot pri že odobrenih shemah.

| (276) | Komisija ugotavlja, da se metoda izračuna stopnje malteškega davka na tonažo razlikuje od metode, ki jo je uporabila večina držav članic. Večina držav članic vzpostavlja tako imenovani domnevni dobiček za različne kategorije ladij na podlagi njihove tonaže, na podlagi katerega nato uporabijo nacionalni davek od dohodkov pravnih oseb. Komisija dovoljuje možnost, da se za izračun davka na tonažo uporabijo različne metodologije, če končna davčna obremenitev za dano ladjo ni nižja od tiste, ki jo je do takrat sprejela Komisija. |
| --- | --- |

(276)

Komisija ugotavlja, da se metoda izračuna stopnje malteškega davka na tonažo razlikuje od metode, ki jo je uporabila večina držav članic. Večina držav članic vzpostavlja tako imenovani domnevni dobiček za različne kategorije ladij na podlagi njihove tonaže, na podlagi katerega nato uporabijo nacionalni davek od dohodkov pravnih oseb. Komisija dovoljuje možnost, da se za izračun davka na tonažo uporabijo različne metodologije, če končna davčna obremenitev za dano ladjo ni nižja od tiste, ki jo je do takrat sprejela Komisija.

| (277) | Stopnje davka na tonažo, ki se uporabljajo na Malti, v primerjavi s tistimi, ki se uporabljajo v drugih državah članicah (v eurih), so določene v uvodnih izjavah 106–114. Komisija ugotavlja, da je končna stopnja obdavčitve za malteške družbe enaka povprečni stopnji, ki se uporablja drugod v Uniji. |
| --- | --- |

(277)

Stopnje davka na tonažo, ki se uporabljajo na Malti, v primerjavi s tistimi, ki se uporabljajo v drugih državah članicah (v eurih), so določene v uvodnih izjavah 106–114. Komisija ugotavlja, da je končna stopnja obdavčitve za malteške družbe enaka povprečni stopnji, ki se uporablja drugod v Uniji.

| (278) | Malteška shema vključuje znižanje stopnje za ladje, mlajše od desetih let. Malta je trdila, da je namen tega spodbujati uporabo učinkovitejših in okolju prijaznejših ladij v skladu s cilji iz oddelka 2.2 smernic o pomorskem prometu. Malteška shema davka na tonažo uvaja višje stopnje za ladje, starejše od 15 let. |
| --- | --- |

(278)

Malteška shema vključuje znižanje stopnje za ladje, mlajše od desetih let. Malta je trdila, da je namen tega spodbujati uporabo učinkovitejših in okolju prijaznejših ladij v skladu s cilji iz oddelka 2.2 smernic o pomorskem prometu. Malteška shema davka na tonažo uvaja višje stopnje za ladje, starejše od 15 let.

| (279) | Podatki, ki jih je Malta predložila za primerjavo s stopnjami davka na tonažo v drugih državah članicah, upoštevajo le običajno stopnjo, kot je določena v zakonu o trgovskem ladijskem prometu, neprilagojeno na starost ladje, kar ni dovolj za neposredno primerjavo, saj podatki, ki jih je predložila Malta, upoštevajo tudi veliko število dni nedejavnosti in popravil za opis stopenj v drugih državah članicah. Vendar bi glede na najnižjo stopnjo, ki jo na Malti plača nova ladja, znižane stopnje, ki jih je treba plačati, še vedno presegale stopnje, ki jih je Poljska določila za vsa plovila, ki se uporabljajo 359 dni na leto (98 %) ali manj. |
| --- | --- |

(279)

Podatki, ki jih je Malta predložila za primerjavo s stopnjami davka na tonažo v drugih državah članicah, upoštevajo le običajno stopnjo, kot je določena v zakonu o trgovskem ladijskem prometu, neprilagojeno na starost ladje, kar ni dovolj za neposredno primerjavo, saj podatki, ki jih je predložila Malta, upoštevajo tudi veliko število dni nedejavnosti in popravil za opis stopenj v drugih državah članicah. Vendar bi glede na najnižjo stopnjo, ki jo na Malti plača nova ladja, znižane stopnje, ki jih je treba plačati, še vedno presegale stopnje, ki jih je Poljska določila za vsa plovila, ki se uporabljajo 359 dni na leto (98 %) ali manj.

| (280) | Komisija ugotavlja, da največ 75-odstotno znižanje in možnost znižanja/oprostitve na podlagi diskrecijske pravice ministra, kot je navedeno v uvodnih izjavah 71–73 sklepa o začetku postopka, nista povezana z davkom na tonažo iz sheme, ampak z (zavajajočim) izrazom davka na tonažo, ki se plača ob registraciji plovila. To se bo v prihodnosti pojasnilo, saj se je Malta zavezala, da bo spremenila zakonodajo o davku na tonažo, da bi se preprečila dvoumna uporaba izraza „davek na tonažo“. |
| --- | --- |

(280)

Komisija ugotavlja, da največ 75-odstotno znižanje in možnost znižanja/oprostitve na podlagi diskrecijske pravice ministra, kot je navedeno v uvodnih izjavah 71–73 sklepa o začetku postopka, nista povezana z davkom na tonažo iz sheme, ampak z (zavajajočim) izrazom davka na tonažo, ki se plača ob registraciji plovila. To se bo v prihodnosti pojasnilo, saj se je Malta zavezala, da bo spremenila zakonodajo o davku na tonažo, da bi se preprečila dvoumna uporaba izraza „davek na tonažo“.

| (281) | Na podlagi informacij, ki so jih predložili malteški organi glede veljavnih stopenj davka na tonažo, in izračunov, ki jih je opravila Komisija, se zdi, da stopnje davka na tonažo na Malti niso nižje od tistih, ki jih je Komisija sprejela doslej. Komisija zato ugotavlja, da je stopnja davka na tonažo na Malti v skladu z določbami oddelka 3.1 smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(281)

Na podlagi informacij, ki so jih predložili malteški organi glede veljavnih stopenj davka na tonažo, in izračunov, ki jih je opravila Komisija, se zdi, da stopnje davka na tonažo na Malti niso nižje od tistih, ki jih je Komisija sprejela doslej. Komisija zato ugotavlja, da je stopnja davka na tonažo na Malti v skladu z določbami oddelka 3.1 smernic o pomorskem prometu.

7.2.1.4   Zahteva glede povezave z zastavo

| (282) | Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da so bile zahteve glede povezave z zastavo iz malteške zakonodaje manj stroge od zahtev iz smernic o pomorskem prometu (132). |
| --- | --- |

(282)

Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da so bile zahteve glede povezave z zastavo iz malteške zakonodaje manj stroge od zahtev iz smernic o pomorskem prometu (132).

132

| (283) | V skladu z oddelkom 3.1 smernic o pomorskem prometu lahko imajo lastniki, ki nekatere od svojih ladij registrirajo zunaj EGP, še vedno koristi od sistema davka na tonažo EGP, če je delež tonaže njihove flote pod zastavo EGP večji od 60 %. Če je delež tonaže flote z zastavo EGP manjši od 60 %, lahko dodatne ladje še vedno registrirajo zunaj EGP, če (i) se delež tonaže njihove flote pod zastavo EGP ni zmanjšal od 17. januarja 2004 ali (ii) se skupni delež vseh plovil pod zastavo EGP, ki so obdavčena v zadevni državi članici, ni zmanjšal v zadnjih treh letih. |
| --- | --- |

(283)

V skladu z oddelkom 3.1 smernic o pomorskem prometu lahko imajo lastniki, ki nekatere od svojih ladij registrirajo zunaj EGP, še vedno koristi od sistema davka na tonažo EGP, če je delež tonaže njihove flote pod zastavo EGP večji od 60 %. Če je delež tonaže flote z zastavo EGP manjši od 60 %, lahko dodatne ladje še vedno registrirajo zunaj EGP, če (i) se delež tonaže njihove flote pod zastavo EGP ni zmanjšal od 17. januarja 2004 ali (ii) se skupni delež vseh plovil pod zastavo EGP, ki so obdavčena v zadevni državi članici, ni zmanjšal v zadnjih treh letih.

| (284) | Vendar malteška shema davka na tonažo ne zagotavlja, da se pogoji iz uvodne izjave 283 upoštevajo. Upravičenec lahko še vedno uporablja malteško shemo davka na tonažo, če se njegov delež flote pod zastavo EGP, vključen v shemo davka na tonažo, v zadnjih treh letih ni zmanjšal (133). Upravičenec lahko še vedno uporablja malteško shemo davka na tonažo tudi, če se preprosto zaveže, da bo povečal ali ohranil delež svoje flote pod zastavo EGP, ki je vključen v shemo davka na tonažo (134). Komisija zato meni, da shema davka na tonažo ne zagotavlja dovolj zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da bodo družbe, ki so vključene v shemo davka na tonažo in imajo v svoji floti tudi plovila, ki niso pod zastavo EGP, povečale ali ohranile delež tonaže flote pod zastavo EGP in da bo posledično delež tonaže pod zastavo EGP ostal na zadovoljivi ravni. V zvezi s tem shema davka na tonažo ni skladna s smernicami o pomorskem prometu in zato ni združljiva z notranjim trgom (135). |
| --- | --- |

(284)

Vendar malteška shema davka na tonažo ne zagotavlja, da se pogoji iz uvodne izjave 283 upoštevajo. Upravičenec lahko še vedno uporablja malteško shemo davka na tonažo, če se njegov delež flote pod zastavo EGP, vključen v shemo davka na tonažo, v zadnjih treh letih ni zmanjšal (133). Upravičenec lahko še vedno uporablja malteško shemo davka na tonažo tudi, če se preprosto zaveže, da bo povečal ali ohranil delež svoje flote pod zastavo EGP, ki je vključen v shemo davka na tonažo (134). Komisija zato meni, da shema davka na tonažo ne zagotavlja dovolj zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da bodo družbe, ki so vključene v shemo davka na tonažo in imajo v svoji floti tudi plovila, ki niso pod zastavo EGP, povečale ali ohranile delež tonaže flote pod zastavo EGP in da bo posledično delež tonaže pod zastavo EGP ostal na zadovoljivi ravni. V zvezi s tem shema davka na tonažo ni skladna s smernicami o pomorskem prometu in zato ni združljiva z notranjim trgom (135).

133

134

135

7.2.1.5   Časovni zakup/zakup potovanja

| (285) | Komisija je v sklepu o začetku postopka (136) izrazila dvom glede precej neomejene upravičenosti zakupnikov ladij za čas in podobnih družb, ki bi lahko imeli koristi od davka na tonažo. Komisija je menila, da to ni v skladu s cilji smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(285)

Komisija je v sklepu o začetku postopka (136) izrazila dvom glede precej neomejene upravičenosti zakupnikov ladij za čas in podobnih družb, ki bi lahko imeli koristi od davka na tonažo. Komisija je menila, da to ni v skladu s cilji smernic o pomorskem prometu.

136

| (286) | Smernice o pomorskem prometu, kot jih razlaga Komisija v prejšnjih sklepih, omogočajo zakupnikom ladij za potovanje/čas in podobnim komercialnim upravljavcem ladij, da imajo pod nekaterimi pogoji koristi od obdavčitve na tonažo. Komisija meni, da lahko imajo takšne družbe koristi od obdavčitve na tonažo le, če prispevajo k enemu od ciljev smernic o pomorskem prometu, tj. razvoju zastave EU ali ohranitvi strokovnega znanja EU ali kombinaciji obojega. To na primer velja, če ima upravičenec do davka na tonažo v svoji floti poleg plovil, ki se dajejo v časovni zakup/zakup potovanja za katera opremo in posadko zagotovijo druge družbe, tudi plovila, za katera sam zagotovi posadko in tehnično upravljanje, in če takšna plovila pomenijo vsaj 20 % skupne flote, ki je vključena v shemo davka na tonažo (137). Druga možnost je, da delež plovil, ki niso pod zastavo EGP in se dajejo v časovni zakup/zakup potovanja, ne presega 75 % flote upravičenca, ki je vključena v shemo davka na tonažo (138). Nadaljnja možnost je, da države članice zahtevajo, da je vsaj 25 % vse flote upravičenca pod zastavo EGP (139). V vseh navedenih primerih za upravičenca do davka na tonažo še vedno velja, da mora ohraniti/povečati delež tonaže svoje flote pod zastavo EGP (lastniška plovila ali zakupljena plovila brez posadke). |
| --- | --- |

(286)

Smernice o pomorskem prometu, kot jih razlaga Komisija v prejšnjih sklepih, omogočajo zakupnikom ladij za potovanje/čas in podobnim komercialnim upravljavcem ladij, da imajo pod nekaterimi pogoji koristi od obdavčitve na tonažo. Komisija meni, da lahko imajo takšne družbe koristi od obdavčitve na tonažo le, če prispevajo k enemu od ciljev smernic o pomorskem prometu, tj. razvoju zastave EU ali ohranitvi strokovnega znanja EU ali kombinaciji obojega. To na primer velja, če ima upravičenec do davka na tonažo v svoji floti poleg plovil, ki se dajejo v časovni zakup/zakup potovanja za katera opremo in posadko zagotovijo druge družbe, tudi plovila, za katera sam zagotovi posadko in tehnično upravljanje, in če takšna plovila pomenijo vsaj 20 % skupne flote, ki je vključena v shemo davka na tonažo (137). Druga možnost je, da delež plovil, ki niso pod zastavo EGP in se dajejo v časovni zakup/zakup potovanja, ne presega 75 % flote upravičenca, ki je vključena v shemo davka na tonažo (138). Nadaljnja možnost je, da države članice zahtevajo, da je vsaj 25 % vse flote upravičenca pod zastavo EGP (139). V vseh navedenih primerih za upravičenca do davka na tonažo še vedno velja, da mora ohraniti/povečati delež tonaže svoje flote pod zastavo EGP (lastniška plovila ali zakupljena plovila brez posadke).

137

138

139

| (287) | Malteška shema ne določa nobenih zahtev, omenjenih v uvodni izjavi 286. Zato Komisija ugotavlja, da pravni okvir, ki se nanaša na komercialne upravljavce, ki opravljajo storitve prevoza, pri čemer opremo in posadko v celoti zagotovijo druge družbe, ni skladen s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(287)

Malteška shema ne določa nobenih zahtev, omenjenih v uvodni izjavi 286. Zato Komisija ugotavlja, da pravni okvir, ki se nanaša na komercialne upravljavce, ki opravljajo storitve prevoza, pri čemer opremo in posadko v celoti zagotovijo druge družbe, ni skladen s smernicami o pomorskem prometu.

7.2.1.6   Omejitveni ukrepi

| (288) | V poglavju 3.1 smernic o pomorskem prometu je določeno, da bi bilo treba izključiti učinke prelivanja med upravičenimi in neupravičenimi dejavnostmi. Pravilnik o obdavčitvi določa, da mora licencirana organizacija za pomorski prevoz voditi ločene račune, ki razlikujejo med prihodki in koristmi, ki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prevoza, ter drugimi viri prihodkov. |
| --- | --- |

(288)

V poglavju 3.1 smernic o pomorskem prometu je določeno, da bi bilo treba izključiti učinke prelivanja med upravičenimi in neupravičenimi dejavnostmi. Pravilnik o obdavčitvi določa, da mora licencirana organizacija za pomorski prevoz voditi ločene račune, ki razlikujejo med prihodki in koristmi, ki izhajajo iz dejavnosti pomorskega prevoza, ter drugimi viri prihodkov.

| (289) | Pravila o odbitku stroškov iz zakona o davku od dohodkov določajo, da mora obstajati neposredna povezava med stroškom in prihodki, ki jih ustvari. V skladu s členom 14(1) zakona o davku od dohodkov se lahko strošek odbije le, če je „v celoti in izključno nastal pri ustvarjanju prihodkov“. Zato ni mogoče uveljavljati odbitkov v zvezi s stroški, ki nastanejo pri ustvarjanju oproščenih dobičkov (vključno z dobički, ki se obdavčijo z davkom na tonažo), od drugih vrst obdavčljivih prihodkov. |
| --- | --- |

(289)

Pravila o odbitku stroškov iz zakona o davku od dohodkov določajo, da mora obstajati neposredna povezava med stroškom in prihodki, ki jih ustvari. V skladu s členom 14(1) zakona o davku od dohodkov se lahko strošek odbije le, če je „v celoti in izključno nastal pri ustvarjanju prihodkov“. Zato ni mogoče uveljavljati odbitkov v zvezi s stroški, ki nastanejo pri ustvarjanju oproščenih dobičkov (vključno z dobički, ki se obdavčijo z davkom na tonažo), od drugih vrst obdavčljivih prihodkov.

| (290) | Licencirana organizacija za pomorski prevoz, ki koristi ugodnosti sheme davka na tonažo, mora predložiti letno napoved za odmero davka od dohodka, v kateri so ločeni upravičeni in neupravičeni prihodki. Izgub, ki izhajajo iz dejavnosti, za katere je treba plačati davek od dohodkov, ni mogoče pobotati z obveznostjo v okviru davka na tonažo. |
| --- | --- |

(290)

Licencirana organizacija za pomorski prevoz, ki koristi ugodnosti sheme davka na tonažo, mora predložiti letno napoved za odmero davka od dohodka, v kateri so ločeni upravičeni in neupravičeni prihodki. Izgub, ki izhajajo iz dejavnosti, za katere je treba plačati davek od dohodkov, ni mogoče pobotati z obveznostjo v okviru davka na tonažo.

| (291) | Vsaka licencirana organizacija za pomorski prevoz mora pripraviti računovodske izkaze, ki so v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, ki jih je potrdila Unija, revidirati pa jih mora pooblaščeni javni revizor. |
| --- | --- |

(291)

Vsaka licencirana organizacija za pomorski prevoz mora pripraviti računovodske izkaze, ki so v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, ki jih je potrdila Unija, revidirati pa jih mora pooblaščeni javni revizor.

| (292) | Organizacija za pomorski prevoz se ne more odločiti za vključitev v malteško shemo davka na tonažo ali izključitev iz nje na podlagi tega, ali ima obdavčljivi dobiček ali izgubo. Razen če se licencirana organizacija za pomorski prevoz ne odloči drugače, je vključena na področje uporabe sheme davka na tonažo. Če se odloči za izključitev iz nje, je ta odločitev nepreklicna (140). Zato nobena malteška organizacija/skupina za pomorski prevoz nima dela svojih ladij vključenega v shemo davka na tonažo, dela pa v shemo davka od dohodkov. |
| --- | --- |

(292)

Organizacija za pomorski prevoz se ne more odločiti za vključitev v malteško shemo davka na tonažo ali izključitev iz nje na podlagi tega, ali ima obdavčljivi dobiček ali izgubo. Razen če se licencirana organizacija za pomorski prevoz ne odloči drugače, je vključena na področje uporabe sheme davka na tonažo. Če se odloči za izključitev iz nje, je ta odločitev nepreklicna (140). Zato nobena malteška organizacija/skupina za pomorski prevoz nima dela svojih ladij vključenega v shemo davka na tonažo, dela pa v shemo davka od dohodkov.

140

| (293) | Člen 51 zakona o davku od dohodkov vsebuje obsežne določbe za preprečevanje zlorab, katerih namen je preprečevati umetne ureditve in sheme, katerih namen je pridobiti kakršne koli neupravičene davčne ugodnosti. To splošno pravilo o preprečevanju zlorab upošteva Priporočilo Komisije z dne 6. decembra 2012 o agresivnem davčnem načrtovanju. |
| --- | --- |

(293)

Člen 51 zakona o davku od dohodkov vsebuje obsežne določbe za preprečevanje zlorab, katerih namen je preprečevati umetne ureditve in sheme, katerih namen je pridobiti kakršne koli neupravičene davčne ugodnosti. To splošno pravilo o preprečevanju zlorab upošteva Priporočilo Komisije z dne 6. decembra 2012 o agresivnem davčnem načrtovanju.

| (294) | Ukrepi za preprečevanje zlorab so podprti s kaznimi, ki se naložijo v primeru kršitev. Tako se v takih primerih poleg plačila neplačanega davka naložijo obresti v višini 0,54 % na mesec (tj. 6,48 % na leto) skupaj z dodatnimi kaznimi v višini do 1,5 % na mesec (tj. 18 % na leto) za neplačilo davka. |
| --- | --- |

(294)

Ukrepi za preprečevanje zlorab so podprti s kaznimi, ki se naložijo v primeru kršitev. Tako se v takih primerih poleg plačila neplačanega davka naložijo obresti v višini 0,54 % na mesec (tj. 6,48 % na leto) skupaj z dodatnimi kaznimi v višini do 1,5 % na mesec (tj. 18 % na leto) za neplačilo davka.

| (295) | Komisija tudi pozitivno ugotavlja, da so se pomisleki glede preširokega obsega upravičenih dejavnosti (141) in organizacij, izraženi v sklepu o začetku postopka, obravnavali z zavezami Malte. |
| --- | --- |

(295)

Komisija tudi pozitivno ugotavlja, da so se pomisleki glede preširokega obsega upravičenih dejavnosti (141) in organizacij, izraženi v sklepu o začetku postopka, obravnavali z zavezami Malte.

141

| (296) | Komisija ugotavlja, da so ukrepi za izločanje iz kroga upravičencev na Malti trdni in v skladu z zahtevami smernic o pomorskem prometu ter da so se dvomi, ki jih je izrazila v zvezi s tem, zmanjšali. |
| --- | --- |

(296)

Komisija ugotavlja, da so ukrepi za izločanje iz kroga upravičencev na Malti trdni in v skladu z zahtevami smernic o pomorskem prometu ter da so se dvomi, ki jih je izrazila v zvezi s tem, zmanjšali.

7.2.1.7   Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

| (297) | Kot je določeno v oddelku 7.1.3, oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, pomeni pomoč. |
| --- | --- |

(297)

Kot je določeno v oddelku 7.1.3, oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, pomeni pomoč.

| (298) | Člen 3(1)(b) pravilnika o obdavčitvi določa oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo (142). Komisija priznava oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa upravičenih ladij, ki so bile pridobljene in prodane, medtem ko so bile zakonito vključene v shemo davka na tonažo (143). Kar zadeva ladje, pridobljene pred vključitvijo upravičenca v shemo davka na tonažo, bi bila takšna oprostitev sprejemljiva le v okviru zgornje meje pomoči, določene v oddelku 11 smernic o pomorskem prometu. Pri izračunu zgornje meje pomoči je treba upoštevati kapitalske dobičke od prodaje čezmerno amortiziranih ladij (ki se izvede pred vključitvijo v shemo davka na tonažo). To pomeni, da je treba v primeru nakupa ladij pred vključitvijo v shemo davka na tonažo skrite obveznosti za davek, ki izhajajo iz čezmerne amortizacije, poravnati ob vključitvi v shemo davka na tonažo, razen če se lahko v desetletnem obdobju izravnajo v okviru zgornje meje pomoči. Takšne skrite obveznosti za davek bi običajno bilo treba določiti kot razliko med tržno vrednostjo in davčno vrednostjo ladje v času vključitve v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(298)

Člen 3(1)(b) pravilnika o obdavčitvi določa oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo (142). Komisija priznava oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa upravičenih ladij, ki so bile pridobljene in prodane, medtem ko so bile zakonito vključene v shemo davka na tonažo (143). Kar zadeva ladje, pridobljene pred vključitvijo upravičenca v shemo davka na tonažo, bi bila takšna oprostitev sprejemljiva le v okviru zgornje meje pomoči, določene v oddelku 11 smernic o pomorskem prometu. Pri izračunu zgornje meje pomoči je treba upoštevati kapitalske dobičke od prodaje čezmerno amortiziranih ladij (ki se izvede pred vključitvijo v shemo davka na tonažo). To pomeni, da je treba v primeru nakupa ladij pred vključitvijo v shemo davka na tonažo skrite obveznosti za davek, ki izhajajo iz čezmerne amortizacije, poravnati ob vključitvi v shemo davka na tonažo, razen če se lahko v desetletnem obdobju izravnajo v okviru zgornje meje pomoči. Takšne skrite obveznosti za davek bi običajno bilo treba določiti kot razliko med tržno vrednostjo in davčno vrednostjo ladje v času vključitve v shemo davka na tonažo.

142

143

| (299) | Glede na veljavno preširoko besedilo člena 58A zakona o trgovskem ladijskem prometu, ki omogoča, da se za ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo (ki bi zato lahko imela koristi od davka na tonažo), razglasi katera koli ladja, ne glede na dejavnosti, v katere je vključena, in glede na to, da ni pravil, ki bi obravnavala morebitno čezmerno amortizacijo ladje, pridobljene pred vključitvijo v shemo davka na tonažo, Komisija meni, da malteška pravna besedila niti v smislu zneskov niti v smislu upravičencev ne omejujejo ustrezno oprostitve obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij. Takšna splošna oprostitev, kot je določena v malteški shemi, ne izpolnjuje zahtev za združljivost. |
| --- | --- |

(299)

Glede na veljavno preširoko besedilo člena 58A zakona o trgovskem ladijskem prometu, ki omogoča, da se za ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo (ki bi zato lahko imela koristi od davka na tonažo), razglasi katera koli ladja, ne glede na dejavnosti, v katere je vključena, in glede na to, da ni pravil, ki bi obravnavala morebitno čezmerno amortizacijo ladje, pridobljene pred vključitvijo v shemo davka na tonažo, Komisija meni, da malteška pravna besedila niti v smislu zneskov niti v smislu upravičencev ne omejujejo ustrezno oprostitve obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij. Takšna splošna oprostitev, kot je določena v malteški shemi, ne izpolnjuje zahtev za združljivost.

| (300) | Komisija ugotavlja, da oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij v veljavnem besedilu ni združljiva s pravili notranjega trga, saj oprostitev zajema tudi ladje, ki so bile pred prenosom v skladu s shemo davka na tonažo amortizirane v skladu s pravili o davku na dohodke. Zato oprostitev pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč. Zadevno določbo je torej treba spremeniti. |
| --- | --- |

(300)

Komisija ugotavlja, da oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij v veljavnem besedilu ni združljiva s pravili notranjega trga, saj oprostitev zajema tudi ladje, ki so bile pred prenosom v skladu s shemo davka na tonažo amortizirane v skladu s pravili o davku na dohodke. Zato oprostitev pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč. Zadevno določbo je torej treba spremeniti.

7.2.1.8   Sklepne ugotovitve

| (301) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da so s smernicami o pomorskem prometu nezdružljivi naslednji vidiki malteške sheme davka na tonažo: upravičenost dejavnosti „kot so morda določene“, upravičenost barž brez pogona, pogoji za upravičenost plovil za vleko in poglabljanje dna, upravičenost ribiških plovil in naftnih ploščadi, oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, ter odsotnost zaščitnih ukrepov v zvezi z oddajo ladje v zakup brez posadke, pomožnih prihodkov, povezave z zastavo EGP in časovnim zakupom/zakupom potovanja. Zato malteška shema davka na tonažo ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(301)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da so s smernicami o pomorskem prometu nezdružljivi naslednji vidiki malteške sheme davka na tonažo: upravičenost dejavnosti „kot so morda določene“, upravičenost barž brez pogona, pogoji za upravičenost plovil za vleko in poglabljanje dna, upravičenost ribiških plovil in naftnih ploščadi, oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, ter odsotnost zaščitnih ukrepov v zvezi z oddajo ladje v zakup brez posadke, pomožnih prihodkov, povezave z zastavo EGP in časovnim zakupom/zakupom potovanja. Zato malteška shema davka na tonažo ni združljiva z notranjim trgom.

| (302) | Vendar se lahko navedeni nezdružljivi vidiki v prihodnje obravnavajo z izvajanjem zavez, ki jih je sprejela Malta in so določene v Prilogi, zlasti v točkah 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 20, 21 in 22 Priloge. Če bi se zaveze iz Priloge izvedle v roku treh mesecev, bi se torej malteška shema davka na tonažo štela za združljivo z dnem polnega izvajanja takih zavez. |
| --- | --- |

(302)

Vendar se lahko navedeni nezdružljivi vidiki v prihodnje obravnavajo z izvajanjem zavez, ki jih je sprejela Malta in so določene v Prilogi, zlasti v točkah 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 20, 21 in 22 Priloge. Če bi se zaveze iz Priloge izvedle v roku treh mesecev, bi se torej malteška shema davka na tonažo štela za združljivo z dnem polnega izvajanja takih zavez.

7.2.2   Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah

Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah

| (303) | Kot je določeno v oddelku 7.1.3, oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, ki se uporablja za malteške rezidente, pomeni pomoč. |
| --- | --- |

(303)

Kot je določeno v oddelku 7.1.3, oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, ki se uporablja za malteške rezidente, pomeni pomoč.

| (304) | Nakup in prodaja delnic v ladjarskih družbah je del naložbenih dejavnosti (ki v skladu s smernicami o pomorskem prometu niso upravičene do obdavčitve na tonažo (144)) in ne dejavnosti pomorskega prevoza. V smernicah o pomorskem prometu je jasno navedeno, da bi morale države članice „ohraniti [...] običajne davčne stopnje za [...] osebne prejemke delničarjev in direktorjev“. Takšno pravilo je potrebno, da se združljiva pomoč osredotoči na dejavnost, ki jo je treba podpreti, in čim bolj omeji izkrivljanje konkurence v drugih sektorjih. V nasprotnem primeru bi bili delničarji družb, ki prejemajo združljivo pomoč, upravičeni tudi do oprostitev davkov (pa tudi morebitni delničarji teh delničarjev). S tem pa bi se znesek pomoči, sprva sprejet za neko družbo v danem sektorju, povzpel do nepredvidenih ravni, tako da bi lahko na koncu takšna pomoč škodila več sektorjem gospodarstva (odvisno od dejavnosti delničarjev upravičencev). Takšen rezultat bi bil v nasprotju z učinkovitostjo pravil o državni pomoči, pa tudi v nasprotju z načelom prepovedi državne pomoči, v skladu s katero je treba vsako izjemo (združljivo pomoč) uporabiti na omejevalen in dobro usmerjen način. |
| --- | --- |

(304)

Nakup in prodaja delnic v ladjarskih družbah je del naložbenih dejavnosti (ki v skladu s smernicami o pomorskem prometu niso upravičene do obdavčitve na tonažo (144)) in ne dejavnosti pomorskega prevoza. V smernicah o pomorskem prometu je jasno navedeno, da bi morale države članice „ohraniti [...] običajne davčne stopnje za [...] osebne prejemke delničarjev in direktorjev“. Takšno pravilo je potrebno, da se združljiva pomoč osredotoči na dejavnost, ki jo je treba podpreti, in čim bolj omeji izkrivljanje konkurence v drugih sektorjih. V nasprotnem primeru bi bili delničarji družb, ki prejemajo združljivo pomoč, upravičeni tudi do oprostitev davkov (pa tudi morebitni delničarji teh delničarjev). S tem pa bi se znesek pomoči, sprva sprejet za neko družbo v danem sektorju, povzpel do nepredvidenih ravni, tako da bi lahko na koncu takšna pomoč škodila več sektorjem gospodarstva (odvisno od dejavnosti delničarjev upravičencev). Takšen rezultat bi bil v nasprotju z učinkovitostjo pravil o državni pomoči, pa tudi v nasprotju z načelom prepovedi državne pomoči, v skladu s katero je treba vsako izjemo (združljivo pomoč) uporabiti na omejevalen in dobro usmerjen način.

144

| (305) | Komisija ugotavlja, da je oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah v korist malteških rezidentov nezdružljiva s pravili notranjega trga. Zato oprostitev pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba odpraviti. Komisija pozitivno ugotavlja, da so se malteški organi v točki 16 zavez iz Priloge zavezali odpraviti to oprostitev. |
| --- | --- |

(305)

Komisija ugotavlja, da je oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah v korist malteških rezidentov nezdružljiva s pravili notranjega trga. Zato oprostitev pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba odpraviti. Komisija pozitivno ugotavlja, da so se malteški organi v točki 16 zavez iz Priloge zavezali odpraviti to oprostitev.

7.2.3   Oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

Oprostitev obdavčitve obresti ali drugih prihodkov, povezanih s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

| (306) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 212, pomeni člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi pomoč finančnim institucijam. |
| --- | --- |

(306)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 212, pomeni člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi pomoč finančnim institucijam.

| (307) | Področje uporabe smernic o pomorskem prometu in s tem korist davka na tonažo sta omejena na „prevoz blaga in oseb po morju“. To ne vključuje finančnih institucij, ki ponujajo posojila ali izdajajo jamstva oziroma vrednostne papirje v zvezi z lastništvom, vodenjem, upravljanjem ali obratovanjem ladje, kot omogoča člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi. |
| --- | --- |

(307)

Področje uporabe smernic o pomorskem prometu in s tem korist davka na tonažo sta omejena na „prevoz blaga in oseb po morju“. To ne vključuje finančnih institucij, ki ponujajo posojila ali izdajajo jamstva oziroma vrednostne papirje v zvezi z lastništvom, vodenjem, upravljanjem ali obratovanjem ladje, kot omogoča člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi.

| (308) | Za oprostitev, ki je predmet preiskave, kot takšno ni podlage za združljivost v skladu s smernicami o pomorskem prometu. Malta ni predložila nobene druge obrazložitve združljivosti na podlagi člani 107(2) ali (3) PDEU. Komisija meni, da ni razloga, na podlagi katerega bi se lahko oprostitev, ki je predmet preiskave, štela za združljivo v skladu s Pogodbo. |
| --- | --- |

(308)

Za oprostitev, ki je predmet preiskave, kot takšno ni podlage za združljivost v skladu s smernicami o pomorskem prometu. Malta ni predložila nobene druge obrazložitve združljivosti na podlagi člani 107(2) ali (3) PDEU. Komisija meni, da ni razloga, na podlagi katerega bi se lahko oprostitev, ki je predmet preiskave, štela za združljivo v skladu s Pogodbo.

| (309) | Komisija ugotavlja, da veljavni pogoji sheme v zvezi s finančnimi institucijami, niso združljivi s smernicami o pomorskem prometu ter torej pomenijo nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba odpraviti. Komisija pozitivno ugotavlja, da so se malteški organi v točki 3 zavez iz Priloge zavezali odpraviti to oprostitev. |
| --- | --- |

(309)

Komisija ugotavlja, da veljavni pogoji sheme v zvezi s finančnimi institucijami, niso združljivi s smernicami o pomorskem prometu ter torej pomenijo nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba odpraviti. Komisija pozitivno ugotavlja, da so se malteški organi v točki 3 zavez iz Priloge zavezali odpraviti to oprostitev.

7.2.4   Oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose

Oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose

| (310) | Čeprav bi se oprostitve plačila dajatev za dokumente in prenose morda lahko sprejele, če je neposredni upravičenec dejanska ladjarska družba, vendar le v okviru zgornje meje pomoči, določene v oddelku 11 smernic o pomorskem prometu, bi veljavna oprostitev morda lahko imela koristi za neladjarske družbe. Poleg tega ni mehanizma, ki bi zagotavljal upoštevanje oddelka 11 smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(310)

Čeprav bi se oprostitve plačila dajatev za dokumente in prenose morda lahko sprejele, če je neposredni upravičenec dejanska ladjarska družba, vendar le v okviru zgornje meje pomoči, določene v oddelku 11 smernic o pomorskem prometu, bi veljavna oprostitev morda lahko imela koristi za neladjarske družbe. Poleg tega ni mehanizma, ki bi zagotavljal upoštevanje oddelka 11 smernic o pomorskem prometu.

| (311) | Malta se ni sklicevala na razloge za združljivost, prav tako nobenega razloga za združljivost za ukrep, kot velja zdaj, ne vidi Komisija. |
| --- | --- |

(311)

Malta se ni sklicevala na razloge za združljivost, prav tako nobenega razloga za združljivost za ukrep, kot velja zdaj, ne vidi Komisija.

| (312) | Komisija ugotavlja, da je oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose, kar zadeva transakcije, povezane s tržnimi vrednostnimi papirji v zvezi z organizacijami za pomorski prevoz, v korist malteških rezidentov nezdružljiva s pravili notranjega trga. Zato oprostitev pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba odpraviti. Komisija pozitivno ugotavlja, da so se malteški organi v točki 17 zavez iz Priloge zavezali odpraviti to oprostitev. |
| --- | --- |

(312)

Komisija ugotavlja, da je oprostitev plačila nekaterih dajatev za dokumente in prenose, kar zadeva transakcije, povezane s tržnimi vrednostnimi papirji v zvezi z organizacijami za pomorski prevoz, v korist malteških rezidentov nezdružljiva s pravili notranjega trga. Zato oprostitev pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba odpraviti. Komisija pozitivno ugotavlja, da so se malteški organi v točki 17 zavez iz Priloge zavezali odpraviti to oprostitev.

7.2.5   Oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice

Oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice

| (313) | Veljavna zakonodaja ne omejuje ustrezno uporabe diskrecijske pravice ministra, da ladje oprosti plačila taks v skladu s pravilnikom o obdavčitvi, na človekoljubne in humanitarne namene, kot so načrtovali malteški organi. |
| --- | --- |

(313)

Veljavna zakonodaja ne omejuje ustrezno uporabe diskrecijske pravice ministra, da ladje oprosti plačila taks v skladu s pravilnikom o obdavčitvi, na človekoljubne in humanitarne namene, kot so načrtovali malteški organi.

| (314) | Malta se ni sklicevala na razloge za združljivost, prav tako nobenega razloga za združljivost za ukrep, kot velja zdaj, ne vidi Komisija. |
| --- | --- |

(314)

Malta se ni sklicevala na razloge za združljivost, prav tako nobenega razloga za združljivost za ukrep, kot velja zdaj, ne vidi Komisija.

| (315) | Komisija ugotavlja, da je možnost oprostitve ladij na podlagi diskrecijske pravice ministra nezdružljiva s pravili notranjega trga. Zato ta možnost oprostitve pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba odpraviti. Komisija pozitivno ugotavlja, da so se malteški organi v točki 19 zavez iz Priloge zavezali, da bodo objavili smernice za zagotovitev, da se ministrska diskrecijska pravica uporabi le v primeru humanitarnih in človekoljubnih dejavnosti, ki ne vključujejo ponujanja blaga in storitev na trgu. |
| --- | --- |

(315)

Komisija ugotavlja, da je možnost oprostitve ladij na podlagi diskrecijske pravice ministra nezdružljiva s pravili notranjega trga. Zato ta možnost oprostitve pomeni nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je treba odpraviti. Komisija pozitivno ugotavlja, da so se malteški organi v točki 19 zavez iz Priloge zavezali, da bodo objavili smernice za zagotovitev, da se ministrska diskrecijska pravica uporabi le v primeru humanitarnih in človekoljubnih dejavnosti, ki ne vključujejo ponujanja blaga in storitev na trgu.

7.2.6   Zgornja meja pomoči

Zgornja meja pomoči

| (316) | V zvezi z zgornjo mejo pomoči je v drugem odstavku oddelka 11 smernic o pomorskem prometu določena najvišja stopnja pomoči, da se prepreči kumulacija pomoči do stopenj, ki so nesorazmerne s cilji skupnega interesa Skupnosti in bi lahko vodile do tekmovanja med državami članicami za subvencije. Skupna pomoč (145) v korist ladjarskih družb ne sme imeti koristi, večje od koristi, ki jo predstavljata odprava obdavčitve in socialnih prispevkov za pomorščake ter zmanjšanje obdavčitve dohodkov pravnih oseb iz dejavnosti pomorskega prevoza na stopnjo, navedeno v predzadnjem odstavku oddelka 3.1 smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(316)

V zvezi z zgornjo mejo pomoči je v drugem odstavku oddelka 11 smernic o pomorskem prometu določena najvišja stopnja pomoči, da se prepreči kumulacija pomoči do stopenj, ki so nesorazmerne s cilji skupnega interesa Skupnosti in bi lahko vodile do tekmovanja med državami članicami za subvencije. Skupna pomoč (145) v korist ladjarskih družb ne sme imeti koristi, večje od koristi, ki jo predstavljata odprava obdavčitve in socialnih prispevkov za pomorščake ter zmanjšanje obdavčitve dohodkov pravnih oseb iz dejavnosti pomorskega prevoza na stopnjo, navedeno v predzadnjem odstavku oddelka 3.1 smernic o pomorskem prometu.

145

| (317) | Malta je predložila verodostojne informacije, da se je v preteklosti zgornja meja vedno upoštevala, in se zavezala, da se bo spoštovala tudi v prihodnosti. To dopolnjuje zaveza, da se od upravičencev do davka na tonažo zahteva, da vsako leto predložijo obvezne izjave o skladnosti z zgornjo mejo pomoči. Poleg tega se je v točki 12 zavez iz Priloge zavezala, da bo uvedla formalno določbo glede nadzora zgornje meje pomoči. |
| --- | --- |

(317)

Malta je predložila verodostojne informacije, da se je v preteklosti zgornja meja vedno upoštevala, in se zavezala, da se bo spoštovala tudi v prihodnosti. To dopolnjuje zaveza, da se od upravičencev do davka na tonažo zahteva, da vsako leto predložijo obvezne izjave o skladnosti z zgornjo mejo pomoči. Poleg tega se je v točki 12 zavez iz Priloge zavezala, da bo uvedla formalno določbo glede nadzora zgornje meje pomoči.

7.3   Vračilo

Vračilo

7.3.1   Opredelitev nove/obstoječe pomoči, legitimna pričakovanja in pravna varnost

Opredelitev nove/obstoječe pomoči, legitimna pričakovanja in pravna varnost

| (318) | Člen 22 Akta o pristopu (146) in Priloga IV (oddelek 3) k Aktu določata, da se pomoč v prometnem sektorju šteje za obstoječo pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe do konca tretjega leta po datumu pristopa, če se Komisiji sporoči v štirih mesecih po datumu pristopa. |
| --- | --- |

(318)

Člen 22 Akta o pristopu (146) in Priloga IV (oddelek 3) k Aktu določata, da se pomoč v prometnem sektorju šteje za obstoječo pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe do konca tretjega leta po datumu pristopa, če se Komisiji sporoči v štirih mesecih po datumu pristopa.

146

| (319) | Malta je do datuma svojega pristopa Komisiji sporočila, da je bila malteška shema davka na tonažo v skladu s takrat veljavnimi pravili, in predložila zagotovila glede spoštovanja povezave z zastavo, vendar Komisiji ni predložila podrobnosti sheme v skladu z določbami pristopne pogodbe, da bi dokazala, da gre za obstoječo pomoč. Komisija in malteški organi so o prometu razpravljali 19. oktobra 2000 in 18. septembra 2001, kratka razprava o davku na tonažo pa je zabeležena v zapisniku in pogajalskem izhodišču malteških organov (147). Na zasedanju pristopne konference Malte in EU 26. oktobra 2001 je bilo sprejeto priporočilo o začasnem zaključku pogajanj v zvezi s poglavjem o prevozu, ki je izrecno vključevalo državno pomoč v prometnem sektorju. |
| --- | --- |

(319)

Malta je do datuma svojega pristopa Komisiji sporočila, da je bila malteška shema davka na tonažo v skladu s takrat veljavnimi pravili, in predložila zagotovila glede spoštovanja povezave z zastavo, vendar Komisiji ni predložila podrobnosti sheme v skladu z določbami pristopne pogodbe, da bi dokazala, da gre za obstoječo pomoč. Komisija in malteški organi so o prometu razpravljali 19. oktobra 2000 in 18. septembra 2001, kratka razprava o davku na tonažo pa je zabeležena v zapisniku in pogajalskem izhodišču malteških organov (147). Na zasedanju pristopne konference Malte in EU 26. oktobra 2001 je bilo sprejeto priporočilo o začasnem zaključku pogajanj v zvezi s poglavjem o prevozu, ki je izrecno vključevalo državno pomoč v prometnem sektorju.

147

| (320) | Komisija meni, da Malta in upravičenci nimajo koristi od legitimnih pričakovanj ali pravne varnosti, kar zadeva ukrepe pomoči, obravnavane v tem sklepu. V skladu z ustaljeno sodno prakso ne more biti legitimnih pričakovanj, da je pomoč zakonita, razen če je bila pomoč odobrena v skladu s postopkom iz člena 108 PDEU, saj bi moral biti skrben poslovnež običajno zmožen določiti, ali se je navedeni postopek upošteval (148). V tem primeru je jasno, da se postopek priglasitve iz člena 108 PDEU in postopek iz Akta o pristopu nista upoštevala, zato ni legitimnih pričakovanj. Poleg tega na podlagi razprav, ki jih je navedla Malta (149), ni mogoče sklepati, da bi Komisija dala natančna, brezpogojna in skladna zagotovila, da bi se shema davka na tonažo obravnavala kot obstoječa pomoč. |
| --- | --- |

(320)

Komisija meni, da Malta in upravičenci nimajo koristi od legitimnih pričakovanj ali pravne varnosti, kar zadeva ukrepe pomoči, obravnavane v tem sklepu. V skladu z ustaljeno sodno prakso ne more biti legitimnih pričakovanj, da je pomoč zakonita, razen če je bila pomoč odobrena v skladu s postopkom iz člena 108 PDEU, saj bi moral biti skrben poslovnež običajno zmožen določiti, ali se je navedeni postopek upošteval (148). V tem primeru je jasno, da se postopek priglasitve iz člena 108 PDEU in postopek iz Akta o pristopu nista upoštevala, zato ni legitimnih pričakovanj. Poleg tega na podlagi razprav, ki jih je navedla Malta (149), ni mogoče sklepati, da bi Komisija dala natančna, brezpogojna in skladna zagotovila, da bi se shema davka na tonažo obravnavala kot obstoječa pomoč.

148

149

| (321) | Glede na navedeno ukrepi v tem primeru ne pomenijo obstoječe pomoči, ki spada v katero koli od kategorij iz člena 1(b) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (150). Poleg tega Malta in upravičenci nimajo koristi od legitimnih pričakovanj ali pravne varnosti, kar zadeva ukrepe pomoči iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(321)

Glede na navedeno ukrepi v tem primeru ne pomenijo obstoječe pomoči, ki spada v katero koli od kategorij iz člena 1(b) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (150). Poleg tega Malta in upravičenci nimajo koristi od legitimnih pričakovanj ali pravne varnosti, kar zadeva ukrepe pomoči iz tega sklepa.

150

7.3.2   Shema davka na tonažo

Shema davka na tonažo

7.3.2.1   Upravičene vrste plovil

| (322) | V pravilih o notranjem postopku iz leta 2012 so ribiška plovila, jahte za prosti čas, nepremični morski tehnični plovni objekti, vključno z naftnimi ploščadmi, mobilne platforme, neoceanski vlačilci, plovni žerjavi, pontoni, plovila, katerih glavni namen je zagotavljanje storitev iger na srečo in/ali igralnic, in podobna plovila razvrščeni kot plovila, ki niso upravičena do oprostitve davka od dohodkov in obravnave kot „ladje, vključene v shemo davka na tonažo“, saj ne opravljajo „dejavnosti pomorskega prevoza“ (151). |
| --- | --- |

(322)

V pravilih o notranjem postopku iz leta 2012 so ribiška plovila, jahte za prosti čas, nepremični morski tehnični plovni objekti, vključno z naftnimi ploščadmi, mobilne platforme, neoceanski vlačilci, plovni žerjavi, pontoni, plovila, katerih glavni namen je zagotavljanje storitev iger na srečo in/ali igralnic, in podobna plovila razvrščeni kot plovila, ki niso upravičena do oprostitve davka od dohodkov in obravnave kot „ladje, vključene v shemo davka na tonažo“, saj ne opravljajo „dejavnosti pomorskega prevoza“ (151).

151

| (323) | Seznam ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, ki ga je predložila Malta, in spremna pojasnila kažejo, da so se pravila tako izvajala v praksi, Malta pa potrjuje, da v zadevnem obdobju nobeno takšno plovilo ni imelo koristi od davka na tonažo. V pravilih o notranjem postopku iz leta 2012 je pojasnjeno, za katere vrste plovil se šteje, da ne izvajajo dejavnosti pomorskega prevoza v smislu zakona o trgovskem ladijskem prometu. Praksa od leta 2004 ni odstopala od teh pravil. Komisija zato ugotavlja, da ribiška plovila, jahte za prosti čas, nepremični morski tehnični plovni objekti, vključno z naftnimi ploščadmi, mobilne platforme, neoceanski vlačilci, plovni žerjavi, pontoni, plovila, katerih glavni namen je zagotavljanje storitev iger na srečo in/ali igralnic, v praksi niso imeli koristi od sheme davka na tonažo, čeprav jim je bila teoretično dostopna. |
| --- | --- |

(323)

Seznam ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, ki ga je predložila Malta, in spremna pojasnila kažejo, da so se pravila tako izvajala v praksi, Malta pa potrjuje, da v zadevnem obdobju nobeno takšno plovilo ni imelo koristi od davka na tonažo. V pravilih o notranjem postopku iz leta 2012 je pojasnjeno, za katere vrste plovil se šteje, da ne izvajajo dejavnosti pomorskega prevoza v smislu zakona o trgovskem ladijskem prometu. Praksa od leta 2004 ni odstopala od teh pravil. Komisija zato ugotavlja, da ribiška plovila, jahte za prosti čas, nepremični morski tehnični plovni objekti, vključno z naftnimi ploščadmi, mobilne platforme, neoceanski vlačilci, plovni žerjavi, pontoni, plovila, katerih glavni namen je zagotavljanje storitev iger na srečo in/ali igralnic, v praksi niso imeli koristi od sheme davka na tonažo, čeprav jim je bila teoretično dostopna.

| (324) | Kar zadeva možnost v skladu s členom 85 zakona o trgovskem ladijskem prometu v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza „kot so morda določene“, je Malta potrdila, da ni bilo objavljenih pravilnikov, pravil, odredb ali navodil, katerih namen bi bila razširitev opredelitve dejavnosti pomorskega prevoza. Komisija zato ugotavlja, da opredelitev dejavnosti pomorskega prevoza ni bila razširjena tako, da bi zajemala več kot mednarodni prevoz blaga ali potnikov po morju. |
| --- | --- |

(324)

Kar zadeva možnost v skladu s členom 85 zakona o trgovskem ladijskem prometu v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza „kot so morda določene“, je Malta potrdila, da ni bilo objavljenih pravilnikov, pravil, odredb ali navodil, katerih namen bi bila razširitev opredelitve dejavnosti pomorskega prevoza. Komisija zato ugotavlja, da opredelitev dejavnosti pomorskega prevoza ni bila razširjena tako, da bi zajemala več kot mednarodni prevoz blaga ali potnikov po morju.

| (325) | Komisija torej ugotavlja, da čeprav je bilo področje uporabe sheme nesprejemljivo obsežno, nobena pomoč ni bila izplačana v korist neupravičenega plovila, zato vračilo ni potrebno. |
| --- | --- |

(325)

Komisija torej ugotavlja, da čeprav je bilo področje uporabe sheme nesprejemljivo obsežno, nobena pomoč ni bila izplačana v korist neupravičenega plovila, zato vračilo ni potrebno.

Plovila za vleko in poglabljanje dna

Plovila za vleko in poglabljanje dna

| (326) | Čeprav Malta ni imela določenih izrecnih zahtev za poglabljanje dna in vleko, so malteški organi potrdili, da so v obdobju 2004–2016 v shemo davka na tonažo vključili le plovila, za katera je bilo potrjeno, da so večino svojega obratovalnega časa izvajala mednarodni prevoz blaga v skladu z določili smernic o pomorskem prometu. Iz uporabe davka na tonažo so bili izključeni zlasti vlačilci, ki so obratovali v pristaniščih, davek na tonažo pa je omejen na ladje, ki delujejo v mednarodnem pomorskem prevozu. |
| --- | --- |

(326)

Čeprav Malta ni imela določenih izrecnih zahtev za poglabljanje dna in vleko, so malteški organi potrdili, da so v obdobju 2004–2016 v shemo davka na tonažo vključili le plovila, za katera je bilo potrjeno, da so večino svojega obratovalnega časa izvajala mednarodni prevoz blaga v skladu z določili smernic o pomorskem prometu. Iz uporabe davka na tonažo so bili izključeni zlasti vlačilci, ki so obratovali v pristaniščih, davek na tonažo pa je omejen na ladje, ki delujejo v mednarodnem pomorskem prevozu.

| (327) | Po proučitvi informacij, ki jih je predložila Malta, Komisija ugotavlja, da so bila v shemo davka na tonažo sprejeta le plovila za vleko pod zastavo EGP in da so se z uporabo obdavčitve na tonažo za navedena plovila v zadevnem obdobju dejansko upoštevale zahteve iz smernic. |
| --- | --- |

(327)

Po proučitvi informacij, ki jih je predložila Malta, Komisija ugotavlja, da so bila v shemo davka na tonažo sprejeta le plovila za vleko pod zastavo EGP in da so se z uporabo obdavčitve na tonažo za navedena plovila v zadevnem obdobju dejansko upoštevale zahteve iz smernic.

| (328) | Komisija zato ugotavlja, da vračilo ni potrebno. |
| --- | --- |

(328)

Komisija zato ugotavlja, da vračilo ni potrebno.

7.3.2.2   Prihodki, za katere se obračuna davek na tonažo

Pomožne dejavnosti

Pomožne dejavnosti

| (329) | V zvezi s pomožnimi dejavnostmi potniških ladij za križarjenje Komisija na podlagi informacij, ki jih je predložila Malta, ugotavlja, da dobički katerih koli podizvajalcev v skladu s shemo davka na tonažo niso bili upravičeni in da so imele storitve, ki se običajno zagotavljajo strankam na krovu ladij, pa tudi v zvezi s kopenskimi izleti, koristi od davka na tonažo le, če jih je organizacija za pomorski prevoz kupila pod običajnimi tržnimi pogoji. Komisija se torej strinja, da se je z razlago dejavnosti pomorskega prevoza, kot jo je uporabila Malta, zagotovilo, da se je obseg dejavnosti, ki jih je Komisija v preteklosti sprejela kot pomožni prihodek, upravičen do davka na tonažo, dejansko upošteval. |
| --- | --- |

(329)

V zvezi s pomožnimi dejavnostmi potniških ladij za križarjenje Komisija na podlagi informacij, ki jih je predložila Malta, ugotavlja, da dobički katerih koli podizvajalcev v skladu s shemo davka na tonažo niso bili upravičeni in da so imele storitve, ki se običajno zagotavljajo strankam na krovu ladij, pa tudi v zvezi s kopenskimi izleti, koristi od davka na tonažo le, če jih je organizacija za pomorski prevoz kupila pod običajnimi tržnimi pogoji. Komisija se torej strinja, da se je z razlago dejavnosti pomorskega prevoza, kot jo je uporabila Malta, zagotovilo, da se je obseg dejavnosti, ki jih je Komisija v preteklosti sprejela kot pomožni prihodek, upravičen do davka na tonažo, dejansko upošteval.

| (330) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da je Malta v praksi začela razprave s posameznimi lastniki/upravljavci potniških ladij za križarjenje, ki so si prizadevali za vključitev v malteško shemo davka na tonažo, da bi se pred vključitvijo v shemo davka na tonažo seznanila z obsegom njihovih dejavnosti. S tem se je zagotovil mehanizem, s katerim so malteški organi lahko zagotovili, da imajo lastniki in upravljavci takšnih ladij koristi od sheme davka na tonažo le, kadar je to ustrezno. Čeprav ni bilo formalne zahteve, s katero bi se zagotovilo, da je manj kot 50 % prihodkov plovila, obdavčenih z davkom na tonažo, pomožnih, so malteški organi dokazali, da so temeljni prihodki pomorskega prevoza pomenili večino prihodkov pomorskega prevoza na plovilo. Komisija zato ugotavlja, da vračilo ni potrebno. |
| --- | --- |

(330)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da je Malta v praksi začela razprave s posameznimi lastniki/upravljavci potniških ladij za križarjenje, ki so si prizadevali za vključitev v malteško shemo davka na tonažo, da bi se pred vključitvijo v shemo davka na tonažo seznanila z obsegom njihovih dejavnosti. S tem se je zagotovil mehanizem, s katerim so malteški organi lahko zagotovili, da imajo lastniki in upravljavci takšnih ladij koristi od sheme davka na tonažo le, kadar je to ustrezno. Čeprav ni bilo formalne zahteve, s katero bi se zagotovilo, da je manj kot 50 % prihodkov plovila, obdavčenih z davkom na tonažo, pomožnih, so malteški organi dokazali, da so temeljni prihodki pomorskega prevoza pomenili večino prihodkov pomorskega prevoza na plovilo. Komisija zato ugotavlja, da vračilo ni potrebno.

Časovni zakup/zakup potovanja in oddaja ladje v zakup brez posadke

Časovni zakup/zakup potovanja in oddaja ladje v zakup brez posadke

| (331) | Komisija na podlagi pojasnil, ki jih je predložila Malta, ugotavlja, da malteške organizacije za pomorski prevoz, ki so imele koristi od davka na tonažo, niso bile vključene v dejavnosti časovnega zakupa in da je flota, vključena v malteško shemo davka na tonažo, pretežno (tj. 90 %) pod zastavo EGP. |
| --- | --- |

(331)

Komisija na podlagi pojasnil, ki jih je predložila Malta, ugotavlja, da malteške organizacije za pomorski prevoz, ki so imele koristi od davka na tonažo, niso bile vključene v dejavnosti časovnega zakupa in da je flota, vključena v malteško shemo davka na tonažo, pretežno (tj. 90 %) pod zastavo EGP.

| (332) | Nobena od ladij, oddanih v zakup brez posadke, ki so bile v preteklosti sprejete v shemo davka na tonažo, ni bila oddana tretjim stranem, kot je Malta dokazala s pregledom, ki zajema obdobje 2004–2016 in ga je predložila službam Komisije. |
| --- | --- |

(332)

Nobena od ladij, oddanih v zakup brez posadke, ki so bile v preteklosti sprejete v shemo davka na tonažo, ni bila oddana tretjim stranem, kot je Malta dokazala s pregledom, ki zajema obdobje 2004–2016 in ga je predložila službam Komisije.

| (333) | Komisija zato ugotavlja, da v zvezi s časovnim zakupom/zakupom potovanja in oddajo ladje v zakup brez posadke vračilo ni potrebno. |
| --- | --- |

(333)

Komisija zato ugotavlja, da v zvezi s časovnim zakupom/zakupom potovanja in oddajo ladje v zakup brez posadke vračilo ni potrebno.

7.3.2.3   Povezava z zastavo

| (334) | V zvezi s preteklostjo je Malta predložila podatke o deležu ladij pod malteško zastavo in zastavo EGP, ki ga imajo upravičenci. Razmerje plovil pod zastavo EGP na upravičenca precej presega 60-odstotni delež, ki je določen v smernicah o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(334)

V zvezi s preteklostjo je Malta predložila podatke o deležu ladij pod malteško zastavo in zastavo EGP, ki ga imajo upravičenci. Razmerje plovil pod zastavo EGP na upravičenca precej presega 60-odstotni delež, ki je določen v smernicah o pomorskem prometu.

7.3.2.4   Oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

| (335) | V skladu z zadevnimi določbami je potrebna sprememba, saj oprostitev obdavčitve ni omejena na dobiček od prodaje ali prenosa ladij, ki so bile pridobljene in prodane, medtem ko so bile vključene v shemo davka na tonažo. Ne glede na preširoko področje uporabe oprostitve obdavčitve je Malta verodostojno dokazala, da se je v preteklosti oprostitev davka uveljavljala le v primeru prodaj ladij in transakcij, povezanih z ladjami, ki so bile vključene v shemo davka na tonažo ter ki so jih ladjarske družbe kupile in prodale, medtem ko so bile vključene v to shemo. Komisija zato meni, da vračilo ni potrebno. |
| --- | --- |

(335)

V skladu z zadevnimi določbami je potrebna sprememba, saj oprostitev obdavčitve ni omejena na dobiček od prodaje ali prenosa ladij, ki so bile pridobljene in prodane, medtem ko so bile vključene v shemo davka na tonažo. Ne glede na preširoko področje uporabe oprostitve obdavčitve je Malta verodostojno dokazala, da se je v preteklosti oprostitev davka uveljavljala le v primeru prodaj ladij in transakcij, povezanih z ladjami, ki so bile vključene v shemo davka na tonažo ter ki so jih ladjarske družbe kupile in prodale, medtem ko so bile vključene v to shemo. Komisija zato meni, da vračilo ni potrebno.

7.3.2.5   Sklepne ugotovitve

| (336) | Ker v praksi v okviru malteške sheme davka na tonažo noben znesek ni bilo izplačan neupravičenim upravičencem, Komisija ugotavlja, da v zvezi s tem vračilo ni potrebno. |
| --- | --- |

(336)

Ker v praksi v okviru malteške sheme davka na tonažo noben znesek ni bilo izplačan neupravičenim upravičencem, Komisija ugotavlja, da v zvezi s tem vračilo ni potrebno.

7.3.3   Obresti ali drugi prihodki, ki jih je treba plačati, povezani s financiranjem ladjarskih družb in ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

Obresti ali drugi prihodki, ki jih je treba plačati, povezani s financiranjem ladjarskih družb in ladij, vključenih v shemo davka na tonažo

| (337) | Glede na pojasnila, ki jih je predložila Malta (152), Komisija meni, da v praksi nobena finančna institucija ni uveljavljala oprostitve obdavčitve obresti in drugih prihodkov v zvezi s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo. Ker v okviru tega ukrepa pomoč ni bila izplačana nobenemu upravičencu, vračilo ni potrebno. |
| --- | --- |

(337)

Glede na pojasnila, ki jih je predložila Malta (152), Komisija meni, da v praksi nobena finančna institucija ni uveljavljala oprostitve obdavčitve obresti in drugih prihodkov v zvezi s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo. Ker v okviru tega ukrepa pomoč ni bila izplačana nobenemu upravičencu, vračilo ni potrebno.

152

7.3.4   Oprostitev plačila dajatev za dokumente in prenose ter obdavčitve kapitalskih dobičkov, povezanih z delnicami v ladjarskih družbah

Oprostitev plačila dajatev za dokumente in prenose ter obdavčitve kapitalskih dobičkov, povezanih z delnicami v ladjarskih družbah

| (338) | V skladu s pravili splošnega davčnega sistema bi bili vsi nerezidenti Malte oproščeni obdavčitve kapitalskih dobičkov od prenosa delnic. Člen 12(1)(u)(1) zakona o davku od dohodkov določa oprostitev obdavčitve vseh prihodkov, ki jih družba, registrirana na Malti, pridobi od udeleženega holdinga ali prenosa takega holdinga. |
| --- | --- |

(338)

V skladu s pravili splošnega davčnega sistema bi bili vsi nerezidenti Malte oproščeni obdavčitve kapitalskih dobičkov od prenosa delnic. Člen 12(1)(u)(1) zakona o davku od dohodkov določa oprostitev obdavčitve vseh prihodkov, ki jih družba, registrirana na Malti, pridobi od udeleženega holdinga ali prenosa takega holdinga.

| (339) | V zvezi z dajatvijo za dokumente in prenose je transakcija v skladu s splošnim sistemom oproščena dajatve, če pol osnovnega kapitala nadzorujejo nerezidenti. Poleg tega se oprostitve plačila dajatev uporabljajo tudi v primeru prenosov znotraj skupine. |
| --- | --- |

(339)

V zvezi z dajatvijo za dokumente in prenose je transakcija v skladu s splošnim sistemom oproščena dajatve, če pol osnovnega kapitala nadzorujejo nerezidenti. Poleg tega se oprostitve plačila dajatev uporabljajo tudi v primeru prenosov znotraj skupine.

| (340) | Malta je sprejela ukrepe za pripravo reprezentativnega vzorca delničarjev ladjarskih družb, da bi določila tipično lastniško strukturo. Vzorec je pripravila tako, da je odražal sestavo malteške flote, vključene v shemo davka na tonažo. Ko je opredelila ustrezno skupino družb, ki natančno izraža floto, je pregledala posamezna lastništva delnic v teh družbah v zadevnem obdobju. Malta je ugotovila, da so bile vse družbe v obdobju 2004–2016 v izključni lasti nerezidentov. Poleg tega je posebej raziskala transakcije delničarjev v tem obdobju, da bi opredelila morebitne transakcije, ki so vključevale malteške rezidente. Iz rezultata raziskave je razvidno, da je le ena transakcija vključevala malteškega rezidenta. Ta transakcija je vključevala skupino, v kateri so bili vsi drugi delničarji nerezidenti. Velikost opredeljene transakcije je pomenila, da bi bila skupna vrednost kapitalskega dobička ter dajatve za dokumente in prenose precej pod pragom de minimis, tudi če se splošne oprostitve, ki izhajajo iz tujega lastništva, ne bi uporabile. |
| --- | --- |

(340)

Malta je sprejela ukrepe za pripravo reprezentativnega vzorca delničarjev ladjarskih družb, da bi določila tipično lastniško strukturo. Vzorec je pripravila tako, da je odražal sestavo malteške flote, vključene v shemo davka na tonažo. Ko je opredelila ustrezno skupino družb, ki natančno izraža floto, je pregledala posamezna lastništva delnic v teh družbah v zadevnem obdobju. Malta je ugotovila, da so bile vse družbe v obdobju 2004–2016 v izključni lasti nerezidentov. Poleg tega je posebej raziskala transakcije delničarjev v tem obdobju, da bi opredelila morebitne transakcije, ki so vključevale malteške rezidente. Iz rezultata raziskave je razvidno, da je le ena transakcija vključevala malteškega rezidenta. Ta transakcija je vključevala skupino, v kateri so bili vsi drugi delničarji nerezidenti. Velikost opredeljene transakcije je pomenila, da bi bila skupna vrednost kapitalskega dobička ter dajatve za dokumente in prenose precej pod pragom de minimis, tudi če se splošne oprostitve, ki izhajajo iz tujega lastništva, ne bi uporabile.

de minimis

| (341) | Strukturirano reprezentativno vzorčenje, ki ga je izvedla Malta, skupaj z iskanjem transakcij, razpoložljivimi oprostitvami na podlagi splošnega davčnega sistema in pragom de minimis kaže, da vračilo verjetno ne bo zelo obsežno. Vendar izplačila pomoči v okviru teh dveh ukrepov ni mogoče izključiti, če ne velja nobena od navedenih oprostitev, plačani znesek pa presega prag de minimis. V takih primerih bi bilo treba izplačano pomoč vrniti. |
| --- | --- |

(341)

Strukturirano reprezentativno vzorčenje, ki ga je izvedla Malta, skupaj z iskanjem transakcij, razpoložljivimi oprostitvami na podlagi splošnega davčnega sistema in pragom de minimis kaže, da vračilo verjetno ne bo zelo obsežno. Vendar izplačila pomoči v okviru teh dveh ukrepov ni mogoče izključiti, če ne velja nobena od navedenih oprostitev, plačani znesek pa presega prag de minimis. V takih primerih bi bilo treba izplačano pomoč vrniti.

de minimis

de minimis

| (342) | Kar zadeva način vračila, bi moral znesek, ki ga je treba vrniti, zajemati dajatev ali davek, ki bi ga bilo treba plačati, če bi se uporabilo splošno veljavno pravilo. Da bi malteški organi opredelili morebitne upravičence, bodo najprej morali določiti lastniško strukturo ladjarskih družb. Nato morajo preveriti, ali so transakcije, ki so predmet dajatve za dokumente in prenose ter obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, vključevale malteške rezidente. |
| --- | --- |

(342)

Kar zadeva način vračila, bi moral znesek, ki ga je treba vrniti, zajemati dajatev ali davek, ki bi ga bilo treba plačati, če bi se uporabilo splošno veljavno pravilo. Da bi malteški organi opredelili morebitne upravičence, bodo najprej morali določiti lastniško strukturo ladjarskih družb. Nato morajo preveriti, ali so transakcije, ki so predmet dajatve za dokumente in prenose ter obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, vključevale malteške rezidente.

7.3.5   Oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice

Oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice

| (343) | Ministrska diskrecijska pravica, opisana v uvodnih izjavah 23 in 313 tega sklepa, ni bila uporabljena in zato vračilo ni potrebno. |
| --- | --- |

(343)

Ministrska diskrecijska pravica, opisana v uvodnih izjavah 23 in 313 tega sklepa, ni bila uporabljena in zato vračilo ni potrebno.

7.4   Zaveze

Zaveze

| (344) | Komisija pozdravlja zaveze Malte iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(344)

Komisija pozdravlja zaveze Malte iz Priloge k temu sklepu.

7.5   Jezik

Jezik

| (345) | Malta se je odrekla svoji pravici do sprejetja sklepa v malteškem jeziku. Verodostojni jezik je zato angleški jezik. |
| --- | --- |

(345)

Malta se je odrekla svoji pravici do sprejetja sklepa v malteškem jeziku. Verodostojni jezik je zato angleški jezik.

8.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (346) | Komisija ugotavlja, da shema davka na tonažo pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Poleg uporabe davka na tonažo v zvezi s prihodki iz upravljanja plovil gre za pomoč še pri oprostitvi obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, ki velja za malteške rezidente, oprostitvi obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, ki se uporablja za malteške rezidente, oprostitvi plačila dajatev za dokumente in prenose v zvezi z deleži, ki se uporablja za malteške rezidente, oprostitvi plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice ter oprostitvi obdavčitve obresti ali drugih prihodkov za finančne institucije, povezanih s financiranjem ladjarskih družb in ladij, vključenih v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(346)

Komisija ugotavlja, da shema davka na tonažo pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Poleg uporabe davka na tonažo v zvezi s prihodki iz upravljanja plovil gre za pomoč še pri oprostitvi obdavčitve kapitalskih dobičkov v zvezi z delnicami v ladjarskih družbah, ki velja za malteške rezidente, oprostitvi obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, ki se uporablja za malteške rezidente, oprostitvi plačila dajatev za dokumente in prenose v zvezi z deleži, ki se uporablja za malteške rezidente, oprostitvi plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice ter oprostitvi obdavčitve obresti ali drugih prihodkov za finančne institucije, povezanih s financiranjem ladjarskih družb in ladij, vključenih v shemo davka na tonažo.

| (347) | Komisija ugotavlja, da oprostitev obdavčitve dividend iz naslovna delnic v ladjarskih družbah ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe, saj ne zagotavlja selektivne prednosti. |
| --- | --- |

(347)

Komisija ugotavlja, da oprostitev obdavčitve dividend iz naslovna delnic v ladjarskih družbah ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe, saj ne zagotavlja selektivne prednosti.

| (348) | Komisija ugotavlja, da naslednji ukrepi državne pomoči niso združljivi z notranjim trgom:






  (a) | naslednji vidiki sheme davka na tonažo: upravičenost dejavnosti „kot so morda določene“, upravičenost barž brez pogona, pogoji za upravičenost plovil za vleko in poglabljanje dna, upravičenost ribiških plovil in naftnih ploščadi, oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, ter odsotnost zaščitnih ukrepov v zvezi z oddajo ladje v zakup brez posadke, pomožnimi prihodki, povezavo z zastavo EGP in časovnim zakupom/zakupom potovanja; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komisija ugotavlja, da naslednji ukrepi državne pomoči niso združljivi z notranjim trgom:

(a)

naslednji vidiki sheme davka na tonažo: upravičenost dejavnosti „kot so morda določene“, upravičenost barž brez pogona, pogoji za upravičenost plovil za vleko in poglabljanje dna, upravičenost ribiških plovil in naftnih ploščadi, oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, ter odsotnost zaščitnih ukrepov v zvezi z oddajo ladje v zakup brez posadke, pomožnimi prihodki, povezavo z zastavo EGP in časovnim zakupom/zakupom potovanja;

| (b) | oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje delnic v ladjarskih družbah, ki se uporablja za malteške rezidente; |
| --- | --- |

(b)

oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje delnic v ladjarskih družbah, ki se uporablja za malteške rezidente;

| (c) | oprostitev plačila davka od dohodkov za prihodke iz obresti ali druge prihodke finančnih institucij, povezane s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo; |
| --- | --- |

(c)

oprostitev plačila davka od dohodkov za prihodke iz obresti ali druge prihodke finančnih institucij, povezane s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo;

| (d) | oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose za prenos deležev v organizacijah za pomorski prevoz za malteške rezidente; |
| --- | --- |

(d)

oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose za prenos deležev v organizacijah za pomorski prevoz za malteške rezidente;

| (e) | oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice. |
| --- | --- |

(e)

oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice.

| (349) | Komisija ugotavlja, da je treba nezdružljive ukrepe državne pomoči, navedene v uvodni izjavi 348, odpraviti. Če pa bi Malta izvajala zaveze, kot so navedene v Prilogi k temu sklepu, bi malteška shema davka na tonažo postala združljiva z dnem polnega izvajanja takih zavez. |
| --- | --- |

(349)

Komisija ugotavlja, da je treba nezdružljive ukrepe državne pomoči, navedene v uvodni izjavi 348, odpraviti. Če pa bi Malta izvajala zaveze, kot so navedene v Prilogi k temu sklepu, bi malteška shema davka na tonažo postala združljiva z dnem polnega izvajanja takih zavez.

| (350) | Komisija ugotavlja, da v okviru sheme davka na tonažo, kot jo v praksi izvajajo malteški organi, nobena pomoč ni bila dodeljena neupravičenim prejemnikom. Poleg tega ni bila dodeljena nobena pomoč v zvezi z oprostitvijo plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice in oprostitvijo davka od dohodkov za prihodke iz obresti ali druge prihodke finančnih institucij, povezane s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

(350)

Komisija ugotavlja, da v okviru sheme davka na tonažo, kot jo v praksi izvajajo malteški organi, nobena pomoč ni bila dodeljena neupravičenim prejemnikom. Poleg tega ni bila dodeljena nobena pomoč v zvezi z oprostitvijo plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice in oprostitvijo davka od dohodkov za prihodke iz obresti ali druge prihodke finančnih institucij, povezane s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo.

| (351) | Komisija ugotavlja, da je treba nezdružljivo državno pomoč, dodeljeno v zvezi z oprostitvijo obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje delnic v ladjarskih družbah, ki se uporablja za rezidente Malte, in v zvezi z oprostitvijo plačila dajatev za dokumente in prenose za prenos delnic v organizacijah za pomorski prevoz za malteške rezidente, izterjati v znesku, ki presega prag de minimis – |
| --- | --- |

(351)

Komisija ugotavlja, da je treba nezdružljivo državno pomoč, dodeljeno v zvezi z oprostitvijo obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje delnic v ladjarskih družbah, ki se uporablja za rezidente Malte, in v zvezi z oprostitvijo plačila dajatev za dokumente in prenose za prenos delnic v organizacijah za pomorski prevoz za malteške rezidente, izterjati v znesku, ki presega prag de minimis –

de minimis

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pomoč, dodeljena na podlagi sheme davka na tonažo, pomeni novo državno pomoč v smislu pristopne pogodbe od 1. maja 2004.

Člen 2

Pomoč, dodeljena na podlagi sheme davka na tonažo, je združljiva z notranjim trgom, če so izpolnjene zaveze iz Priloge.

Člen 3

1.   Naslednji elementi sheme davka na tonažo niso združljivi z notranjim trgom:

| (a) | upravičenost do obdavčitve na tonažo za prihodke, ustvarjene z upravljanjem barž brez pogona, naftnih ploščadi in ribiških plovil; |
| --- | --- |

(a)

upravičenost do obdavčitve na tonažo za prihodke, ustvarjene z upravljanjem barž brez pogona, naftnih ploščadi in ribiških plovil;

| (b) | upravičenost do obdavčitve na tonažo za prihodke, ustvarjene s plovili za vleko in poglabljanje dna ter neomejeno oddajo ladje v zakup brez posadke; |
| --- | --- |

(b)

upravičenost do obdavčitve na tonažo za prihodke, ustvarjene s plovili za vleko in poglabljanje dna ter neomejeno oddajo ladje v zakup brez posadke;

| (c) | upravičenost do obdavčitve na tonažo za plovila na podlagi časovnega zakupa/zakupa potovanja brez omejitev; |
| --- | --- |

(c)

upravičenost do obdavčitve na tonažo za plovila na podlagi časovnega zakupa/zakupa potovanja brez omejitev;

| (d) | upravičenost do obdavčitve na tonažo za prihodke iz pomožnih dejavnosti brez omejitve, da večina prihodkov davčnega upravičenca, ki se obdavčijo z davkom na tonažo, izhaja iz temeljnih dejavnosti pomorskega prevoza in pomanjkanja mehanizmov za zagotovitev, da se kopenske storitve opravijo pod običajnimi tržnimi pogoji; |
| --- | --- |

(d)

upravičenost do obdavčitve na tonažo za prihodke iz pomožnih dejavnosti brez omejitve, da večina prihodkov davčnega upravičenca, ki se obdavčijo z davkom na tonažo, izhaja iz temeljnih dejavnosti pomorskega prevoza in pomanjkanja mehanizmov za zagotovitev, da se kopenske storitve opravijo pod običajnimi tržnimi pogoji;

| (e) | upravičenost do obdavčitve na tonažo za družbe, ki so vključene v pomorski prevoz, ne da bi morale organizacije za pomorski prevoz, vključene v shemo davka na tonažo, ki imajo v svoji floti tudi plovila, ki niso pod zastavo EGP, povečati ali ohraniti delež tonaže flote pod zastavo EGP, če je ta delež manjši od 60 %; |
| --- | --- |

(e)

upravičenost do obdavčitve na tonažo za družbe, ki so vključene v pomorski prevoz, ne da bi morale organizacije za pomorski prevoz, vključene v shemo davka na tonažo, ki imajo v svoji floti tudi plovila, ki niso pod zastavo EGP, povečati ali ohraniti delež tonaže flote pod zastavo EGP, če je ta delež manjši od 60 %;

| (f) | upravičenost do obdavčitve na tonažo za dejavnosti „kot je morda drugače določeno“; |
| --- | --- |

(f)

upravičenost do obdavčitve na tonažo za dejavnosti „kot je morda drugače določeno“;

| (g) | oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, ki se uporablja za malteške rezidente. |
| --- | --- |

(g)

oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ali prenosa ladij, ki se uporablja za malteške rezidente.

2.   Z notranjim trgom so nezdružljivi tudi naslednji ukrepi:

| (a) | oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje delnic v ladjarskih družbah, ki se uporablja za malteške rezidente; |
| --- | --- |

(a)

oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje delnic v ladjarskih družbah, ki se uporablja za malteške rezidente;

| (b) | oprostitev plačila davka od dohodkov za prihodke iz obresti ali druge prihodke finančnih institucij, povezane s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo; |
| --- | --- |

(b)

oprostitev plačila davka od dohodkov za prihodke iz obresti ali druge prihodke finančnih institucij, povezane s financiranjem ladjarskih družb ali ladij, vključenih v shemo davka na tonažo;

| (c) | oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose za prenos deležev v organizacijah za pomorski prevoz za rezidente Malte; |
| --- | --- |

(c)

oprostitev plačila dajatve za dokumente in prenose za prenos deležev v organizacijah za pomorski prevoz za rezidente Malte;

| (d) | oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice. |
| --- | --- |

(d)

oprostitev plačila taks na podlagi ministrske diskrecijske pravice.

Malta navedene oprostitve davkov izključi iz svoje zakonodaje in področje uporabe sheme davka na tonažo prilagodi, kot je določeno v zavezah v Prilogi.

Člen 4

Posamezna pomoč v zvezi z ukrepom iz člena 3(1) in v zvezi z ukrepi iz člena 3(2)(b) in (d) ni bila dodeljena. V zvezi s temi ukrepi vračilo ni potrebno.

Člen 5

Posamezna pomoč, dodeljena v skladu z ukrepoma iz člena 3(2)(a) in (c), je nezdružljiva in jo je treba vrniti, razen če ne izpolnjuje pogojev iz člena 3 Uredbe (EU) št. 1407/2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis.

Člen 6

1.   Malta od vseh upravičencev zahteva vračilo nezdružljive pomoči, ki je bila dodeljena na podlagi ukrepov iz člena 5.

2.   Zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti za obdobje od dneva, ko so bili dani na voljo upravičencem, do njihove dejanske izterjave.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (153) in Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 (154) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 7

1.   Vračilo vsake nezdružljive pomoči, dodeljene na podlagi ukrepov iz člena 5, je takojšnje in učinkovito.

2.   Malta zagotovi izvršitev tega sklepa v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 8

Malta obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev tega sklepa, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu in predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek nezdružljive pomoči, ki so jo prejeli opredeljeni upravičenci; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek nezdružljive pomoči, ki so jo prejeli opredeljeni upravičenci;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od posameznega upravičenca; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od posameznega upravičenca;

| (c) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za izvajanje tega sklepa; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za izvajanje tega sklepa;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od vseh upravičencev zahtevalo vračilo nezdružljive pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od vseh upravičencev zahtevalo vračilo nezdružljive pomoči.

Člen 9

Ta sklep je naslovljen na Republiko Malto.

V Bruslju, 19. decembra 2017

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 216, 21.7.2012, str. 45.

1

(2)  
  UL C 289, 25.9.2012, str. 49.

2

(3)  
  UL 17, 6.10.1958, str. 358.

3

(4)  V skladu z malteško zakonodajo so „ladje, vključene v shemo davka na tonažo“ ladje, ki so zaradi svojih dejavnosti upravičene do vključitve v shemo davka na tonažo; glej oddelek 4.2.1.1 tega sklepa.

4

(5)  Poglavje 234 zakona o trgovskem ladijskem prometu, malteški vladni uradni list, dopolnitev z dne 6. aprila 1973 (v nadaljnjem besedilu: zakon o trgovskem ladijskem prometu).

5

(6)  Poglavje 234.43 pravilnika o trgovskem ladijskem prometu (obdavčitev in druge zadeve v zvezi z organizacijami za pomorski prevoz), malteški vladni uradni list št. 17574 z dne 30. aprila 2004.

6

(7)  Poglavje 123 zakona o davku od dohodkov, malteški vladni uradni list, 1. januar 1949 (v nadaljnjem besedilu: zakon o davku od dohodkov).

7

(8)  
  „Davki na tonažo“ se v širšem smislu nanašajo na dajatve, ki jih morajo ladje plačati, zlasti na takso za registracijo. Pomembno je navesti, da čeprav vsa morska plovila, registrirana na Malti, plačujejo davek na tonažo kot takso za registracijo, vsa taka plovila niso upravičena do oprostitve davka od dohodkov. Malta plovila v okviru sheme davka na tonažo, ki so upravičena do obdavčitve na tonažo in so hkrati oproščena davka od dohodkov, imenuje „ladje, vključene v shemo davka na tonažo“.

8

(9)  Za opredelitev pojma „ladja, vključena v shemo davka na tonažo“ glej opombo 4.

9

(10)  Člen 84(Z)(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu.

10

(11)  Člen 3(1)(a) pravilnika o obdavčitvi.

11

(12)  Člen 3(4) pravilnika o obdavčitvi.

12

(13)  Člen 85 zakona o trgovskem ladijskem prometu.

13

(14)  Glej uvodno izjavo 7 sklepa o začetku postopka.

14

(15)  Člen 3(1)(a) pravilnika o obdavčitvi.

15

(16)  Člen 85(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu.

16

(17)  Glej uvodno izjavo 10.

17

(18)  Člen 3(1)(b) pravilnika o obdavčitvi.

18

(19)  Glej uvodno izjavo 9.

19

(20)  Glej uvodno izjavo 10.

20

(21)  Navodila za trgovski ladijski promet, notranji postopek, Promet Malta, Direktorat za trgovski ladijski promet, ki jih je 6. januarja 2012 objavil generalni registrator za ladijski promet in mornarje.

21

(22)  Prihodki, ki so zajeti, se nanašajo na prodajo vstopnic v zvezi s pomorskim prevozom ali kombiniranim prevozom s pomorskim delom. Ustrezni stroški, ki jih zajema davek na tonažo, so stroški uporabe prostorov za prodajo vstopnic in prodaje vstopnic na terminalu.

22

(23)  Glej del B prve priloge k zakonu o trgovskem ladijskem prometu.

23

(24)  Točna znižanja in povišanja so določena v delu C prve priloge k zakonu o trgovskem ladijskem prometu.

24

(25)  Kot je pojasnila Malta, pojem „pod zastavo Skupnosti“ v malteški zakonodaji zajema plovila, ki plujejo pod zastavo EU in EGP:

25

(26)  Kot je določeno v členih 2 in 3 pravilnika o obdavčitvi, sta referenčna datuma 17. januar 2004 za organizacije za pomorski prevoz in 11. junij 2009 za upravitelje ladij (v skladu s poglavjema 3 in 12 Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet (UL C 13, 17.1.2004, str. 3), v nadaljnjem besedilu: smernice o pomorskem prometu, in poglavjem 5 Sporočila Komisije o usmerjanju državnih pomoči za družbe za upravljanje ladij (UL C 132, 11.6.2009, str. 6)).

26

(27)  Člen 51 zakona o davku od dohodkov.

27

(28)  Pravilo 6 pravilnika o obdavčitvi.

28

(29)  Člen 3(4) pravilnika o obdavčitvi.

29

(30)  Člen 3(1)(b) pravilnika o obdavčitvi.

30

(31)  Člen 3(1)(b) pravilnika o obdavčitvi.

31

(32)  Člen 3(1)(c) pravilnika o obdavčitvi.

32

(33)  Člen 3(3) pravilnika o obdavčitvi.

33

(34)  Člen 84Z(1)(a) do (c) zakona o trgovskem ladijskem prometu.

34

(35)  Člen 84Z(1)(d) zakona o trgovskem ladijskem prometu.

35

(36)  Člen 84Z(1)(e) zakona o trgovskem ladijskem prometu.

36

(37)  Člen 84Z(1)(d) zakona o trgovskem ladijskem prometu in člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi.

37

(38)  Zakon o dajatvah za dokumente in prenose, poglavje 364, malteški vladni uradni list, 25. november 1992.

38

(39)  Člen 2 zakona o dajatvah za dokumente in prenose.

39

(40)  Člen 5 pravilnika o obdavčitvi.

40

(41)  Člen 42(1) zakona o dajatvah za dokumente in prenose.

41

(42)  Člen 47(3) in (4) zakona o dajatvah za dokumente in prenose.

42

(43)  Člen 42(1)(b) zakona o dajatvah za dokumente in prenose.

43

(44)  Sporočilo Komisije C(2004) 43 – Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet (UL C 13, 17.1.2004, str. 3).

44

(45)  Smernice o pomorskem prometu se izrecno sklicujejo na opredelitev pojma „pomorski promet“ iz Uredbe Sveta (EGS) št. 4055/86 z dne 22. decembra 1986 o uporabi načela svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami (UL L 378, 31.12.1986, str. 1) ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).

45

(46)  Jahte s skupno dolžino 15 metrov, ki ne prevažajo tovora, ne prevažajo več kot 12 potnikov in se ne uporabljajo za prosti čas. Ureja jih kodeks za komercialne jahte, ki ga je objavil Promet Malta, Direktorat za trgovski ladijski promet; http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code.

46

(47)  Pomožna plovila lahko delimo na dve vrsti glede na dejavnosti, ki jih izvajajo: i) oskrbovalna plovila, ki se uporabljajo za prevoz materialnih sredstev in opreme v podporo napravam na morju, ter ii) plovila za prevažanje, ki se uporabljajo za prevoz posadke do naprav na morju in od njih, ali kombinacije obeh kategorij.

47

(48)  Plovila, oddana v zakup brez posadke, so registrirana na Malti, vendar lahko plujejo pod drugo zastavo. Edine ladje, ki ne plujejo pod zastavo Malte in koristijo ugodnosti davka na tonažo, plujejo pod zastavo EU/EGP.

48

(49)  Oddelek 2 smernic o pomorskem prometu.

49

(50)  Glej uvodni izjavi 100 in 101.

50

(51)  Vsako plovilo, ki prevaža več kot 12 potnikov, je v skladu z Mednarodno konvencija o varstvu človeškega življenja na morju (konvencija SOLAS) opredeljeno kot potniška ladja ter mora torej izpolnjevati zahteve in standarde iz veljavnih mednarodnih konvencij.

51

(52)  Kodeks za komercialne jahte, ki ga je objavil Promet Malta, Direktorat za trgovski ladijski promet; http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code.

52

(53)  Kodeks za komercialne jahte je bil priglašen pri Mednarodni pomorski organizaciji kot ureditev, ki je enakovredna mednarodnim konvencijam.

53

(54)  Oddelek 3.1 smernic o pomorskem prometu.

54

(55)  Večnamenska plovila in plovila za kosovni tovor so vključena v pomorski promet, kot je opredeljeno v smernicah o pomorskem prometu. Plovila za kosovni tovor prevažajo blago, ki ga je treba natovarjati posamično in ne v intermodalnih zabojnikih.

55

(56)  Glej npr. uvodno izjavo 47 sklepa Komisije z dne 27. aprila 2010 v zadevi N 714/09, Nizozemska – razširitev sheme davka na tonažo na plovila za polaganje kablov in cevovodov, raziskovalna plovila in plovne žerjave (UL C 158, 18.6.2010, str. 2).

56

(57)  Skupina je opredeljena kot dve ali več ladjarskih družb, ki so v več kot 50-odstotni neposredni ali posredni lasti istih oseb ali pod nadzorom istih oseb, pa tudi v vseh okoliščinah nadzora (neodvisno od deleža lastništva), kot je opredeljeno v členu 1 Sedme direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 193, 18.7.1983, str. 1), in MSRP 10 – Konsolidirani računovodski izkazi.

57

(58)  Majhne jahte, ki ne ustrezajo opredelitvi pojma iz opombe 49.

58

(59)  Glej opombo 55.

59

(60)  Razen za ladje, oddane v zakup brez posadke.

60

(61)  Sklep Komisije (EU) 2015/667 z dne 4. februarja 2015 o državni pomoči SA.14551 (2013/C), ki jo je odobrila Francija, zaradi spremembe pogojev pomoči, dodeljenih zakupnikom ladij za čas v okviru sistema davka na tonažo (UL L 110, 29.4.2015, str. 15), uvodna izjava 46.

61

(62)  Vključno z zakupljenimi plovili (s posadko ali brez nje), vendar brez plovil, oddanih v zakup brez posadke.

62

(63)  Vključno z zakupljenimi plovili (s posadko ali brez nje), vendar brez plovil, oddanih v zakup brez posadke.

63

(64)  Glej zavezo 4 v Prilogi k temu sklepu.

64

(65)  Standardna davčna stopnja, ki se uporablja za ladje v najpogostejši starostni kategoriji (10–15 let).

65

(66)  Sporočilo Komisije z dne 23. oktobra 2001 z naslovom Na poti do notranjega trga brez davčnih ovir, COM(2001) 582 final, in sporočilo Komisije z dne 19. decembra 2006 z naslovom Usklajevanje sistemov neposrednih davkov držav članic na notranjem trgu, COM(2006) 823 final.

66

(67)  Člen 6 pravilnika o obdavčitvi.

67

(68)  Člen 6 pravilnika o obdavčitvi.

68

(69)  
  UL L 338, 12.12.2012, str. 41.

69

(70)  Člen 68(1)(a) zakona o davku od dohodkov.

70

(71)  Člen 68(1)(b) zakona o davku od dohodkov.

71

(72)  Člen 3(1)(b) in (4) pravilnika o obdavčitvi.

72

(73)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1).

73

de minimis

(74)  Ladjarske družbe, ki opravljajo dejavnosti le v malteških teritorialnih vodah, se ne morejo vključiti v shemo davka na tonažo, glej uvodno izjavo 52.

74

(75)  Člen 5 pravilnika o obdavčitvi določa, da se dajatev ne zaračuna za registracijo ali prenos ladij, ki so vključene v shemo davka na tonažo, odstop pravic do ladij in registracijo hipotek ali druge stroške; glej tudi uvodno izjavo 40 in naslednje.

75

(76)  Oprostitev zadeva zlasti dajatev za registracijo ladij, vključenih v shemo davka na tonažo, in hipotek ter za prenos delnic; glej uvodno izjavo 41.

76

(77)  Glej uvodno izjavo 133.

77

(78)  Kakor je bil spremenjen z zakonom XXIV iz leta 1986, z dodanim členom 85A, ki pristojnega ministra pooblašča, da kot ladje, ki so oproščene obdavčitve,„ sprejme tudi ladje, lažje od 1 000 neto ton.

78

(79)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu) (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

79

(80)  
  UL C 132, 11.6.2009, str. 6.

80

(81)  V primerjavi s scenarijem, ko je ista organizacija lastnica in upravljavka ladje.

81

(82)  Sodba v zadevi 173/73, Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECLI:EU:C:1974:71, točka 3.

82

(83)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 18. decembra 2008 v zadevi Government of Gibraltar proti Komisiji (T-211/04 in T-215/04, ECLI:EU:T:2008:595, točki 143 in 144).

83

(84)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 8. septembra 2011 v zadevi C-279/08 P, Komisija proti Nizozemski, ECLI:EU:C:2011:551, točka 62; sodbo Sodišča z dne 8. novembra 2001 v zadevi C-143/99, Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598, točka 42.

84

(85)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos in drugi, ECLI:EU:C:2011:550, točka 49 in naslednje; sodbo Sodišča z dne 29. aprila 2004 v zadevi C-308/01, GIL Insurance, ECLI:EU:C:2004:252, točka 60 in naslednje.

85

(86)  Člen 56(6) zakona o davku od dohodkov.

86

(87)  Zadeva z dne 17. septembra 1980, 730/79, Philip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, točka 11; združene zadeve T-298/97, T-312/97 itd., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, točka 80.

87

(88)  Združene zadeve T-298/97, T-312/97 itd., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, točke 141–147.

88

(89)  Zadeva T-288/97, Friulia Venezia Giulia, ECLI:EU:T:2001:115, točka 41.

89

(90)  Od 1. januarja 1993: Uredba (EGS) št. 3577/92; Uredba (EGS) št. 4055/86.

90

(91)  Zadeva T-288/97, Friulia Venezia Giulia, ECLI:EU:T:2001:115, točka 41.

91

(92)  Glej uvodno izjavo 9 tega sklepa.

92

(93)  Zadeva T-288/97, Friulia Venezia Giulia, ECLI:EU:T:2001:115, točka 41.

93

(94)  Člen 5(1)(a)(ii) zakona o davku od dohodkov. Na drugi strani člen 12(1)(c)(ii) zakona o davku od dohodkov, v skladu s katerim je plačila davka od dohodkov oproščen vsak dobiček, ki ga zbere ali pridobi kateri koli nerezident Malte na podlagi prenosa katerih koli delnic ali vrednostnih papirjev v družbi, ni pomemben za to oceno selektivnosti, saj ni del splošnega pravila za rezidente Malte.

94

(95)  Člen 3(1)(c) pravilnika o obdavčitvi trgovskega ladijskega prometa.

95

(96)  Glejte uvodno izjavo 40. Na drugi strani za to oceno selektivnosti ni pomembno, da se za transakcije, ki vključujejo vrednostne papirje družbe, v kateri je več kot polovica osnovnega kapitala, glasovalnih pravic in pravic do dobička v lasti oseb, ki niso rezidenti Malte, ne uporablja nobena dajatev, saj to ni del tega splošnega pravila.

96

(97)  Glej med drugim zadevo C-464/09 P, Holland Malt proti Komisiji, EU:C:2010:733, točki 46 in 47.

97

(98)  Glej opombo 45.

98

(99)  Sklep Komisije z dne 13. aprila 2015 v zadevi SA.38085 (2013/N) o podaljšanju italijanske sheme davka na tonažo (vključno z njeno uporabo za plovila, ki zagotavljajo reševanje na morju in pomoč na odprtem morju), uvodna izjava 54, UL C 406, 4.11.2016, str. 1.

99

(100)  Glej zlasti Odločbo Komisije 2009/380/ES z dne 13. januarja 2009 o državni pomoči C 22/07 (ex N 43/07) glede razširitve danskega sistema, v okviru katerega so podjetja za pomorski promet oproščena plačila dohodnine in prispevkov za socialno varnost za pomorščake, na dejavnosti poglabljanja dna in polaganja kablov, uvodne izjave 65–72 (UL L 119, 15.5.2009, str. 23); Sklep Komisije z dne 27. aprila 2010 v zadevi N 714/2009, Intégration des transports de la pose de câbles, pose de canalisations, navires de grues et navires de recherche sous le régime de la „tonnage tax“, uvodna izjava 44 (UL C 158, 18.6.2010, str. 1); Sklep Komisije z dne 27. aprila 2010 v zadevi SA. N 714/2009, Nizozemska – razširitev sheme davka na tonažo na plovila za polaganje kablov in cevovodov, raziskovalna plovila in plovne žerjave, uvodne izjave 37–46 (UL C 158, 18.6.2010, str. 2).

100

(101)  Glej uvodno izjavo 50 sklepa o začetku postopka.

101

(102)  Glej uvodno izjavo 6 sklepa o začetku postopka in uvodno izjavo 10 tega sklepa.

102

(103)  Glej uvodno izjavo 7 sklepa o začetku postopka in uvodno izjavo 11 tega sklepa.

103

(104)  Glej uvodno izjavo 50 sklepa o začetku postopka.

104

(105)  Uvodna izjava 50 sklepa o začetku postopka.

105

(106)  Sporočilo z dne 22. aprila 2014, COM(2014) 232 final.

106

(107)  Glej uvodno izjavo 46 sklepa o začetku postopka.

107

(108)  Glej zlasti Odločbo 2009/380/ES, uvodni izjavi 79 in 80.

108

(109)  Glej uvodno izjavo 51 sklepa o začetku postopka.

109

(110)  Glej uvodno izjavo 231 tega sklepa.

110

(111)  Komisija pri ocenjevanju, ali lahko imajo nove vrste polovil koristi od davka na tonažo, proučuje, ali obstaja tveganje, da bi lahko družbe, ki upravljajo zadevna servisna plovila, svoje kopenske dejavnosti preselile izven EU, da bi poiskale bolj prilagodljivo fiskalno okolje, in nato ta plovila registrirale pod zastavami tretjih držav. Komisija bi lahko razmislila o tem, da bi smernice o pomorskem prometu po analogiji uporabila za družbe, ki upravljajo servisna plovila, če so izpolnjeni naslednji pogoji. Te družbe morajo poslovati na globalnem trgu in se srečujejo s podobnimi izzivi, kar zadeva svetovno konkurenco in preselitev kopenskih dejavnosti, kot družbe v sektorju pomorskega prometa EU. Za dejavnosti zadevnega servisnega plovila se mora na področju zaščite delavcev, tehničnih zahtev in varnosti uporabljati isto pravno okolje kot za pomorski promet EU. Za dejavnosti morajo biti potrebni kvalificirani in usposobljeni pomorščaki s podobnimi kvalifikacijami, kot jih imajo pomorščaki, ki delajo na krovu tradicionalnih plovil v pomorskem prometu. Za pomorščake na krovu servisnih plovil bi se morala uporabljati ista delovno pravo in socialni okvir kot za druge pomorščake. Servisna plovila morajo biti morska plovila, zanje pa mora veljati obveznost, da opravijo iste tehnične in varnostne preglede kot plovila, namenjena pomorskemu prometu.

111

(112)  Glej točko 2 Priloge k temu sklepu.

112

(113)  Glej zlasti oddelek 4.2.1.6 in opombo 2 v preglednici 2 tega sklepa.

113

(114)  Glej uvodno izjavo 50 sklepa o začetku postopka.

114

(115)  Glej uvodno izjavo 252 tega sklepa.

115

(116)  Odločba Komisije z dne 19. marca 2003, uvodne izjave 65–72 (UL C 145, 21.6.2003, str. 4).

116

(117)  Glej uvodno izjavo 58 sklepa o začetku postopka.

117

(118)  Glej zlasti Sklep Komisije 2014/200/EU z dne 17. julija 2013 o shemi pomoči SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ki jo izvaja Španija Davčna shema, ki se uporablja za določene dogovore o finančnem najemu, znana tudi kot španski sistem poslovnega najema (UL L 114, 16.4.2014, str. 1); Sklep Komisije z dne 20. decembra 2011 v primeru finske sheme davka na tonažo N448/2010, uvodna izjava 32 (UL C 220, 25.7.2012, str. 1); Sklep Komisije z dne 1. aprila 2015 v primeru hrvaškega davka na tonažo SA. 37912, uvodna izjava 86f (UL C 142, 22.4.2016, str. 6).

118

(119)  Sklep Komisije z dne 11. decembra 2002 v zadevi N 504/02 (UL C 15, 22.1.2003, str. 5), uvodne izjave 17–24.

119

(120)  Npr. družbe, ki upravljajo plovila za polaganje kablov, plovila za polaganje cevovodov, plovne žerjave in raziskovalna plovila ter plovila, ki zagotavljajo reševanje na morju in pomoč na odprtem morju.

120

(121)  Glej med drugim sklepe Komisije v primeru finskega davka na tonažo, uvodna izjava 32, irskega davka na tonažo, uvodna izjava 28, ter hrvaškega davka na tonažo, uvodna izjava 86 in opomba 23.

121

(122)  Glej uvodno izjavo 50 sklepa o začetku postopka.

122

(123)  Glej uvodno izjavo 63 sklepa o začetku postopka.

123

(124)  Sklep Komisije z dne 24. marca 2010 v zadevi SA. 30338, uvodna izjava 26 (UL C 144, 3.6.2010, str. 28).

124

(125)  Sklep Komisije z dne 12. julija 2000 v zadevi SA. 15810 (UL C 258, 9.9.2000, str. 3).

125

(126)  Odločba Komisije 2005/417/ES z dne 30. junija 2004 o vrsti davčnih ukrepov, ki jih namerava Belgija izvajati v pomorskem prometu (UL L 150, 10.6.2005, str. 1), uvodna izjava 47.

126

(127)  Razen alkoholnih pijač, tobačnih izdelkov in parfumov.

127

(128)  Kupljene storitve.

128

(129)  Opomba 116, uvodni izjavi 9 in 31.

129

(130)  Sklep Komisije z dne 24. aprila 2017 v zadevi SA. 45764, uvodna izjava 9 (UL C 219, 7.7.2017, str. 4).

130

(131)  Opomba 114, uvodne izjave 139–141.

131

(132)  Glej uvodne izjave 76–79 sklepa o začetku postopka.

132

(133)  Glej točko (c) uvodne izjave 24 tega sklepa.

133

(134)  Glej uvodno izjavo 25 tega sklepa.

134

(135)  Dejstvo, da so bile zahteve v praksi morda izpolnjene, je pomembno za obveznost vračila (glej oddelek 7.3 tega sklepa).

135

(136)  Glej uvodno izjavo 58 sklepa o začetku postopka.

136

(137)  Sklep Komisije v primeru litovskega davka na tonažo, uvodna izjava 36.

137

(138)  Sklep Komisije z dne 13. maja 2003 v primeru francoskega davka na tonažo N737/2002, uvodna izjava 35 (UL C 38, 12.2.2004, str. 4); sklep Komisije v primeru litovskega davka na tonažo, uvodna izjava 37.

138

(139)  Sklep (EU) 2015/667, uvodna izjava 42.

139

(140)  Člen 6 pravilnika o obdavčitvi.

140

(141)  Glej uvodno izjavo 85 sklepa o začetku postopka.

141

(142)  Glej uvodno izjavo 14.

142

(143)  Glej npr. sklepe Komisije v primerih finskega davka na tonažo, uvodna izjava 38, hrvaškega davka na tonažo, uvodne izjave 50–53 in 113, in italijanskega davka na tonažo, uvodne izjave 28–33 in 64–66.

143

(144)  Glej oddelek 3.1 smernic o pomorskem prometu.

144

(145)  Razen pomoči za usposabljanje, pomoči za prestrukturiranje, pomoči, povezane z obveznostmi javne službe in zagonske pomoči za nove storitve prevoza po morju na kratkih razdaljah.

145

(146)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu) (UL L 236, 23.9.2003, str. 33). Glede na trditev Malte, da so bili shema davka na tonažo in spremljevalni ukrepi vzpostavljeni leta 1973, zadostuje, da se točka 1(a) oddelka 3 Priloge IV k Aktu o pristopu ne uporablja za pomoč v prometnem sektorju.

146

(147)  Malteška dokumenta o pristopu CONF-M 51/00 in CONF-M 65/01.

147

(148)  Glej zadevo C-24/95, Alcan Deutschland, ECLI:EU:C:1997:163, točka 25 in navedena sodna praksa.

148

(149)  Glej uvodno izjavo 319 tega sklepa.

149

(150)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9), ki nadomešča Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1), kakor je bila spremenjena.

150

(151)  Glej uvodno izjavo 10 tega sklepa.

151

(152)  Glej uvodno izjavo 136.

152

(153)  Uredba (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

153

(154)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82,25.3.2008, str. 1).

154

---

PRILOGA

ZAVEZE MALTE

| 1. | Malta se zavezuje, da bo iz sheme davka na tonažo izrecno izključila naslednja plovila:






  (a) | ribiška plovila in ladje za predelavo rib; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ribiška plovila in ladje za predelavo rib;

| (b) | zasebne jahte in ladje, ki se uporabljajo predvsem za športne in rekreacijske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

zasebne jahte in ladje, ki se uporabljajo predvsem za športne in rekreacijske dejavnosti;

| (c) | nepremične morske tehnične plovne objekte in plavajoče skladiščne enote; |
| --- | --- |

(c)

nepremične morske tehnične plovne objekte in plavajoče skladiščne enote;

| (d) | neoceanske vlačilce in plavajoče bagre; |
| --- | --- |

(d)

neoceanske vlačilce in plavajoče bagre;

| (e) | ladje, katerih glavni namen je zagotoviti blago ali storitve, ki se običajno zagotavljajo na kopnem; |
| --- | --- |

(e)

ladje, katerih glavni namen je zagotoviti blago ali storitve, ki se običajno zagotavljajo na kopnem;

| (f) | stacionarne ladje, ki se uporabljajo za hotelske ali gostinske dejavnosti (plavajoči hoteli ali restavracije); |
| --- | --- |

(f)

stacionarne ladje, ki se uporabljajo za hotelske ali gostinske dejavnosti (plavajoči hoteli ali restavracije);

| (g) | ladje, ki se uporabljajo predvsem za igralništvo/kot igralnice (plavajoče ali potujoče igralnice). |
| --- | --- |

(g)

ladje, ki se uporabljajo predvsem za igralništvo/kot igralnice (plavajoče ali potujoče igralnice).

| 2. | Malta se zavezuje, da bo ob doslednem upoštevanju smernic o pomorskem prometu v zakonodaji izrecno izrazila omejitev uporabe davka na tonažo na plovila, ki opravljajo dejavnost mednarodnega prevoza blaga ali potnikov po morju, in naslednja plovila (ki so jih predhodno odobrile druge države članice):






  (a) | plovila za polaganje kablov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

plovila za polaganje kablov;

| (b) | plovila za polaganje cevovodov; |
| --- | --- |

(b)

plovila za polaganje cevovodov;

| (c) | plovne žerjave in |
| --- | --- |

(c)

plovne žerjave in

| (d) | raziskovalna plovila. |
| --- | --- |

(d)

raziskovalna plovila.

| 3. | Malta se zavezuje, da bo črtala člen 3(2) pravilnika o obdavčitvi, odpravila možnost koristi od davka na tonažo za finančne institucije in omejila koristi od davka na tonažo na organizacije, ki so prevzele tveganja in odgovornosti za upravljanje ladje, vključene v shemo davka na tonažo (tj. tehnično upravljanje in zaposlovanje posadke), ali izvajanje dejavnosti pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Malta se zavezuje, da bo izrecno omejila uporabo obdavčitve na tonažo na oddajanje plovil v zakup brez posadke in podobne transakcije med tretjimi stranmi (1). Oddajanje plovil v zakup brez posadke tretjim stranem in podobne transakcije so lahko upravičene le kot pomožna dejavnost dejanskih ladjarskih družb v primeru začasne presežne zmogljivosti pod naslednjimi pogoji:






  (a) | le zaradi obvladovanja situacije začasne presežne zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

le zaradi obvladovanja situacije začasne presežne zmogljivosti;

| (b) | za največ tri leta; |
| --- | --- |

(b)

za največ tri leta;

| (c) | zmogljivost oddane ladje v zakup brez posadke ne preseže 50 % flote ladjarske družbe, izračunane na skupinski osnovi; |
| --- | --- |

(c)

zmogljivost oddane ladje v zakup brez posadke ne preseže 50 % flote ladjarske družbe, izračunane na skupinski osnovi;

| (d) | presežna zmogljivost, pridobljena posebej za namene oddaje v zakup, se ne more šteti za upravičeno. |
| --- | --- |

(d)

presežna zmogljivost, pridobljena posebej za namene oddaje v zakup, se ne more šteti za upravičeno.

| 5. | Malta se zavezuje, da mora biti vsaj 25 % flote obstoječih in novih udeležencev v shemi davka na tonažo zahtevo o ohranitvi ali povečanju deleža v skladu s členom 3.1 (odstavek 8) smernic o pomorskem prevozu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Malta se zavezuje, da bo izrecno omejila upravičenost plavajočih bagrov do obdavčitve na tonažo na tiste plavajoče bagre, katerih dejavnosti obsegajo „pomorski prevoz“ – to je prevoz izkopanega materiala na odprtem morju – za več kot 50 % njihovega letnega obratovalnega časa in samo v zvezi s tovrstnimi prevoznimi dejavnostmi. Upravičeni bodo le plavajoči bagri, registrirani v državi članici ali EGP. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Malta se zavezuje, da bo izrecno omejila upravičenost plovil za vleko do obdavčitve na tonažo na tista plovila, katerih dejavnosti obsegajo pomorski prevoz za več kot 50 % njihovega letnega obratovanja. Čakalna doba se lahko sorazmerno izenači s tistim delom celotne dejansko opravljene dejavnosti vlačilca, ki predstavlja pomorski prevoz. Dejavnosti vleke, ki se med drugim izvajajo v pristaniščih ali ki obsegajo pomoč plovilom na lastni pogon, da dosežejo pristanišče, se ne bodo štele za pomorski prevoz, pri čemer bodo upravičena le plovila, registrirana v državi članici ali EGP. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Malta se zavezuje, da bo uredila upravičenost prihodkov iz pomožnih dejavnosti, kot so določene v uvodnih izjavah 88 do 91 končnega sklepa Komisije v tej zadevi, na podlagi podrobne ureditve, katere osnutek je predložila Komisiji, ter da pomožne dejavnosti, povezane z ladjo, in pomožne dejavnosti, ki niso povezane z ladjo, ne bodo presegle 50 % skupnih bruto prihodkov (povezanih z ladjo in drugih prihodkov) upravičene družbe. Malta se tudi zavezuje, da bo iz obdavčitve na tonažo v celoti izključila prihodke iz dejavnosti, določene v uvodni izjavi 87 končnega sklepa Komisije v tej zadevi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Malta se zavezuje, da bo zagotovila, da oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od prodaje ladij zajema le ladje, ki jih v okviru sheme davka na tonažo upravljajo družbe, ki izvajajo dejanske dejavnosti pomorskega prevoza, ter da bo uvedla zahtevo, da so do take oprostitve upravičene le ladje, ki so bile pridobljene in prodane, medtem ko so bile vključene v shemo davka na tonažo. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Malta se zavezuje, da ladjarske družbe (razen družb za upravljanje ladij) ne bodo imele koristi od davka na tonažo (razen družb za upravljanje ladij (2)), razen če:






  (a) | nimajo ob vključitvi v shemo vsaj 60 % tonaže svoje flote (3) pod zastavo države članice EU ali države, ki je podpisnica Sporazuma EGP, ali |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

nimajo ob vključitvi v shemo vsaj 60 % tonaže svoje flote (3) pod zastavo države članice EU ali države, ki je podpisnica Sporazuma EGP, ali

| (b) | ob vključitvi v shemo ne ohranijo ali povečajo deleža tonaže svoje flote, ki pluje pod zastavo države članice EU ali države, ki je podpisnica Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(b)

ob vključitvi v shemo ne ohranijo ali povečajo deleža tonaže svoje flote, ki pluje pod zastavo države članice EU ali države, ki je podpisnica Sporazuma EGP.

V vsakem primeru mora imeti organizacija do tretjega leta delovanja vsaj 60 % flote, vključene v shemo davka na tonažo, pod zastavo EGP.

Vendar se lahko navedeni veljavni prag pri prvotni vključitvi organizacije za pomorski prevoz v malteško shemo davka na tonažo zniža na petindvajset odstotkov (25 %). Malta bo še naprej preverjala, da se delež flote (obstoječih in novih upravičencev) pod zastavo EGP v treh letih v povprečju ne bo zmanjšal.

| 11. | Malta se zavezuje, da bodo prihodki od plovil, ki ne plujejo pod zastavo EGP, upravičeni le v primeru izpolnjevanja navedenih pravil o zastavi (glej zavezo 10) in le v primeru flot, ki so v celoti poslovno in strateško upravljane z ozemlja EGP. Ladje, ki niso poslovno in strateško upravljane z ozemlja EGP, bodo v shemo davka na tonažo vključene le, če plujejo pod zastavo EGP (razen plovil, ki so oddana v zakup brez posadke pod pogoji, ki upoštevajo omejitve iz zaveze 4). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Malta se zavezuje, da bo uvedla formalno določbo glede nadzora zgornje meje pomoči, določene v oddelku 11 smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Malta se zavezuje, da bo spremenila zakonodajo, tako da bo jasno razlikovala med:






  (a) | taksami, ki jih morajo plovila plačati ob registraciji, in letnimi taksami za neupravičene ladje, ki plujejo pod malteško zastavo, ter |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

taksami, ki jih morajo plovila plačati ob registraciji, in letnimi taksami za neupravičene ladje, ki plujejo pod malteško zastavo, ter

| (b) | davkom na tonažo, ki ga plačujejo le upravičene ladje. |
| --- | --- |

(b)

davkom na tonažo, ki ga plačujejo le upravičene ladje.

| 14. | Malta se zavezuje, da bo objavila notranje smernice, v katerih bo pojasnjena neupravičenost številnih dejavnosti, ki bi lahko konkurirale družbam na kopnem, zlasti:






  (a) | ladjedelništva; |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

ladjedelništva;

| (b) | prodaje blaga ali storitev na ladji, ki se potnikom običajno ne zagotavljajo, npr. avtomobilov, gospodinjskih aparatov ali živine, in |
| --- | --- |

(b)

prodaje blaga ali storitev na ladji, ki se potnikom običajno ne zagotavljajo, npr. avtomobilov, gospodinjskih aparatov ali živine, in

| (c) | obratovanja pristanišča ter počitnic na ladji, ki ostane v zasidrana in ne izvaja prevoza po morju. |
| --- | --- |

(c)

obratovanja pristanišča ter počitnic na ladji, ki ostane v zasidrana in ne izvaja prevoza po morju.

| 15. | Malta se zavezuje, da bo od upravičencev davka na tonažo zahtevala, da vsako leto obvezno predložijo izjave o skladnosti v zvezi z vsemi parametri, ki jih je mogoče nadzirati, kot so vrsta plovila, dejavnosti, ki se opravljajo s plovilom, neto tonaža, število dni, ko je plovilo v uporabi, zastava, vrste operacij in upoštevanje zgornje meje pomoči. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Malta se zavezuje, da bo odpravila trenutno sektorsko oprostitev obdavčitve kapitalskih dobičkov od delnic v ladjarskih družbah, do katere so upravičeni rezidenti Malte, kot je določena v členu 84Z(1)C zakona o trgovskem ladijskem prometu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Malta se zavezuje, da bo odpravila oprostitev iz člena 5 pravilnika o obdavčitvi trgovskega ladijskega prometa v zvezi s plačilom taks in stroškov v skladu z zakonom o dajatvah za dokumente in prenose. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Malta se zavezuje, da bo spremenila zakonodajo in pojasnila, da se lahko ladje z manj kot 1 000 neto tonami štejejo za upravičene do davka na tonažo le, če izvajajo dejavnosti pomorskega prevoza in če bi bile, razen glede na svojo tonažo, upravičene do tega obravnavanja v skladu s členom 85(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu, ter da bo izvajala pooblastila v primerih, ko prijavitelji izpolnjujejo merila. Člen 85A(1) zakona o trgovskem ladijskem prometu bo preoblikovala, kot sledi: „Minister na podlagi soglasja ministra za finance in pod pogoji, ki se štejejo za ustrezne v skladu s tem pravilnikom, za ladjo, vključeno v shemo davka na tonažo, razglasi ladjo, ki izvaja dejavnosti ladijskega prevoza, ne glede na njeno tonažo“. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Malta se zavezuje, da bo objavila smernice, v katerih bo pojasnila, da se bo ministrska diskrecijska pravica iz prve priloge k zakonu o trgovskem ladijskem prometu, da se kateri koli ladji ali razredu ladij oprosti plačilo taks, izvajala le v primeru človekoljubnih in humanitarnih dejavnosti, ki ne vključujejo ponujanja blaga ali storitev na trgu. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Malta se zavezuje vodenju ločenih računovodskih evidenc, kadar družba ne izvaja samo dejavnosti pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Malta se zavezuje, da bo koristi davka na tonažo omejila na organizacije, ki so prevzele tveganja in odgovornosti, povezane z upravljanjem sheme davka na tonažo ali z izvajanjem dejavnosti ladijskega prevoza, in bo v zakonodajo vključila posebno opredelitev v skladu s smernicami o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Malta se zavezuje, da bo iz člena 85 zakona o trgovskem ladijskem prometu črtala besedilo „ali druge dejavnosti, kot so morda določene“. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Malta se zavezuje, da bodo nova pravila, s katerimi se bo zagotovila združljivost ukrepov iz tega sklepa z notranjim trgom, začela veljati tri mesece po datumu tega sklepa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Malta se zavezuje, da bo še naprej upravljala shemo davka na tonažo in druge ukrepe, ki so predmet tega sklepa, na način, ki ne bo vodil v plačilo nezdružljive pomoči, ki bi jo bilo potem treba izterjati od upravičencev. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Malta se zavezuje, da bo shemo davka na tonažo ponovno priglasila v desetih letih od datuma končnega sklepa Komisije v tej zadevi. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  To vključuje tudi oddajanje ladij (zlasti jaht) v najem brez posadke fizičnim osebam.

(2)  Veljaven pravilnik o obdavčitvi že vsebuje natančna pravila o novih družbah (v skladu s pravili iz smernic o upravljanju ladij).

(3)  Vključno z zakupljeno floto (s posadko ali brez nje), pri čemer so izključena plovila, ki so oddana v zakup brez posadke.

---

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/59

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1117

z dne 24. junija 2019

o spremembi odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES glede spremembe naslovnikov odločb

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 4523)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti člena 8(6) in člena 20(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločbe Komisije 2007/305/ES (2), 2007/306/ES (3) in 2007/307/ES (4), ki določajo pravila o umiku s trga hibridne oljne ogrščice Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS×BNØØ1-4), hibridne oljne ogrščice Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS×BNØØ2-5) in oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ter proizvodov iz njih, so naslovljene na družbo Bayer CropScience AG s sedežem v Nemčiji. |
| --- | --- |

(1)

Odločbe Komisije 2007/305/ES (2), 2007/306/ES (3) in 2007/307/ES (4), ki določajo pravila o umiku s trga hibridne oljne ogrščice Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS×BNØØ1-4), hibridne oljne ogrščice Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS×BNØØ2-5) in oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ter proizvodov iz njih, so naslovljene na družbo Bayer CropScience AG s sedežem v Nemčiji.

| (2) | Z dopisom z dne 1. avgusta 2018 je družba Bayer CropScience AG s sedežem v Nemčiji zahtevala, da Komisija prenese njene pravice in obveznosti, ki se nanašajo na vse njene odobritve in nerešene vloge za gensko spremenjene proizvode, na družbo BASF Agricultural Solutions Seed US LLC s sedežem v Združenih državah. Družba BASF Agricultural Solutions Seed US LLC je z dopisom z dne 19. oktobra 2018 potrdila, da se strinja s tem prenosom in družbo BASF SE s sedežem v Nemčiji pooblastila, da deluje kot njen zastopnik v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 1. avgusta 2018 je družba Bayer CropScience AG s sedežem v Nemčiji zahtevala, da Komisija prenese njene pravice in obveznosti, ki se nanašajo na vse njene odobritve in nerešene vloge za gensko spremenjene proizvode, na družbo BASF Agricultural Solutions Seed US LLC s sedežem v Združenih državah. Družba BASF Agricultural Solutions Seed US LLC je z dopisom z dne 19. oktobra 2018 potrdila, da se strinja s tem prenosom in družbo BASF SE s sedežem v Nemčiji pooblastila, da deluje kot njen zastopnik v Uniji.

| (3) | Izvajanje zahtevane spremembe zahteva spremembo odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES glede naslovnika navedenih odločb. |
| --- | --- |

(3)

Izvajanje zahtevane spremembe zahteva spremembo odločb 2007/305/ES, 2007/306/ES in 2007/307/ES glede naslovnika navedenih odločb.

| (4) | Predlagane spremembe odločb o odobritvi so povsem upravnega značaja in ne vključujejo nove ocene zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(4)

Predlagane spremembe odločb o odobritvi so povsem upravnega značaja in ne vključujejo nove ocene zadevnih proizvodov.

| (5) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V Odločbi 2007/305/ES se člen 4 spremeni:

| | „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ se nadomesti z „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Nemčija
  “. |
| --- | --- |

„
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ se nadomesti z „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Nemčija
  “.

Člen 2

V Odločbi 2007/306/ES se člen 4 spremeni:

| | „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ se nadomesti z „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Nemčija
  “. |
| --- | --- |

„
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ se nadomesti z „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Nemčija
  “.

Člen 3

V Odločbi 2007/307/ES se člen 3 spremeni:

| | „
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ se nadomesti z „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Nemčija
  “. |
| --- | --- |

„
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  “ se nadomesti z „
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Nemčija
  “.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na družbo BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Nemčija.

V Bruslju, 24. junija 2019

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/305/ES z dne 25. aprila 2007 o umiku hibridne oljne ogrščice Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4) in proizvodov iz nje s trga (UL L 117, 5.5.2007, str. 17).

2

(3)  Odločba Komisije 2007/306/ES z dne 25. aprila 2007 o umiku hibridne oljne ogrščice Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) in proizvodov iz nje s trga (UL L 117, 5.5.2007, str. 20).

3

(4)  Odločba Komisije 2007/307/ES z dne 25. aprila 2007 o umiku oljne ogrščice Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) in proizvodov iz nje s trga (UL L 117, 5.5.2007, str. 23).

4

---

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/61

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1118

z dne 27. junija 2019

o čezmejnem projektu Sena–Šelda na koridorjih jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemsko morje in Atlantik

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 4561)

(Besedilo v nizozemskem in francoskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (1) in zlasti člena 47(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Eden izmed ključnih političnih ciljev Evropske unije je razogljičenje prometa, zlasti z oblikovanjem pogojev za ambiciozen prehod na energijsko učinkovite načine prevoza tovora na dolge razdalje. Pariški sporazum je potrdil in okrepil prizadevanja EU za boj proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(1)

Eden izmed ključnih političnih ciljev Evropske unije je razogljičenje prometa, zlasti z oblikovanjem pogojev za ambiciozen prehod na energijsko učinkovite načine prevoza tovora na dolge razdalje. Pariški sporazum je potrdil in okrepil prizadevanja EU za boj proti podnebnim spremembam.

| (2) | V tem okviru je spodbujanje prevoza blaga po celinskih plovnih poteh jasna prednostna naloga prometne politike EU in dolgoletna prednostna naloga politike TEN-T. |
| --- | --- |

(2)

V tem okviru je spodbujanje prevoza blaga po celinskih plovnih poteh jasna prednostna naloga prometne politike EU in dolgoletna prednostna naloga politike TEN-T.

| (3) | Z dokončanjem omrežja Sena–Šelda bo povodje Sene neposredno povezano z neprekinjenimi celinskimi plovnimi potmi s povodjem Šelde na severu Francije, v Belgiji in na Nizozemskem ter še naprej z drugimi pomembnimi plovnimi potmi v povodjih, kot sta Ren in Meuse. S tem se bo vzpostavilo neprekinjeno, učinkovito in dosledno visokozmogljivo omrežje celinskih plovnih poti, ki bo povezalo številna morska pristanišča in pristanišča na celinskih vodah te širše evropske čezmejne regije. |
| --- | --- |

(3)

Z dokončanjem omrežja Sena–Šelda bo povodje Sene neposredno povezano z neprekinjenimi celinskimi plovnimi potmi s povodjem Šelde na severu Francije, v Belgiji in na Nizozemskem ter še naprej z drugimi pomembnimi plovnimi potmi v povodjih, kot sta Ren in Meuse. S tem se bo vzpostavilo neprekinjeno, učinkovito in dosledno visokozmogljivo omrežje celinskih plovnih poti, ki bo povezalo številna morska pristanišča in pristanišča na celinskih vodah te širše evropske čezmejne regije.

| (4) | Omrežje Sena–Šelda, ki povezuje Francijo, Belgijo, Nizozemsko in Nemčijo, ima jasno čezmejno razsežnost. |
| --- | --- |

(4)

Omrežje Sena–Šelda, ki povezuje Francijo, Belgijo, Nizozemsko in Nemčijo, ima jasno čezmejno razsežnost.

| (5) | Projekt Sena–Šelda je predhodno opredeljen v koridorju jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje, odsek Le Havre–Pariz pa v koridorju jedrnega omrežja Atlantik. Z deklaracijo o izvajanju koridorja jedrnega omrežja TEN-T Severno morje–Sredozemlje (v nadaljnjem besedilu: Talinska deklaracija) z dne 17. oktobra 2013, ki so jo podpisali belgijski, nizozemski in francoski ministri za promet ter komisarka za promet, je nadalje poudarjena zavezanost zadevnih strani k izvajanju deklaracije. Poleg tega je v delovnem načrtu za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje poudarjena potreba po zagotovitvi dokončanja projekta Sena–Šelda, ki je temeljnega pomena za vzpostavitev popolnoma delujočega multimodalnega prometnega koridorja. |
| --- | --- |

(5)

Projekt Sena–Šelda je predhodno opredeljen v koridorju jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje, odsek Le Havre–Pariz pa v koridorju jedrnega omrežja Atlantik. Z deklaracijo o izvajanju koridorja jedrnega omrežja TEN-T Severno morje–Sredozemlje (v nadaljnjem besedilu: Talinska deklaracija) z dne 17. oktobra 2013, ki so jo podpisali belgijski, nizozemski in francoski ministri za promet ter komisarka za promet, je nadalje poudarjena zavezanost zadevnih strani k izvajanju deklaracije. Poleg tega je v delovnem načrtu za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje poudarjena potreba po zagotovitvi dokončanja projekta Sena–Šelda, ki je temeljnega pomena za vzpostavitev popolnoma delujočega multimodalnega prometnega koridorja.

| (6) | Eden od glavnih ciljev projekta je zagotoviti dobre plovne razmere ter da plovna pot glavne osi Sena–Šelda spada vsaj v razred Va v okviru ECMT. |
| --- | --- |

(6)

Eden od glavnih ciljev projekta je zagotoviti dobre plovne razmere ter da plovna pot glavne osi Sena–Šelda spada vsaj v razred Va v okviru ECMT.

| (7) | Vsi sestavni deli projekta Sena–Šelda so bistveni za njegovo dokončanje. Med njimi je glavni manjkajoči člen kanal Sena–severna Evropa, brez katerega omrežja Sena–Šelda ni mogoče uresničiti. |
| --- | --- |

(7)

Vsi sestavni deli projekta Sena–Šelda so bistveni za njegovo dokončanje. Med njimi je glavni manjkajoči člen kanal Sena–severna Evropa, brez katerega omrežja Sena–Šelda ni mogoče uresničiti.

| (8) | Projekt Sena–Šelda je kompleksen čezmejni projekt, ki vključuje Belgijo (Flandrijo in Valonijo) in Francijo ter vključuje dela, katerih cilj je ustvariti novo infrastrukturo in izboljšati obstoječo infrastrukturo ob minimalnem vplivu na plovbo. Ustrezno usklajevanje je zato pomemben izziv. Za podporo usklajenega in pravočasnega izvajanja projekta je treba sprejeti določbe, v katerih se opišejo potrebni ukrepi in časovni razpored njihovega izvajanja. To bi pripomoglo k doseganju čezmejnih ciljev delovnega načrta za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje in dokončanju projekta Sena–Šelda na najzgodnejši možni datum, v vsakem primeru pa najpozneje do leta 2030. |
| --- | --- |

(8)

Projekt Sena–Šelda je kompleksen čezmejni projekt, ki vključuje Belgijo (Flandrijo in Valonijo) in Francijo ter vključuje dela, katerih cilj je ustvariti novo infrastrukturo in izboljšati obstoječo infrastrukturo ob minimalnem vplivu na plovbo. Ustrezno usklajevanje je zato pomemben izziv. Za podporo usklajenega in pravočasnega izvajanja projekta je treba sprejeti določbe, v katerih se opišejo potrebni ukrepi in časovni razpored njihovega izvajanja. To bi pripomoglo k doseganju čezmejnih ciljev delovnega načrta za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje in dokončanju projekta Sena–Šelda na najzgodnejši možni datum, v vsakem primeru pa najpozneje do leta 2030.

| (9) | Za načrtovanje in popolno optimizacijo razpoložljivosti evropskih, nacionalnih in regionalnih sredstev ter zasebnega financiranja je pomembno tudi jasno opredeliti potrebne ukrepe za dokončanje projekta Sena–Šelda in časovni razpored njihovega izvajanja. Sofinanciranje EU ima učinek finančnega vzvoda na sprejemanje odločitev na nacionalni in regionalni ravni za izvajanje ukrepov. |
| --- | --- |

(9)

Za načrtovanje in popolno optimizacijo razpoložljivosti evropskih, nacionalnih in regionalnih sredstev ter zasebnega financiranja je pomembno tudi jasno opredeliti potrebne ukrepe za dokončanje projekta Sena–Šelda in časovni razpored njihovega izvajanja. Sofinanciranje EU ima učinek finančnega vzvoda na sprejemanje odločitev na nacionalni in regionalni ravni za izvajanje ukrepov.

| (10) | Belgija (Flandrija in Valonija) in Francija sta že izvedli obsežna dela (študije in infrastrukturna dela), ki so prispevala k izvedbi projekta Sena–Šelda. Večino je sofinancirala Evropska unija v okviru različnih programov. Dejavnosti se trenutno izvajajo na podlagi sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (2014-EU-TM-0373-M, „Sena-Escaut 2020“), ki vključuje sredstva Unije do 50 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(10)

Belgija (Flandrija in Valonija) in Francija sta že izvedli obsežna dela (študije in infrastrukturna dela), ki so prispevala k izvedbi projekta Sena–Šelda. Večino je sofinancirala Evropska unija v okviru različnih programov. Dejavnosti se trenutno izvajajo na podlagi sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (2014-EU-TM-0373-M, „Sena-Escaut 2020“), ki vključuje sredstva Unije do 50 % upravičenih stroškov.

| (11) | Zaradi čezmejne razsežnosti projekta je potrebna vzpostavitev namenskih struktur upravljanja. Belgija (Flandrija in Valonija) in Francija tesno sodelujeta že več let, zlasti v okviru medvladne komisije za pripravo dokončanja projekta Sena–Šelda, ki je bil ustanovljen septembra 2009. Ta medvladna komisija ima operativno podporo evropskega gospodarskega interesnega združenja Sena–Šelda (EGIZ Sena–Šelda), ki združuje Voies Navigables de France (VNF), Société du canal Seine–Nord Europe (SCSNE), Service Public de Wallonie (SPW) in De Vlaamse Waterweg NV. Maja 2017 je bila ustanovljena družba Société du Canal Seine–Nord Europe, pristojna za gradnjo kanala Sena–severna Evropa. Ti namenski subjekti sestavljajo celostno vodstveno strukturo, ki nadzoruje in usklajuje dokončanje projekta Sena–Šelda. Evropski koordinator za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje in predstavnik Komisije bi morala kot opazovalca redno sodelovati na srečanjih medvladne komisije in EGIZ Sena–Šelda. Poleg tega bi morala evropski koordinator in predstavnik Komisije kot opazovalca sodelovati na sestankih nadzornega sveta (conseil de surveillance) SCSNE. Francija lahko predvidi dodatne ukrepe za ustrezno vključitev Komisije v ta nadzorni svet. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi čezmejne razsežnosti projekta je potrebna vzpostavitev namenskih struktur upravljanja. Belgija (Flandrija in Valonija) in Francija tesno sodelujeta že več let, zlasti v okviru medvladne komisije za pripravo dokončanja projekta Sena–Šelda, ki je bil ustanovljen septembra 2009. Ta medvladna komisija ima operativno podporo evropskega gospodarskega interesnega združenja Sena–Šelda (EGIZ Sena–Šelda), ki združuje Voies Navigables de France (VNF), Société du canal Seine–Nord Europe (SCSNE), Service Public de Wallonie (SPW) in De Vlaamse Waterweg NV. Maja 2017 je bila ustanovljena družba Société du Canal Seine–Nord Europe, pristojna za gradnjo kanala Sena–severna Evropa. Ti namenski subjekti sestavljajo celostno vodstveno strukturo, ki nadzoruje in usklajuje dokončanje projekta Sena–Šelda. Evropski koordinator za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje in predstavnik Komisije bi morala kot opazovalca redno sodelovati na srečanjih medvladne komisije in EGIZ Sena–Šelda. Poleg tega bi morala evropski koordinator in predstavnik Komisije kot opazovalca sodelovati na sestankih nadzornega sveta (conseil de surveillance) SCSNE. Francija lahko predvidi dodatne ukrepe za ustrezno vključitev Komisije v ta nadzorni svet.

| (12) | Za spremljanje napredka pri izvajanju bi morale države članice Komisiji pošiljati redna poročila o tej zadevi za odseke, ki se nahajajo na njihovih ozemljih, in sporočiti kakršne koli nastale zamude. |
| --- | --- |

(12)

Za spremljanje napredka pri izvajanju bi morale države članice Komisiji pošiljati redna poročila o tej zadevi za odseke, ki se nahajajo na njihovih ozemljih, in sporočiti kakršne koli nastale zamude.

| (13) | Časovni razpored izvajanja iz tega sklepa ne bi smel posegati v izpolnjevanje zahtev, ki jih določata mednarodno pravo in pravo Unije, vključno z določbami za varstvo okolja in zdravja ljudi. Ta časovni razpored bi moral omogočiti načrtovanje in popolno optimizacijo razpoložljivosti finančnih sredstev brez poseganja v finančne obveznosti države članice ali Unije. V nobenem primeru ne bi smel ogroziti visokih standardov Unije za varstvo okolja in sodelovanje javnosti. |
| --- | --- |

(13)

Časovni razpored izvajanja iz tega sklepa ne bi smel posegati v izpolnjevanje zahtev, ki jih določata mednarodno pravo in pravo Unije, vključno z določbami za varstvo okolja in zdravja ljudi. Ta časovni razpored bi moral omogočiti načrtovanje in popolno optimizacijo razpoložljivosti finančnih sredstev brez poseganja v finančne obveznosti države članice ali Unije. V nobenem primeru ne bi smel ogroziti visokih standardov Unije za varstvo okolja in sodelovanje javnosti.

| (14) | Brez poseganja v drugi odstavek člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1315/2013 je primerno določiti klavzulo o pregledu iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(14)

Brez poseganja v drugi odstavek člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1315/2013 je primerno določiti klavzulo o pregledu iz tega sklepa.

| (15) | Ukrepe iz tega sklepa sta odobrili Belgija in Francija. |
| --- | --- |

(15)

Ukrepe iz tega sklepa sta odobrili Belgija in Francija.

| (16) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1315/2013 – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1315/2013 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta sklep določa opis ukrepov in časovni razpored izvajanja čezmejnega projekta Sena–Šelda ter s tem povezane določbe o upravljanju

Člen 2

Ukrepi in časovni razpored

Belgija in Francija zagotovita pravočasno izvajanje naslednjih ukrepov:

| (a) | Seine-Amont, od Nogent-sur-Seine do Pariza: izboljšanje plovnih razmer, do decembra 2030






  — | izboljšanje plovnih razmer, vključno z obnovo jezov (Beaulieu, Livon, Vives-Eaux), do decembra 2027, ter obnova sekundarnih zapornic (Coudray, Vives-Eaux, La Cave, Champagne), do decembra 2023, |
| --- | --- | --- |

(a)

Seine-Amont, od Nogent-sur-Seine do Pariza: izboljšanje plovnih razmer, do decembra 2030

—

izboljšanje plovnih razmer, vključno z obnovo jezov (Beaulieu, Livon, Vives-Eaux), do decembra 2027, ter obnova sekundarnih zapornic (Coudray, Vives-Eaux, La Cave, Champagne), do decembra 2023,

| — | vzpostavitev daljinskega upravljanja zapornic in jezov, do decembra 2024, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev daljinskega upravljanja zapornic in jezov, do decembra 2024,

| — | izboljšanje objektov za plovbo in storitev za uporabnike, do decembra 2027; |
| --- | --- |

—

izboljšanje objektov za plovbo in storitev za uporabnike, do decembra 2027;

| (b) | Seine-Aval, od Suresneja do Le Havra: nadgradnja in izboljšanje plovnih razmer, do decembra 2027






  — | podaljšanje in sanacija zapornic (kot sta Méricourt in Bougival), do decembra 2026, |
| --- | --- | --- |

(b)

Seine-Aval, od Suresneja do Le Havra: nadgradnja in izboljšanje plovnih razmer, do decembra 2027

—

podaljšanje in sanacija zapornic (kot sta Méricourt in Bougival), do decembra 2026,

| — | posodobitev jezov (Port-Mort, Poses, Méricourt, Bougival, Suresnes, Andrésy), do decembra 2027, vključno z okrepitvijo nasipa Croissy-sur-Seine, do decembra 2022, |
| --- | --- |

—

posodobitev jezov (Port-Mort, Poses, Méricourt, Bougival, Suresnes, Andrésy), do decembra 2027, vključno z okrepitvijo nasipa Croissy-sur-Seine, do decembra 2022,

| — | vzpostavitev daljinskega upravljanja zapornic in jezov, do decembra 2024, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev daljinskega upravljanja zapornic in jezov, do decembra 2024,

| — | izboljšanje objektov za plovbo in storitev za uporabnike, do decembra 2027, |
| --- | --- |

—

izboljšanje objektov za plovbo in storitev za uporabnike, do decembra 2027,

| — | izgradnja mostu Poses-Amfreille, do decembra 2022, in izgradnja ribjih prehodov, do decembra 2030; |
| --- | --- |

—

izgradnja mostu Poses-Amfreille, do decembra 2022, in izgradnja ribjih prehodov, do decembra 2030;

| (c) | Oise, od Conflans-Sainte-Honorina do Compiègna: nadgradnja do razreda Vb ECMT in izboljšanje plovnih razmer, do decembra 2028






  — | nadgradnja reke Oise do razreda Vb ECMT (MAGEO: utrjevanje obrežij, opornikov mostov med krajema Creil in Compiègne, preoblikovanje rečnih strug, izgradnja priveza Venette), do junija 2027, |
| --- | --- | --- |

(c)

Oise, od Conflans-Sainte-Honorina do Compiègna: nadgradnja do razreda Vb ECMT in izboljšanje plovnih razmer, do decembra 2028

—

nadgradnja reke Oise do razreda Vb ECMT (MAGEO: utrjevanje obrežij, opornikov mostov med krajema Creil in Compiègne, preoblikovanje rečnih strug, izgradnja priveza Venette), do junija 2027,

| — | obnova mostu Mours, do decembra 2025, |
| --- | --- |

—

obnova mostu Mours, do decembra 2025,

| — | vzpostavitev daljinskega upravljanja zapornic in jezov, do decembra 2028; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev daljinskega upravljanja zapornic in jezov, do decembra 2028;

| (d) | kanal Sena–severna Evropa, od Compiègna do Aubencheul-au-Baca: izgradnja in začetek obratovanja z razredom Vb ECMT in omogočitev treh plasti zabojnikov, do decembra 2028






  (1) | prvi sektor od Compiegna do Passla, vključno z gradnjo zapornice Montmacq:






  — | prostorsko teritorialno načrtovanje, do septembra 2020, |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

kanal Sena–severna Evropa, od Compiègna do Aubencheul-au-Baca: izgradnja in začetek obratovanja z razredom Vb ECMT in omogočitev treh plasti zabojnikov, do decembra 2028

(1)

prvi sektor od Compiegna do Passla, vključno z gradnjo zapornice Montmacq:

—

prostorsko teritorialno načrtovanje, do septembra 2020,

| — | enotno okoljsko dovoljenje, do septembra 2020, |
| --- | --- |

—

enotno okoljsko dovoljenje, do septembra 2020,

| — | začetek glavnih del, do oktobra 2020,; |
| --- | --- |

—

začetek glavnih del, do oktobra 2020,;

| — | končanje del, do decembra 2026, |
| --- | --- |

—

končanje del, do decembra 2026,

| — | začetek obratovanja, do junija 2027; |
| --- | --- |

—

začetek obratovanja, do junija 2027;

| (2) | drugi sektor od Passla do Allainesa (49 km) prečka 33 občin, tretji sektor od Allainesa do Etricourt-Manancourta (11 km) prečka 3 občine in četrti sektor od Etricourt-Manancourta do Aubencheul-au-Baca (30 km) prečka 11 občin, vključno z izgradnjo zapornic Noyon, Campagne, Allaines, Marquion-Bourlon, Oisy-Le-Verger in Moislains (stičišče zapornice s Canal du Nordom), vodnega zbiralnika Louette ter mosta čez kanal (pont-canal) v dolžini 1,33 km, ki prečka območje Somme Valley:






  — | prostorsko teritorialno načrtovanje, do decembra 2022, |
| --- | --- | --- |

(2)

drugi sektor od Passla do Allainesa (49 km) prečka 33 občin, tretji sektor od Allainesa do Etricourt-Manancourta (11 km) prečka 3 občine in četrti sektor od Etricourt-Manancourta do Aubencheul-au-Baca (30 km) prečka 11 občin, vključno z izgradnjo zapornic Noyon, Campagne, Allaines, Marquion-Bourlon, Oisy-Le-Verger in Moislains (stičišče zapornice s Canal du Nordom), vodnega zbiralnika Louette ter mosta čez kanal (pont-canal) v dolžini 1,33 km, ki prečka območje Somme Valley:

—

prostorsko teritorialno načrtovanje, do decembra 2022,

| — | enotno okoljsko dovoljenje, do oktobra 2022, |
| --- | --- |

—

enotno okoljsko dovoljenje, do oktobra 2022,

| — | začetek glavnih del, do decembra 2023, |
| --- | --- |

—

začetek glavnih del, do decembra 2023,

| — | končanje del, do junija 2028, |
| --- | --- |

—

končanje del, do junija 2028,

| — | začetek obratovanja, do decembra 2028; |
| --- | --- |

—

začetek obratovanja, do decembra 2028;

| (e) | os Dunkerque–Šelda, vključno s kanalom Dunkerque od Valenciennesa do Šelde ter do valonske glavne prevozne poti, ter Deûle v smeri Genta: nadgradnja do razreda Va (dvosmerna plovna pot) in razreda Vb (enosmerna) ECMT in izboljšanje plovnih razmer, do decembra 2027






  (1) | na vseh odsekih:






  — | študije za povečanje zmogljivosti zapornic (s podvojitvijo in/ali podaljšanjem), do decembra 2023, |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

os Dunkerque–Šelda, vključno s kanalom Dunkerque od Valenciennesa do Šelde ter do valonske glavne prevozne poti, ter Deûle v smeri Genta: nadgradnja do razreda Va (dvosmerna plovna pot) in razreda Vb (enosmerna) ECMT in izboljšanje plovnih razmer, do decembra 2027

(1)

na vseh odsekih:

—

študije za povečanje zmogljivosti zapornic (s podvojitvijo in/ali podaljšanjem), do decembra 2023,

| — | vzpostavitev daljinskega upravljanja zapornic, do decembra 2025, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev daljinskega upravljanja zapornic, do decembra 2025,

| — | zagotavljanje plovnih razmer za plovila za razred V ECMT, do decembra 2027; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje plovnih razmer za plovila za razred V ECMT, do decembra 2027;

| (2) | odsek od Arleuxa do Anzina: posodobitev in sanacija zapornice Denain, do decembra 2022; |
| --- | --- |

(2)

odsek od Arleuxa do Anzina: posodobitev in sanacija zapornice Denain, do decembra 2022;

| (3) | odsek od Arleuxa do Halluina:






  — | nadgradnja Deûlea do razreda Va (dvosmerna plovna pot) in razreda Vb (enosmerna) ECMT, do decembra 2022, |
| --- | --- | --- |

(3)

odsek od Arleuxa do Halluina:

—

nadgradnja Deûlea do razreda Va (dvosmerna plovna pot) in razreda Vb (enosmerna) ECMT, do decembra 2022,

| — | posodobitev in sanacija zapornic (vključno z Donom in Grand-Carréjem), do decembra 2020, ter podaljšanje zapornice Quesnoy-sur-Deûle, do decembra 2026; |
| --- | --- |

—

posodobitev in sanacija zapornic (vključno z Donom in Grand-Carréjem), do decembra 2020, ter podaljšanje zapornice Quesnoy-sur-Deûle, do decembra 2026;

| (4) | odsek od Bauvina do Dunkerquea:






  — | zaščita rečnih obrežij kanala Aire Neufossé (prva in druga faza), do decembra 2026, ter zaščita rečnih obrežij in sanacija vodne črte bazenov Fontinettes, do decembra 2023, |
| --- | --- | --- |

(4)

odsek od Bauvina do Dunkerquea:

—

zaščita rečnih obrežij kanala Aire Neufossé (prva in druga faza), do decembra 2026, ter zaščita rečnih obrežij in sanacija vodne črte bazenov Fontinettes, do decembra 2023,

| — | posodobitev in sanacija zapornice Fontinettes, do decembra 2019; |
| --- | --- |

—

posodobitev in sanacija zapornice Fontinettes, do decembra 2019;

| (f) | kanal Condé–Pommerœul: ponovno odprtje z razredom Va ECMT, do decembra 2022 |
| --- | --- |

(f)

kanal Condé–Pommerœul: ponovno odprtje z razredom Va ECMT, do decembra 2022

| (g) | valonska glavna prevozna pot, od Pommerœula do Namurja: nadgradnja do razreda Va ECMT, do decembra 2028






  (1) | od Pommerœula do Seneffea: nadgradnja do razreda Va ECMT, vključno s prilagoditvijo kanala Nimy-Blaton-Péronnes in podvojitvijo zapornice Obourg, z dokončanjem študij do decembra 2022 in dokončanjem del do decembra 2027; |
| --- | --- | --- |

(g)

valonska glavna prevozna pot, od Pommerœula do Namurja: nadgradnja do razreda Va ECMT, do decembra 2028

(1)

od Pommerœula do Seneffea: nadgradnja do razreda Va ECMT, vključno s prilagoditvijo kanala Nimy-Blaton-Péronnes in podvojitvijo zapornice Obourg, z dokončanjem študij do decembra 2022 in dokončanjem del do decembra 2027;

| (2) | od Seneffea do Charleroija: nadgradnja do razreda Va ECMT in podvojitev zapornic (Marchienne, Gosselies in Viesville), s pripravljalnimi deli do decembra 2022 in dokončanjem del do decembra 2027; |
| --- | --- |

(2)

od Seneffea do Charleroija: nadgradnja do razreda Va ECMT in podvojitev zapornic (Marchienne, Gosselies in Viesville), s pripravljalnimi deli do decembra 2022 in dokončanjem del do decembra 2027;

| (3) | od Charleroija do Namurja:






  — | prilagoditev zapornice Auvelais, do decembra 2022, |
| --- | --- | --- |

(3)

od Charleroija do Namurja:

—

prilagoditev zapornice Auvelais, do decembra 2022,

| — | izboljšanje možnosti prečkanja, z dokončanjem študij do decembra 2022 in del do 2028; |
| --- | --- |

—

izboljšanje možnosti prečkanja, z dokončanjem študij do decembra 2022 in del do 2028;

| (h) | zgornja Šelda:






  (1) | v regiji Valonija (Belgija):






  — | nadgradnja do razreda Va ECMT, vključno s prilagoditvijo prehoda Tournai v enosmernega Va ter prilagoditvijo „Pont des Trous“ in „Pont-à-Pont“, do decembra 2022, |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

zgornja Šelda:

(1)

v regiji Valonija (Belgija):

—

nadgradnja do razreda Va ECMT, vključno s prilagoditvijo prehoda Tournai v enosmernega Va ter prilagoditvijo „Pont des Trous“ in „Pont-à-Pont“, do decembra 2022,

| — | povečanje zmogljivosti in zavarovanje območij ob zapornicah, s prilagoditvijo zapornic Hérinnes in Kain, z dokončanjem študij do decembra 2023 ter del do decembra 2030; |
| --- | --- |

—

povečanje zmogljivosti in zavarovanje območij ob zapornicah, s prilagoditvijo zapornic Hérinnes in Kain, z dokončanjem študij do decembra 2023 ter del do decembra 2030;

| (2) | v regiji Flandrija (Belgija): dokončanje študij za nadgradnjo zapornic do razreda Vb ECMT, do decembra 2022, ter priprava tehničnega in finančnega načrta za izvajanje, do decembra 2023; |
| --- | --- |

(2)

v regiji Flandrija (Belgija): dokončanje študij za nadgradnjo zapornic do razreda Vb ECMT, do decembra 2022, ter priprava tehničnega in finančnega načrta za izvajanje, do decembra 2023;

| (i) | Lys: nadgradnja do razreda Vb (enosmerna plovna pot) in razreda Va (dvosmerna) ECMT, omogočitev treh plasti zabojnikov, do decembra 2027, vključno z:






  (1) | v regiji Flandrija (Belgija) med Gentom in Wervikom:






  — | vse zapornice, prilagojene glede na razred Vb ECMT, vključno z zapornicami v St-Baafs-Vijvu in Harelbekeju, do decembra 2021, |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Lys: nadgradnja do razreda Vb (enosmerna plovna pot) in razreda Va (dvosmerna) ECMT, omogočitev treh plasti zabojnikov, do decembra 2027, vključno z:

(1)

v regiji Flandrija (Belgija) med Gentom in Wervikom:

—

vse zapornice, prilagojene glede na razred Vb ECMT, vključno z zapornicami v St-Baafs-Vijvu in Harelbekeju, do decembra 2021,

| — | nadgradnja do razreda Vb ECMT, vključno z dviganjem mostov, da se omogočijo 3 plasti zabojnikov, do decembra 2022 na preusmeritvenem kanalu Lys, ter do decembra 2027 na ostalih odsekih; |
| --- | --- |

—

nadgradnja do razreda Vb ECMT, vključno z dviganjem mostov, da se omogočijo 3 plasti zabojnikov, do decembra 2022 na preusmeritvenem kanalu Lys, ter do decembra 2027 na ostalih odsekih;

| (2) | v regiji Valonija (Belgija), v občini Comines: nadgradnja do razreda Vb ECMT, vključno s prehodom Comines, do decembra 2027, in zagotavljanje plovbe, zlasti z zamenjavo jezu v Cominesu, do decembra 2030; |
| --- | --- |

(2)

v regiji Valonija (Belgija), v občini Comines: nadgradnja do razreda Vb ECMT, vključno s prehodom Comines, do decembra 2027, in zagotavljanje plovbe, zlasti z zamenjavo jezu v Cominesu, do decembra 2030;

| (3) | v Franciji, med Deûlémontom in Cominesom: nadgradnja do razreda Vb ECMT, do decembra 2024 |
| --- | --- |

(3)

v Franciji, med Deûlémontom in Cominesom: nadgradnja do razreda Vb ECMT, do decembra 2024

| (j) | omrežje v Flandriji:






  (1) | študije za nadgradnjo flamskih odsekov celinskih plovnih poti, ki bi pomenila neposredni priključek na glavno povezavo Sena–Šelda, do decembra 2022:






  — | nadgradnja do razreda Va, z omogočitvijo 3 plasti zabojnikov, povezav do pomorskih pristanišč Zeebrugge (kanal Gent–Bruges) in Antwerpen (zgornja pomorska Šelda), |
| --- | --- | --- | --- |

(j)

omrežje v Flandriji:

(1)

študije za nadgradnjo flamskih odsekov celinskih plovnih poti, ki bi pomenila neposredni priključek na glavno povezavo Sena–Šelda, do decembra 2022:

—

nadgradnja do razreda Va, z omogočitvijo 3 plasti zabojnikov, povezav do pomorskih pristanišč Zeebrugge (kanal Gent–Bruges) in Antwerpen (zgornja pomorska Šelda),

| — | nadgradnja do razreda Va ECMT kanalov Roeselare–Lys in Bossuit–Kortrijk; |
| --- | --- |

—

nadgradnja do razreda Va ECMT kanalov Roeselare–Lys in Bossuit–Kortrijk;

| (2) | priprava tehničnega in finančnega načrta za izvajanje, vključno s podrobno oceno prednostnih nalog, za potrebne nadgradnje na zgornjih odsekih, do decembra 2023; |
| --- | --- |

(2)

priprava tehničnega in finančnega načrta za izvajanje, vključno s podrobno oceno prednostnih nalog, za potrebne nadgradnje na zgornjih odsekih, do decembra 2023;

| (k) | Seneffe–Antwerp, na flamskih in valonskih odsekih: izvedba študij, zlasti za popolno nadgradnjo do razreda IV ECMT, do decembra 2022, ter priprava tehničnega in finančnega načrta za izvajanje potrebnih nadgradenj, do decembra 2023; |
| --- | --- |

(k)

Seneffe–Antwerp, na flamskih in valonskih odsekih: izvedba študij, zlasti za popolno nadgradnjo do razreda IV ECMT, do decembra 2022, ter priprava tehničnega in finančnega načrta za izvajanje potrebnih nadgradenj, do decembra 2023;

| (l) | splošni ukrepi:






  (1) | priprava okvira politike, usklajenega med različnimi stranmi, za spodbujanje popolne vzpostavitve infrastrukture za alternativna goriva po celotnem omrežju Sena–Šelda, v skladu z nacionalnimi okviri politike, ki sta jih Belgija in Francija predložili v okviru Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2), do decembra 2022, z namenom postopnega izvajanja do decembra 2030; |
| --- | --- | --- |

(l)

splošni ukrepi:

(1)

priprava okvira politike, usklajenega med različnimi stranmi, za spodbujanje popolne vzpostavitve infrastrukture za alternativna goriva po celotnem omrežju Sena–Šelda, v skladu z nacionalnimi okviri politike, ki sta jih Belgija in Francija predložili v okviru Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2), do decembra 2022, z namenom postopnega izvajanja do decembra 2030;

2

| (2) | izvajanje celostnih in učinkovitih čezmejnih storitev upravljanja prometa in prevoza po celotnem omrežju Sena–Šelda, vključno s celovitim izvajanjem rečnih informacijskih storitev v skladu z Direktivo 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), do decembra 2028; |
| --- | --- |

(2)

izvajanje celostnih in učinkovitih čezmejnih storitev upravljanja prometa in prevoza po celotnem omrežju Sena–Šelda, vključno s celovitim izvajanjem rečnih informacijskih storitev v skladu z Direktivo 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), do decembra 2028;

3

| (3) | razvoj večmodalnih logističnih platform na omrežju Sena–Šelda, do decembra 2028. |
| --- | --- |

(3)

razvoj večmodalnih logističnih platform na omrežju Sena–Šelda, do decembra 2028.

Člen 3

Upravljanje

1.   Evropski koordinator za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje in predstavnik Evropske komisije sta vabljena k sodelovanju kot opazovalca na sestankih nadzornega sveta (conseil de surveillance) družbe Société du canal Seine-Nord Europe.

2.   O napredku ukrepov iz člena 2 se redno razpravlja v okviru medvladne komisije za pripravo dokončanja projekta Sena–Šelda, pa tudi v okviru EGIZ Sena–Šelda. Evropski koordinator za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje in predstavnik Evropske komisije sta vsaj dvakrat letno vabljena k sodelovanju kot opazovalca na sestankih medvladne komisije družbe Société du canal Seine–Nord Europe ter vsaj trikrat letno na sestanke EGIZ Sena–Šelda.

Člen 4

Poročanje

Belgija in Francija Komisiji in evropskemu koordinatorju za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje vsaj enkrat letno poročata o napredku pri izvajanju ukrepov iz člena 2 ter sporočita kakršne koli nastale zamude, pri čemer navedeta razloge za zamudo in sprejete popravne ukrepe. Navedene države članice lahko v ta namen po potrebi uporabijo vsebino letnih poročil o stanju, ki se predložijo v okviru sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev Instrumenta za povezovanje Evrope.

Člen 5

Pregled

Komisija ob pomoči evropskega koordinatorja za koridor jedrnega omrežja Severno morje–Sredozemlje najpozneje do 31. decembra 2023 na pobudo Belgije in Francije ali na lastno pobudo pregleda ukrepe in časovni razpored iz člena 2.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo in Francosko republiko.

V Bruslju, 27. junija 2019

Za Komisijo

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 255, 30.9.2005, str. 152).

3

---

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/67 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/67

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1119

z dne 28. junija 2019

o odobritvi učinkovite zunanje osvetlitve vozil s svetlečimi diodami za uporabo v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti člena 12(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Proizvajalci Toyota Motor Europe NV/SA, Opel Automobile GmbH – PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford Werke GmbH, Jaguar Land Rover, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Škoda Auto a.s., BMW AG, Renault SA, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG in Volkswagen AG Nutzfahrzeuge (v nadaljnjem besedilu: vložniki) so 6. septembra 2018 vložili skupno vlogo za odobritev učinkovite zunanje osvetlitve vozil s svetlečimi diodami (učinkovita osvetlitev z LED) za uporabo v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja kot inovativne tehnologije. Vloga je bila ocenjena v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 725/2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Proizvajalci Toyota Motor Europe NV/SA, Opel Automobile GmbH – PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford Werke GmbH, Jaguar Land Rover, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Škoda Auto a.s., BMW AG, Renault SA, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG in Volkswagen AG Nutzfahrzeuge (v nadaljnjem besedilu: vložniki) so 6. septembra 2018 vložili skupno vlogo za odobritev učinkovite zunanje osvetlitve vozil s svetlečimi diodami (učinkovita osvetlitev z LED) za uporabo v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja kot inovativne tehnologije. Vloga je bila ocenjena v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 725/2011 (2).

| (2) | Učinkovita osvetlitev z LED je modul za osvetlitev, opremljen s svetlečimi diodami, ki ima manjšo porabo energije kot konvencionalna halogenska osvetlitev. |
| --- | --- |

(2)

Učinkovita osvetlitev z LED je modul za osvetlitev, opremljen s svetlečimi diodami, ki ima manjšo porabo energije kot konvencionalna halogenska osvetlitev.

| (3) | Vloga je bila ocenjena v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009, Izvedbeno uredbo (EU) št. 725/2011 in tehničnimi smernicami za pripravo vlog za odobritev inovativnih tehnologij v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 (v nadaljnjem besedilu: tehnične smernice, različica iz julija 2018). |
| --- | --- |

(3)

Vloga je bila ocenjena v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009, Izvedbeno uredbo (EU) št. 725/2011 in tehničnimi smernicami za pripravo vlog za odobritev inovativnih tehnologij v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 (v nadaljnjem besedilu: tehnične smernice, različica iz julija 2018).

| (4) | Vloga se nanaša na prihranke emisij CO2 zaradi uporabe učinkovite osvetlitve z LED, kot se ocenijo s sklicevanjem na globalno usklajeni preizkusni postopek za lahka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (3). |
| --- | --- |

(4)

Vloga se nanaša na prihranke emisij CO2 zaradi uporabe učinkovite osvetlitve z LED, kot se ocenijo s sklicevanjem na globalno usklajeni preizkusni postopek za lahka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (3).

| (5) | Učinkovita osvetlitev z LED je bila v izvedbenih sklepih Komisije 2014/128/EU (4), (EU) 2015/206 (5), (EU) 2016/160 (6), (EU) 2016/587 (7) in (EU) 2016/1721 (8) že odobrena kot inovativna tehnologija, ki ob upoštevanju novega evropskega voznega cikla (NEDC) iz Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (9) lahko zmanjša emisije CO2. Z izkušnjami, pridobljenimi na podlagi navedenih sklepov, ter ob upoštevanju zadevne vloge je bilo zadovoljivo in prepričljivo dokazano, da učinkovita osvetlitev z LED, ki vključuje eno ali več ustreznih kombinacij učinkovitih svetilk z LED, npr. žaromet za kratki svetlobni pramen, žaromet za dolgi svetlobni pramen, sprednjo pozicijsko svetilko, žaromet za meglo, zadnjo svetilko za meglo, sprednjo smerno svetilko, zadnjo smerno svetilko, svetilko za osvetlitev registrske tablice in svetilko za vzvratno vožnjo, izpolnjuje merila za upravičenost iz člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 in Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011. |
| --- | --- |

(5)

Učinkovita osvetlitev z LED je bila v izvedbenih sklepih Komisije 2014/128/EU (4), (EU) 2015/206 (5), (EU) 2016/160 (6), (EU) 2016/587 (7) in (EU) 2016/1721 (8) že odobrena kot inovativna tehnologija, ki ob upoštevanju novega evropskega voznega cikla (NEDC) iz Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (9) lahko zmanjša emisije CO2. Z izkušnjami, pridobljenimi na podlagi navedenih sklepov, ter ob upoštevanju zadevne vloge je bilo zadovoljivo in prepričljivo dokazano, da učinkovita osvetlitev z LED, ki vključuje eno ali več ustreznih kombinacij učinkovitih svetilk z LED, npr. žaromet za kratki svetlobni pramen, žaromet za dolgi svetlobni pramen, sprednjo pozicijsko svetilko, žaromet za meglo, zadnjo svetilko za meglo, sprednjo smerno svetilko, zadnjo smerno svetilko, svetilko za osvetlitev registrske tablice in svetilko za vzvratno vožnjo, izpolnjuje merila za upravičenost iz člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 in Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011.

| (6) | Prihranki emisij CO2 zaradi uporabe učinkovite osvetlitve z LED se lahko delno dokažejo s preizkusom WLTP. Vendar so vložniki predložili metodologijo preizkušanja, s katero je mogoče na ponovljiv, preverljiv in primerljiv način dokazati, da doseženi prihranki ob upoštevanju delne pokritosti znašajo vsaj 0,5 g CO2/ km. |
| --- | --- |

(6)

Prihranki emisij CO2 zaradi uporabe učinkovite osvetlitve z LED se lahko delno dokažejo s preizkusom WLTP. Vendar so vložniki predložili metodologijo preizkušanja, s katero je mogoče na ponovljiv, preverljiv in primerljiv način dokazati, da doseženi prihranki ob upoštevanju delne pokritosti znašajo vsaj 0,5 g CO2/ km.

| (7) | Za zagotavljanje kontinuitete, zlasti v zvezi s prehodom od preizkušanja emisij CO2 na podlagi NEDC k preizkušanju na podlagi WLTP, je primerno halogensko osvetlitev ohraniti kot osnovno tehnologijo, kot je določeno v izvedbenih sklepih 2014/128/EU, (EU) 2015/206, (EU) 2016/160, (EU) 2016/587 in (EU) 2016/1721. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotavljanje kontinuitete, zlasti v zvezi s prehodom od preizkušanja emisij CO2 na podlagi NEDC k preizkušanju na podlagi WLTP, je primerno halogensko osvetlitev ohraniti kot osnovno tehnologijo, kot je določeno v izvedbenih sklepih 2014/128/EU, (EU) 2015/206, (EU) 2016/160, (EU) 2016/587 in (EU) 2016/1721.

| (8) | Proizvajalci bi morali imeti možnost, da pri homologacijskem organu vložijo vlogo za certificiranje prihrankov emisij CO2 zaradi uporabe učinkovite osvetlitve z LED v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja. Proizvajalec bi moral v ta namen zagotoviti, da je vlogi za certificiranje priloženo poročilo o preverjanju, v katerem neodvisen organ za preverjanje potrjuje raven prihrankov emisij CO2, ki se certificirajo, in izpolnjevanje zadevnih zahtev. |
| --- | --- |

(8)

Proizvajalci bi morali imeti možnost, da pri homologacijskem organu vložijo vlogo za certificiranje prihrankov emisij CO2 zaradi uporabe učinkovite osvetlitve z LED v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja. Proizvajalec bi moral v ta namen zagotoviti, da je vlogi za certificiranje priloženo poročilo o preverjanju, v katerem neodvisen organ za preverjanje potrjuje raven prihrankov emisij CO2, ki se certificirajo, in izpolnjevanje zadevnih zahtev.

| (9) | Če homologacijski organ ugotovi, da osvetlitev z LED ne izpolnjuje pogojev za certificiranje, bi bilo treba vlogo za certificiranje prihrankov zavrniti. |
| --- | --- |

(9)

Če homologacijski organ ugotovi, da osvetlitev z LED ne izpolnjuje pogojev za certificiranje, bi bilo treba vlogo za certificiranje prihrankov zavrniti.

| (10) | Da bi omogočili obsežnejšo uporabo učinkovite osvetlitve z LED v novih vozilih, bi moral proizvajalec imeti tudi možnost, da vloži eno samo vlogo za certificiranje prihrankov emisij CO2 zaradi več sistemov učinkovite osvetlitve z LED. Vendar je primerno zagotoviti, da se v primeru uporabe te možnosti uporabi mehanizem, ki spodbuja uporabo samo tistih sistemov osvetlitve z LED, ki zagotavljajo najvišji izkoristek. |
| --- | --- |

(10)

Da bi omogočili obsežnejšo uporabo učinkovite osvetlitve z LED v novih vozilih, bi moral proizvajalec imeti tudi možnost, da vloži eno samo vlogo za certificiranje prihrankov emisij CO2 zaradi več sistemov učinkovite osvetlitve z LED. Vendar je primerno zagotoviti, da se v primeru uporabe te možnosti uporabi mehanizem, ki spodbuja uporabo samo tistih sistemov osvetlitve z LED, ki zagotavljajo najvišji izkoristek.

| (11) | Prihranki CO2, certificirani v skladu s tem sklepom, se od koledarskega leta 2021 upoštevajo pri izračunu povprečnih specifičnih emisij CO2 proizvajalcev. |
| --- | --- |

(11)

Prihranki CO2, certificirani v skladu s tem sklepom, se od koledarskega leta 2021 upoštevajo pri izračunu povprečnih specifičnih emisij CO2 proizvajalcev.

| (12) | Za namene določanja splošne kode ekološke inovacije, ki se uporablja v zadevnih homologacijskih dokumentih v skladu s prilogami I, VIII in IX k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), bi bilo treba določiti posamično kodo, ki se uporablja za inovativno tehnologijo za učinkovito osvetlitev z LED v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja – |
| --- | --- |

(12)

Za namene določanja splošne kode ekološke inovacije, ki se uporablja v zadevnih homologacijskih dokumentih v skladu s prilogami I, VIII in IX k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), bi bilo treba določiti posamično kodo, ki se uporablja za inovativno tehnologijo za učinkovito osvetlitev z LED v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobritev

Tehnologija, ki se uporablja za učinkovito osvetlitev s svetlečimi diodami (LED), se odobri kot inovativna tehnologija v smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009, kadar se navedena inovativna tehnologija uporablja za zunanjo osvetlitev osebnih avtomobilov z motorji z notranjim zgorevanjem in hibridnih elektrificiranih osebnih avtomobilov brez zunanjega polnjenja.

Člen 2

Opredelitev

V tem sklepu učinkovita osvetlitev z LED pomeni tehnologijo, ki jo sestavlja modul za osvetlitev, opremljen s svetlečimi diodami (LED), ki se uporabljajo za zunanjo osvetlitev vozila in imajo manjšo porabo energije kot konvencionalna halogenska osvetlitev.

Člen 3

Vloga za certificiranje prihrankov emisij CO2

1.   Vsak proizvajalec lahko vloži vlogo za certificiranje prihrankov emisij CO2 zaradi enega ali več sistemov zunanje učinkovite osvetlitve z LED, kadar se ti uporabljajo za zunanjo osvetlitev vozil z motorji z notranjim zgorevanjem kategorije M1 in hibridnih elektrificiranih vozil brez zunanjega polnjenja kategorije M1. Učinkovita osvetlitev z LED vključuje eno od naslednjih svetilk z LED ali njihovo kombinacijo:

| (a) | žaromet za kratki svetlobni pramen (vključno s prilagodljivim sistemom sprednje osvetlitve); |
| --- | --- |

(a)

žaromet za kratki svetlobni pramen (vključno s prilagodljivim sistemom sprednje osvetlitve);

| (b) | žaromet za dolgi svetlobni pramen; |
| --- | --- |

(b)

žaromet za dolgi svetlobni pramen;

| (c) | sprednja pozicijska svetilka; |
| --- | --- |

(c)

sprednja pozicijska svetilka;

| (d) | žaromet za meglo; |
| --- | --- |

(d)

žaromet za meglo;

| (e) | zadnja svetilka za meglo; |
| --- | --- |

(e)

zadnja svetilka za meglo;

| (f) | sprednja smerna svetilka; |
| --- | --- |

(f)

sprednja smerna svetilka;

| (g) | zadnja smerna svetilka; |
| --- | --- |

(g)

zadnja smerna svetilka;

| (h) | svetilka za osvetlitev registrske tablice; |
| --- | --- |

(h)

svetilka za osvetlitev registrske tablice;

| (i) | svetilka za vzvratno vožnjo; |
| --- | --- |

(i)

svetilka za vzvratno vožnjo;

| (j) | svetilka za zavijanje; |
| --- | --- |

(j)

svetilka za zavijanje;

| (k) | statični žaromet za osvetlitev ovinka. |
| --- | --- |

(k)

statični žaromet za osvetlitev ovinka.

Svetilka LED ali kombinacija svetilk LED, ki tvori učinkovito osvetlitev LED, zagotavlja najmanj tolikšno zmanjšanje emisij CO2, kot je določeno v členu 9(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011, ki se dokaže z uporabo metodologije preizkušanja iz Priloge k temu sklepu.

2.   Vlogi za certificiranje prihrankov zaradi učinkovite osvetlitve z LED ali kombinacije sistemov učinkovite osvetlitve z LED se priloži neodvisno poročilo o preverjanju, ki potrjuje izpolnjevanje pogojev iz odstavka 1.

3.   Homologacijski organ zavrne vlogo za certificiranje, če ugotovi, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni.

Člen 4

Certificiranje prihrankov emisij CO2

1.   Zmanjšanje emisij CO2 zaradi uporabe učinkovite osvetlitve z LED iz člena 3(1) se določi z metodologijo iz Priloge.

2.   Če proizvajalec vloži vlogo za certificiranje prihrankov emisij CO2 zaradi več kot enega sistema učinkovite osvetlitve z LED iz člena 3(1) v povezavi z eno različico vozila, homologacijski organ določi, kateri od preizkušenih sistemov učinkovite osvetlitve z LED zagotavlja najmanjše prihranke emisij CO2, in v zadevno homologacijsko dokumentacijo zabeleži najnižjo vrednost. Ta vrednost se navede v izjavi o skladnosti v skladu s členom 11(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011.

3.   Homologacijski organ zabeleži poročilo o preverjanju in rezultate preizkusov, na podlagi katerih so bili določeni prihranki, ter navedene informacije na zahtevo da na voljo Komisiji.

Člen 5

Koda ekološke inovacije

V primeru sklicevanja na ta sklep v skladu s členom 11(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 se v homologacijsko dokumentacijo vnese koda ekološke inovacije „28“.

Prihranki CO2, evidentirani glede na navedeno kodo ekološke inovacije, se lahko od koledarskega leta 2021 upoštevajo pri izračunu povprečnih specifičnih emisij proizvajalca.

2

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 28. junija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 725/2011 z dne 25. julija 2011 o uvedbi postopka za odobritev in certificiranje inovativnih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 194, 26.7.2011, str. 19).

2

2

(3)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/128/EU z dne 10. marca 2014 o odobritvi modula s svetlečimi diodami za kratki svetlobni pramen „E-light“ kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 70, 11.3.2014, str. 30).

4

2

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/206 z dne 9. februarja 2015 o odobritvi učinkovite zunanje osvetlitve z uporabo svetlečih diod podjetja Daimler AG kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 33, 10.2.2015, str. 52).

5

2

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/160 z dne 5. februarja 2016 o odobritvi učinkovite zunanje osvetlitve z uporabo svetlečih diod podjetja Toyota Motor Europe kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 31, 6.2.2016, str. 70).

6

2

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/587 z dne 14. aprila 2016 o odobritvi tehnologije za učinkovito zunanjo osvetlitev vozila z uporabo svetlečih diod kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 101, 16.4.2016, str. 17).

7

2

(8)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1721 z dne 26. septembra 2016 o odobritvi učinkovite zunanje osvetlitve podjetja Toyota z uporabo svetlečih diod za uporabo v hibridnih elektrificiranih vozilih brez zunanjega polnjenja kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 259, 27.9.2016, str. 71).

8

2

(9)  Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 199, 28.7.2008, str. 1).

9

(10)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

10

---

PRILOGA

Metodologija za določitev prihrankov emisij CO2 zaradi učinkovite osvetlitve s svetlečimi diodami (LED) s sklicevanjem na globalno usklajeni preizkusni postopek za lahka vozila

1.   UVOD

Za določitev zmanjšanja emisij CO2, ki ga je mogoče pripisati učinkoviti osvetlitvi z LED, ki jo sestavlja ustrezna kombinacija zunanjih svetilk z LED, za uporabo v vozilih z motorji z notranjim zgorevanjem kategorije M1 in hibridnih elektrificiranih vozilih kategorije M1 z brez zunanjega polnjenja, je treba določiti:

| (1) | preizkusne pogoje; |
| --- | --- |

(1)

preizkusne pogoje;

| (2) | preizkusno opremo; |
| --- | --- |

(2)

preizkusno opremo;

| (3) | postopek za določitev prihrankov moči; |
| --- | --- |

(3)

postopek za določitev prihrankov moči;

| (4) | postopek za določitev prihrankov emisij CO2; |
| --- | --- |

(4)

postopek za določitev prihrankov emisij CO2;

| (5) | postopek za določitev negotovosti prihrankov emisij CO2. |
| --- | --- |

(5)

postopek za določitev negotovosti prihrankov emisij CO2.

2.   SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE

Latinični simboli

| AFS | – | prilagodljivi sistem sprednje osvetlitve |
| --- | --- | --- |
| B | – | osnovna tehnologija |
| CO2 | – | ogljikov dioksid |
| | – | prihranki emisij CO2 [g CO2/km] |
| C | – | število razredov prilagodljivega sistema sprednje osvetlitve |
| CF | – | pretvorbeni faktor (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l] |
| EI | – | ekološko inovativno |
| HEV | – | hibridno elektrificirano vozilo |
| | – | korekcijski faktor CO2


  , kot je opredeljen v Dodatku 2 k Podprilogi 8 k Uredbi (EU) 2017/1151 |
| | – | povprečna vrednost T za |
| m | – | število učinkovitih zunanjih svetilk z LED, ki sestavljajo paket |
| MT | – | spodnja mejna vrednost [g CO2/km], |
| n | – | število meritev vzorca |
| NOVC | – | brez zunanjega polnjenja |
| P | – | moč svetilke vozila [W] |
| | – | moč ustrezne svetilke i osnovnega vozila [W] |
| | – | moč ustreznega vzorca n za vsak razred vozila [W] |
| | – | moč za vsak razred vozila (povprečje meritev m) [W] |
| | – | moč AFS za kratki svetlobni pramen [W] |
| | – | povprečna moč ustrezne ekološko inovativne svetilke vozila [W] |
| ΔPi | – | prihranek moči vsake učinkovite zunanje svetilke z LED [W] |
| | – | standardni odklon skupnega prihranka emisij CO2 [g CO2/km] |
| | – | standardni odklon |
| | – | standardni odklon povprečja vrednosti T za |
| | – | standardni odklon povprečne moči za vsak razred vozila [W] |
| | – | standardni odklon moči svetilke LED v ekološko inovativnem vozilu [W] |
| | – | standardni odklon srednje vrednosti povprečne moči svetilke LED v ekološko inovativnem vozilu [W] |
| | – | negotovost ali standardni odklon povprečne moči AFS za kratki svetlobni pramen [W] |
| T | – | število meritev, ki jih proizvajalec opravi za ekstrapolacijo |
| t | – | trajanje vožnje WLTC [s], ki je 1 800 s |
| UF | – | faktor uporabe za svetilko v vozilu [–], kot je opredeljen v preglednici 6 |
| v | – | povprečna hitrost vožnje WLTC [km/h] |
| VPe | – | dejanska moč [l/kWh] |
| share
  c | – | odstotek časa za posamezen razred hitrosti v vsakem razredu vozila |
| | – | občutljivost izračunanih prihrankov emisij CO2 glede na moč svetilke z LED |
| | – | občutljivost izračunanih prihrankov emisij CO2 glede na korekcijski faktor CO2 |
| ηA | – | izkoristek alternatorja [–] |
| ηDCDC | – | izkoristek pretvornika DC/DC [–] |

AFS

–

prilagodljivi sistem sprednje osvetlitve

B

–

osnovna tehnologija

CO2

–

ogljikov dioksid

Formula

–

prihranki emisij CO2 [g CO2/km]

C

–

število razredov prilagodljivega sistema sprednje osvetlitve

CF

–

pretvorbeni faktor (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l]

EI

–

ekološko inovativno

HEV

–

hibridno elektrificirano vozilo

Formula

–

korekcijski faktor CO2

  Formula
  , kot je opredeljen v Dodatku 2 k Podprilogi 8 k Uredbi (EU) 2017/1151

Formula

–

povprečna vrednost T za
  Formula


  Formula

m

–

število učinkovitih zunanjih svetilk z LED, ki sestavljajo paket

MT

–

spodnja mejna vrednost [g CO2/km],

n

–

število meritev vzorca

NOVC

–

brez zunanjega polnjenja

P

–

moč svetilke vozila [W]

Formula

–

moč ustrezne svetilke i osnovnega vozila [W]

Formula

–

moč ustreznega vzorca n za vsak razred vozila [W]

Formula

–

moč za vsak razred vozila (povprečje meritev m) [W]

Formula

–

moč AFS za kratki svetlobni pramen [W]

Formula

–

povprečna moč ustrezne ekološko inovativne svetilke vozila [W]

ΔPi

–

prihranek moči vsake učinkovite zunanje svetilke z LED [W]

Formula

–

standardni odklon skupnega prihranka emisij CO2 [g CO2/km]

Formula

–

standardni odklon
  Formula


  Formula

Formula

–

standardni odklon povprečja vrednosti T za
  Formula


  Formula

Formula

–

standardni odklon povprečne moči za vsak razred vozila [W]

Formula

–

standardni odklon moči svetilke LED v ekološko inovativnem vozilu [W]

Formula

–

standardni odklon srednje vrednosti povprečne moči svetilke LED v ekološko inovativnem vozilu [W]

Formula

–

negotovost ali standardni odklon povprečne moči AFS za kratki svetlobni pramen [W]

T

–

število meritev, ki jih proizvajalec opravi za ekstrapolacijo
  Formula

t

–

trajanje vožnje WLTC [s], ki je 1 800 s

UF

–

faktor uporabe za svetilko v vozilu [–], kot je opredeljen v preglednici 6

v

–

povprečna hitrost vožnje WLTC [km/h]

VPe

–

dejanska moč [l/kWh]

share
  c

–

odstotek časa za posamezen razred hitrosti v vsakem razredu vozila

Image 1

–

občutljivost izračunanih prihrankov emisij CO2 glede na moč svetilke z LED

Image 2

–

občutljivost izračunanih prihrankov emisij CO2 glede na korekcijski faktor CO2

ηA

–

izkoristek alternatorja [–]

ηDCDC

–

izkoristek pretvornika DC/DC [–]

Indeksi

Indeks (c) se nanaša na število razredov prilagodljivega sistema sprednje osvetlitve, za katerega se opravi meritev vzorca.

Indeks (i) se nanaša na vsako svetilko v vozilu.

Indeks (j) se nanaša na meritve vzorca.

Indeks (t) se nanaša na vsako število meritev T.

3.   PREIZKUSNI POGOJI

Preizkusni pogoji izpolnjujejo zahteve iz pravilnikov UN/ECE št. 4 (1), 6 (2), 7 (3), 19 (4), 23 (5), 38 (6), 48 (7), 100 (8), 112 (9), 119 (10) in 123 (11). Moč se določi v skladu s točko 6.1.4 Pravilnika UN/ECE št. 112 ter točkama 3.2.1 in 3.2.2 Priloge 10 k navedenemu pravilniku.

Pri sistemu prilagodljive sprednje osvetlitve (AFS) za kratki svetlobni pramen, ki se uvršča v vsaj dva od razredov C, E, V ali W, kot je določeno v Pravilniku UN/ECE št. 123, se meritve moči opravijo pri svetilnosti LED vsakega razreda (Pc), kot je določena v Pravilniku UN/ECE št. 123, razen če se s tehnično službo dogovori, da je razred C reprezentativna/povprečna svetilnost LED za uporabo v vozilu. Če je razred C reprezentativna/povprečna svetilnost LED za uporabo v vozilu, se meritve moči opravijo na enak način kot pri kateri koli drugi zunanji svetilki z LED, ki je vključena v kombinacijo.

Preizkusna oprema

Uporabi se naslednja oprema, kot prikazuje slika spodaj:

| — | napajalna enota (tj. vir spremenljive napetosti), |
| --- | --- |

—

napajalna enota (tj. vir spremenljive napetosti),

| — | dva digitalna multimetra, eden za merjenje enosmernega toka in drugi za merjenje enosmerne napetosti. Na sliki je prikazana možna preizkusna postavitev, če je merilnik enosmerne napetosti vgrajen v napajalno enoto. |
| --- | --- |

—

dva digitalna multimetra, eden za merjenje enosmernega toka in drugi za merjenje enosmerne napetosti. Na sliki je prikazana možna preizkusna postavitev, če je merilnik enosmerne napetosti vgrajen v napajalno enoto.

Preizkusna postavitev

Naprava za spremljanje toka

Vir spremenljive napetosti

Svetilka z LED

Meritve in določitev prihrankov moči

Meritve in določitev prihrankov moči

Za vsako učinkovito zunanjo svetilko z LED, ki je vključena v kombinacijo, se pri napetosti 13,2 V opravi meritev toka, kot je prikazano na sliki. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vložnika.

Proizvajalec lahko zahteva, da se druge meritve toka opravijo pri drugih dodatnih napetostih. V tem primeru proizvajalec homologacijskemu organu predloži preverjeno dokumentacijo, v skladu s katero je treba opraviti te druge meritve. Meritve tokov pri vsaki od navedenih dodatnih napetosti se opravijo vsaj petkrat zapored. Uporabljene napetosti in izmerjeni tokovi se zabeležijo na štiri decimalke natančno.

Moč se določi tako, da se uporabljena napetost pomnoži z izmerjenim tokom. Izračuna se povprečna moč za vsako učinkovito zunanjo svetilko z LED (
  Formula
  ). Vsaka vrednost se izrazi na štiri decimalke natančno. Kadar se za napajanje svetilk z LED uporablja koračni motor ali elektronski krmilnik, se električna obremenitev tega sestavnega dela izključi iz meritev.

Dodatne meritve za prilagodljiv sistem sprednje osvetlitve za kratki svetlobni pramen (AFS)

Dodatne meritve za prilagodljiv sistem sprednje osvetlitve za kratki svetlobni pramen (AFS)

Preglednica 1

Preglednica 1

Razredi sistema AFS za kratki svetlobni pramen

Razredi sistema AFS za kratki svetlobni pramen

| Razred | Glej točko 1.3 in opombo 2 v Pravilniku UN/ECE št. 123. | % svetilnost LED | Način aktiviranja (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| C | osnovni žaromet za kratki svetlobni pramen (zunaj naselja) | 100 % | 50 km/h < hitrost < 100 km/h
  ali če ni vklopljen noben način drugega razreda žarometa s kratkim svetlobnim pramenom (V, W, E) |
| V | mesto | 85 % | hitrost < 50 km/h |
| E | avtocesta | 110 % | hitrost > 100 km/h |
| W | neugodne razmere | 90 % | brisalec vetrobranskega stekla deluje > 2 min |

Razred

Glej točko 1.3 in opombo 2 v Pravilniku UN/ECE št. 123.

% svetilnost LED

Način aktiviranja (*1)

*1

C

osnovni žaromet za kratki svetlobni pramen (zunaj naselja)

100 %

50 km/h < hitrost < 100 km/h

ali če ni vklopljen noben način drugega razreda žarometa s kratkim svetlobnim pramenom (V, W, E)

V

mesto

85 %

hitrost < 50 km/h

E

avtocesta

110 %

hitrost > 100 km/h

W

neugodne razmere

90 %

brisalec vetrobranskega stekla deluje > 2 min

Če so potrebne meritve moči pri svetilnosti LED vsakega razreda, se po tem, ko se izmeri vsaka Pc, moč sistema AFS za kratki svetlobni pramen (
  Formula
  ) izračuna po formuli 1 kot tehtano povprečje moči LED v razredih hitrosti WLTC:

c

Formula 1

Formula 1

Formula

Pri čemer je:

| | moč (povprečje meritev n) za vsak razred; |
| --- | --- |

Formula
  moč (povprečje meritev n) za vsak razred;

| | odstotek časa WLTC za posamezen razred hitrosti v vsakem razredu (WLTC skupno traja 1 800): |
| --- | --- |

Formula
  odstotek časa WLTC za posamezen razred hitrosti v vsakem razredu (WLTC skupno traja 1 800):

Preglednica 2

Preglednica 2

| Razred hitrosti | Čas | WLTC_sharec (%) |
| --- | --- | --- |
| < 50 km/h | 1 058 s | 0,588 (58,8 %) |
| 50–100 km/h | 560 s | 0,311 (31,1 %) |
| > 100 km/h | 182 s | 0,101 (10,1 %) |

Razred hitrosti

Čas

WLTC_sharec (%)

c

< 50 km/h

1 058 s

0,588 (58,8 %)

50–100 km/h

560 s

0,311 (31,1 %)

> 100 km/h

182 s

0,101 (10,1 %)

Če ima sistem AFS za kratki svetlobni pramen samo 2 razreda, ki ne zajemata vseh hitrosti WLTC (npr. C in V), uteževanje moči razreda C vključuje tudi čas WLTC, ki ni zajet v drugem razredu (npr. čas razreda C „t“ = 0,588 + 0,101).

Iz tega izhajajoče prihranke moči z vsako učinkovito zunanjo svetilko z LED (ΔPi) se izračuna po formuli 2:

i

Formula 2

Formula 2

Formula

Pri čemer je moč ustrezne svetilke osnovnega vozila opredeljena v preglednici 3:

Preglednica 3

Preglednica 3

Moč različnih svetilk osnovnega vozila

Moč različnih svetilk osnovnega vozila

| Svetilka vozila | Skupna električna moč (PB)
  [W] |
| --- | --- |
| Žaromet za kratki svetlobni pramen | 137 |
| Žaromet za dolgi svetlobni pramen | 150 |
| Sprednja pozicijska svetilka | 12 |
| Svetilka za osvetlitev registrske tablice | 12 |
| Žaromet za meglo | 124 |
| Zadnja svetilka za meglo | 26 |
| Sprednja smerna svetilka | 13 |
| Zadnja smerna svetilka | 13 |
| Svetilka za vzvratno vožnjo | 52 |
| Svetilka za zavijanje | 44 |
| Statični žaromet za osvetlitev ovinka | 44 |

Svetilka vozila

Skupna električna moč (PB)

B

[W]

Žaromet za kratki svetlobni pramen

137

Žaromet za dolgi svetlobni pramen

150

Sprednja pozicijska svetilka

12

Svetilka za osvetlitev registrske tablice

12

Žaromet za meglo

124

Zadnja svetilka za meglo

26

Sprednja smerna svetilka

13

Zadnja smerna svetilka

13

Svetilka za vzvratno vožnjo

52

Svetilka za zavijanje

44

Statični žaromet za osvetlitev ovinka

44

4.   IZRAČUN PRIHRANKOV EMISIJ CO2 IN STATISTIČNEGA RAZPONA

2

4.1.   Izračun prihrankov emisij CO2

Izračun prihrankov emisij CO2

Skupni prihranki CO2 zaradi paketa osvetlitve se izračunajo v skladu s posebnim pogonskim sistemom vozila (tj. konvencionalni, NOVC-HEV).

2

4.1.1.   Konvencionalna vozila (samo motor z notranjim zgorevanjem)

Konvencionalna vozila (samo motor z notranjim zgorevanjem)

Prihranek emisij CO2 se izračuna po formuli 3:

2

Formula 3

Formula 3

Formula

Pri čemer je:

v: povprečna hitrost vožnje WLTC [km/h], ki znaša 46,60 km/h;

v

ηA
  : izkoristek alternatorja, ki znaša 0,67;

ηA

VPe
  : dejanska moč, kot je opredeljena v preglednici 4:

VPe

Preglednica 4

Preglednica 4

Dejanska moč

Dejanska moč

| Tip motorja | Dejanska moč (VPe)
  [l/kWh] |
| --- | --- |
| Bencinski | 0,264 |
| Bencinski s turbinskim polnilnikom | 0,280 |
| Dizelski | 0,220 |

Tip motorja

Dejanska moč (VPe)

Pe

[l/kWh]

Bencinski

0,264

Bencinski s turbinskim polnilnikom

0,280

Dizelski

0,220

CF: pretvorbeni faktor (l/100 km) – (g CO2/km) [gCO2/l], kot je opredeljen v preglednici 5:

CF

2

2

Preglednica 5

Preglednica 5

Pretvorbeni faktor goriva

Pretvorbeni faktor goriva

| Vrsta goriva | Pretvorbeni faktor (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)
  [gCO2/l] |
| --- | --- |
| Bencin | 2 330 |
| Dizelsko gorivo | 2 640 |

Vrsta goriva

Pretvorbeni faktor (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)

2

[gCO2/l]

2

Bencin

2 330

Dizelsko gorivo

2 640

UFi
  : faktor uporabe za svetilko v vozilu [–], kot je opredeljen v preglednici 6:

UFi

Preglednica 6

Preglednica 6

Faktor uporabe za različne svetilke v vozilu

Faktor uporabe za različne svetilke v vozilu

| Svetilka vozila | Faktor uporabe (UF)
  [–] |
| --- | --- |
| Žaromet za kratki svetlobni pramen | 0,33 |
| Žaromet za dolgi svetlobni pramen | 0,03 |
| Sprednja pozicijska svetilka | 0,36 |
| Svetilka za osvetlitev registrske tablice | 0,36 |
| Žaromet za meglo | 0,01 |
| Zadnja svetilka za meglo | 0,01 |
| Sprednja smerna svetilka | 0,15 |
| Zadnja smerna svetilka | 0,15 |
| Svetilka za vzvratno vožnjo | 0,01 |
| Svetilka za zavijanje | 0,076 |
| Statični žaromet za osvetlitev ovinka | 0,15 |

Svetilka vozila

Faktor uporabe (UF)

[–]

Žaromet za kratki svetlobni pramen

0,33

Žaromet za dolgi svetlobni pramen

0,03

Sprednja pozicijska svetilka

0,36

Svetilka za osvetlitev registrske tablice

0,36

Žaromet za meglo

0,01

Zadnja svetilka za meglo

0,01

Sprednja smerna svetilka

0,15

Zadnja smerna svetilka

0,15

Svetilka za vzvratno vožnjo

0,01

Svetilka za zavijanje

0,076

Statični žaromet za osvetlitev ovinka

0,15

4.1.2.   Hibridna vozila (samo NOVC-HEV)

Hibridna vozila (samo NOVC-HEV)

Prihranek emisij CO2 se izračuna po formuli 4:

2

Formula 4

Formula 4

Formula

Pri čemer je:

ηDCDC

  : izkoristek pretvornika DC/DC;

ηDCDC

Formula

  : korekcijski faktor CO2

  Formula
  , kot je opredeljen v odstavku 2.2 Dodatka 2 Podpriloge 8 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151.

Formula

2

Izkoristek pretvornika DC/DC (ηDCDC
  ) se oceni v skladu z ustrezno arhitekturo vozila, kot je določeno v preglednici 7:

ηDCDC

Preglednica 7

Preglednica 7

Faktor uporabe za različne svetilke v vozilu

Faktor uporabe za različne svetilke v vozilu

| # | Arhitektura | ηDCDC |
| --- | --- | --- |
| 1 | Svetilke, ki so priključene vzporedno z akumulatorjem z nizko napetostjo (svetilke, ki se napajajo neposredno iz akumulatorja z visoko napetostjo prek pretvornika DC/DC) | 0.xx |
| 2 | Svetilke, zaporedno priključene za akumulatorjem z nizko napetostjo, in akumulator z nizko napetostjo, zaporedno priključen na akumulator z visoko napetostjo | 1 |
| 3 | Akumulatorja z visoko oziroma nizko napetostjo imata točno enako napetost (12 V, 48 V itd.) kot svetilke | 1 |

#

Arhitektura

ηDCDC

ηDCDC

1

Svetilke, ki so priključene vzporedno z akumulatorjem z nizko napetostjo (svetilke, ki se napajajo neposredno iz akumulatorja z visoko napetostjo prek pretvornika DC/DC)

0.xx

2

Svetilke, zaporedno priključene za akumulatorjem z nizko napetostjo, in akumulator z nizko napetostjo, zaporedno priključen na akumulator z visoko napetostjo

1

3

Akumulatorja z visoko oziroma nizko napetostjo imata točno enako napetost (12 V, 48 V itd.) kot svetilke

1

Za arhitekturo #1 je izkoristek pretvornika DC/DC (ηDCDC
  ) najvišja vrednost, ki izhaja iz preizkusov izkoristka, opravljenih v območju obratovalnega električnega toka. Meritveni interval je enak ali nižji kot 10 % območja obratovalnega električnega toka.

ηDCDC

4.2.   Izračun statističnega razpona

Izračun statističnega razpona

Statistični razpon paketa osvetlitve se izračuna v skladu s posebnim pogonskim sistemom vozila (tj. konvencionalni, NOVC-HEV).

4.2.1.   Konvencionalna vozila (samo motor z notranjim zgorevanjem)

Konvencionalna vozila (samo motor z notranjim zgorevanjem)

V rezultatih metodologije preizkušanja se količinsko opredeli statistični razpon meritev. Za vsako učinkovito zunanjo svetilko z LED, ki je vključena v paket, se izračuna standardni odklon po formuli 5:

Formula 5

Formula 5

Formula

Pri čemer je:

n: število meritev vzorca, ki je najmanj 5.

n

Če standardni odklon moči vsake učinkovite zunanje svetilke z LED (
  Formula
  ) povzroča napako v prihrankih emisij CO2 (
  Formula
  ), se ta napaka izračuna po formuli 6:

2

Formula 6

Formula 6

Image 4

4.2.2.   Hibridna vozila (samo NOVC-HEV)

Hibridna vozila (samo NOVC-HEV)

V rezultatih metodologije preizkušanja se količinsko opredeli statistični razpon meritev. Za vsako učinkovito zunanjo svetilko z LED, ki je vključena v paket, se izračuna standardni odklon po formuli 7:

Formula 7

Formula 7

Formula

Pri čemer je:

n: število meritev vzorca, ki je najmanj 5.

n

Korekcijski faktor emisij CO2

  Formula
  se določi na podlagi sklopa meritev T, ki jih opravi proizvajalec v skladu z odstavkom 2.2 Dodatka 2 Podpriloge 8 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) št. 2017/1151. Za vsako meritev se zabeležijo električna bilanca med preizkusom in izmerjene emisije CO2.

2

2

Za oceno statistične napake
  Formula
  se za ekstrapolacijo T različnih vrednosti
  Formula
  (tj.
  Formula
  ) uporabijo vse kombinacije T brez ponovitve meritev T-1. Ekstrapolacija se opravi v skladu z metodo iz odstavka 2.2 Dodatka 2 Podpriloge 8 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151.

Standardni odklon
  Formula


  Formula
  se izračuna po formuli 8:

Formula 8

Formula 8

Formula

Pri čemer je:

T: število meritev, ki jih proizvajalec opravi za ekstrapolacijo
  Formula
  , kot je določeno v odstavku 2.2 Dodatka 2 Podpriloge 8 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151;

T

Formula

  : srednja vrednost T za
  Formula

Formula

Če standardni odklon moči vsake učinkovite zunanje svetilke z LED (
  Formula
  ) in standardni odklon
  Formula


  Formula
  povzročata napako v prihrankih emisij CO2 (
  Formula
  ), se ta napaka izračuna po formuli 9:

2

Formula 9

Formula 9

Image 5

4.3.   Statistični razpon za AFS za kratki svetlobni pramen

Statistični razpon za AFS za kratki svetlobni pramen

Če je nameščen sistem AFS za kratki svetlobni pramen, se formula 9 prilagodi tako, da upoštevajo potrebne dodatne meritve.

Vrednost negotovosti (
  Formula
  ), ki jo je treba uporabiti za AFS za kratki svetlobni pramen, se izračuna po formulah 10 in 11:

Formula 10

Formula 10

Formula

Formula 11

Formula 11

Formula

Pri čemer je:

n: število meritev vzorca, ki je najmanj 5;

n

Formula

  : srednja vrednost n za Pc

Formula

c

5.   ZAOKROŽEVANJE

Izračunana vrednost prihrankov emisij CO2 (
  Formula
  ) in statistični razpon prihrankov emisij CO2 (
  Formula
  ) se zaokrožita na največ dve decimalni mesti.

2

2

Vsaka vrednost, ki se uporabi za izračun prihrankov emisij CO2, se lahko uporabi nezaokrožena ali zaokrožena na najmanjše število decimalnih mest, ki omogoča, da je skupni učinek vseh zaokroženih vrednosti na prihranke manjši od 0,25 g CO2/km.

2

2

6.   STATISTIČNA ZNAČILNOST

Za vsak tip, varianto in različico vozila, opremljenega z učinkovito osvetlitvijo z LED, se dokaže, da negotovost prihrankov emisij CO2, izračunanih po formuli 6 ali formuli 9, ne presega razlike med skupnim prihrankom emisij CO2 in spodnjo mejno vrednostjo prihrankov emisij, opredeljeno v členu 9(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 (glej formulo 12).

2

2

Formula 12

Formula 12

Formula

Pri čemer je:

| MT | : | spodnja mejna vrednost [g CO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| | : | skupni prihranek emisij CO2 [g CO2/km]; |
| | : | standardni odklon skupnega prihranka emisij CO2 [g CO2/km]. |

MT

:

spodnja mejna vrednost [g CO2/km];

2

Formula

:

skupni prihranek emisij CO2 [g CO2/km];

2

2

Formula

:

standardni odklon skupnega prihranka emisij CO2 [g CO2/km].

2

2

Če so skupni prihranki emisij CO2 zaradi učinkovite osvetlitve z LED, kot so določeni v skladu s preizkusno metodologijo iz te priloge, pod mejno vrednostjo iz člena 9(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011, se uporablja drugi pododstavek člena 11(2) navedene uredbe.

2

---

(1)  
  UL L 4, 7.1.2012, str. 17.

1

(2)  
  UL L 213, 18.7.2014, str. 1.

2

(3)  
  UL L 285, 30.9.2014, str. 1.

3

(4)  
  UL L 250, 22.8.2014, str. 1.

4

(5)  
  UL L 237, 8.8.2014, str. 1.

5

(6)  
  UL L 148, 12.6.2010, str. 55.

6

(7)  
  UL L 323, 6.12.2011, str. 46.

7

(8)  
  UL L 302, 28.11.2018, str. 114.

8

(9)  
  UL L 250, 22.8.2014, str. 67.

9

(10)  
  UL L 89, 25.3.2014, str. 101.

10

(11)  
  UL L 222, 24.8.2010, str. 1.

11

(*1)  Hitrosti aktiviranja se preverijo za vsako vlogo vozila v skladu z odstavki 6.22.7.4.1 (razred C), 6.22.7.4.2 (razred V), 6.22.7.4.3 (razred E), 6.22.7.4.4 (razred W) poglavja 6.22 oddelka 6 Pravilnika UN/ECE št. 48.

*1

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 1.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 176/80 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 176/80

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 136 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorije L v zvezi s posebnimi zahtevami za električni pogonski sistem [2019/1120]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Prvotna različica Pravilnika – začetek veljavnosti: 20. januar 2016

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Del I: zahteve za električno varnost vozila |
| --- | --- |

5.

| 6. | Del II: zahteve za varnost sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spremembe in razširitev homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

11.

PRILOGE

| 1 | Del 1 – Sporočilo o podelitvi ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v zvezi z njegovo električno varnostjo v skladu s Pravilnikom št. 136
  Del 2 – Sporočilo o podelitvi ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS) kot sestavnega dela/samostojne tehnične enote v skladu s Pravilnikom št. 136 |
| --- | --- |

1

Del 1 – Sporočilo o podelitvi ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v zvezi z njegovo električno varnostjo v skladu s Pravilnikom št. 136

Del 2 – Sporočilo o podelitvi ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS) kot sestavnega dela/samostojne tehnične enote v skladu s Pravilnikom št. 136

| 2 | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2

| 3 | Zaščita pred neposrednimi stiki z deli pod napetostjo |
| --- | --- |

3

| 4A | Način merjenja izolacijske upornosti za preskuse na vozilu |
| --- | --- |

4A

| 4B | Način merjenja izolacijske upornosti za preskuse sistema REESS na sestavnem delu |
| --- | --- |

4B

| 5 | Način potrditve za delovanje vgrajenega sistema za nadzor izolacijske upornosti |
| --- | --- |

5

| 6 | Del 1 – Bistvene lastnosti cestnih vozil ali sistemov
  Del 2 – Bistvene lastnosti sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS)
  Del 3 – Bistvene lastnosti cestnih vozil ali sistemov, pri katerih je šasija povezana z električnimi tokokrogi |
| --- | --- |

6

Del 1 – Bistvene lastnosti cestnih vozil ali sistemov

Del 2 – Bistvene lastnosti sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS)

Del 3 – Bistvene lastnosti cestnih vozil ali sistemov, pri katerih je šasija povezana z električnimi tokokrogi

| 7 | Določanje emisij vodika med polnjenjem sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS) |
| --- | --- |

7

| 8 | Postopki za preskušanje sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS) |
| --- | --- |

8

| 8A | Preskus z vibracijami |
| --- | --- |

8A

| 8B | Preskus s toplotnim šokom in toplotnimi cikli |
| --- | --- |

8B

| 8C | Mehanski preskus s padcem za odstranljivi sistem za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS) |
| --- | --- |

8C

| 8D | Mehanski udarci |
| --- | --- |

8D

| 8E | Požarna odpornost |
| --- | --- |

8E

| 8F | Zaščita pred zunanjim kratkim stikom |
| --- | --- |

8F

| 8G | Zaščita pred prenapolnjenostjo |
| --- | --- |

8G

| 8H | Zaščita pred preizpraznjenostjo |
| --- | --- |

8H

| 8I | Zaščita pred previsoko temperaturo |
| --- | --- |

8I

| 9A | Preskus vzdržne napetosti |
| --- | --- |

9A

| 9B | Preskus vodoodpornosti |
| --- | --- |

9B

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik ne zajema varnostnih zahtev za cestna vozila po trku.

1.1   Del I: varnostne zahteve za električni pogonski sistem vozil kategorije L (1) z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo nad 6 km/h, ki so opremljena z enim ali več električnimi pogonskimi motorji in niso stalno priključena na omrežje, ter za njihove visokonapetostne sestavne dele in sisteme, ki so galvansko povezani z visokonapetostnim vodilom električnega pogonskega sistema.

1

1.2   Del II: varnostne zahteve za sistem za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS) pri vozilih kategorije L z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo nad 6 km/h, ki so opremljena z enim ali več električnimi pogonskimi motorji in niso stalno priključena na omrežje.

Del II tega pravilnika se ne uporablja za sisteme za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS), katerih glavni namen uporabe je zagotavljanje energije za zagon motorja in/ali osvetlitve in/ali drugih dodatnih sistemov vozila.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 2.1 | „način omogočene aktivne vožnje“ pomeni stanje vozila, pri katerem pritisk na stopalko za plin (ali aktiviranje enakovrednega upravljalnega elementa) ali sprostitev zavornega sistema povzroči, da električni pogonski sistem premakne vozilo; |
| --- | --- |

2.1

„način omogočene aktivne vožnje“ pomeni stanje vozila, pri katerem pritisk na stopalko za plin (ali aktiviranje enakovrednega upravljalnega elementa) ali sprostitev zavornega sistema povzroči, da električni pogonski sistem premakne vozilo;

| 2.2 | „pregrada“ pomeni del, ki ščiti pred neposrednim stikom z deli pod napetostjo iz katere koli smeri; |
| --- | --- |

2.2

„pregrada“ pomeni del, ki ščiti pred neposrednim stikom z deli pod napetostjo iz katere koli smeri;

| 2.3 | „osnovna izolacija“ pomeni izolacijo, ki se uporablja za dele pod napetostjo za zaščito pred neposrednim stikom v pogojih brez okvar; |
| --- | --- |

2.3

„osnovna izolacija“ pomeni izolacijo, ki se uporablja za dele pod napetostjo za zaščito pred neposrednim stikom v pogojih brez okvar;

| 2.4 | „celica“ pomeni posamezno zaprto elektrokemično enoto, ki vsebuje eno pozitivno in eno negativno elektrodo ter ima na obeh polih različno napetost; |
| --- | --- |

2.4

„celica“ pomeni posamezno zaprto elektrokemično enoto, ki vsebuje eno pozitivno in eno negativno elektrodo ter ima na obeh polih različno napetost;

| 2.5 | „šasija, povezana z električnim tokokrogom“, pomeni električno šasijo, ki je galvansko povezana z izmeničnimi in enosmernimi električnimi tokokrogi; |
| --- | --- |

2.5

„šasija, povezana z električnim tokokrogom“, pomeni električno šasijo, ki je galvansko povezana z izmeničnimi in enosmernimi električnimi tokokrogi;

| 2.6 | „prevodna povezava“ pomeni konektorsko povezavo z zunanjim virom napajanja pri polnjenju sistema REESS; |
| --- | --- |

2.6

„prevodna povezava“ pomeni konektorsko povezavo z zunanjim virom napajanja pri polnjenju sistema REESS;

| 2.7 | „priklopni sistem za polnjenje sistema REESS“ pomeni električni tokokrog, ki se uporablja za polnjenje sistema REESS iz zunanjega vira napajanja z električno energijo, vključno z dovodom v vozilo, ali trajno pritrjen polnilni kabel; |
| --- | --- |

2.7

„priklopni sistem za polnjenje sistema REESS“ pomeni električni tokokrog, ki se uporablja za polnjenje sistema REESS iz zunanjega vira napajanja z električno energijo, vključno z dovodom v vozilo, ali trajno pritrjen polnilni kabel;

| 2.8 | „stopnja C“ od „n C“ je opredeljena kot stalni tok preskušane naprave, pri katerem traja 1/n ure, da se preskušana naprava popolnoma napolni ali popolnoma izprazni med stanjem napolnjenosti 0 odstotkov in stanjem napolnjenosti 100 odstotkov; |
| --- | --- |

2.8

„stopnja C“ od „n C“ je opredeljena kot stalni tok preskušane naprave, pri katerem traja 1/n ure, da se preskušana naprava popolnoma napolni ali popolnoma izprazni med stanjem napolnjenosti 0 odstotkov in stanjem napolnjenosti 100 odstotkov;

| 2.9 | „neposredni stik“ pomeni stik oseb z deli pod napetostjo; |
| --- | --- |

2.9

„neposredni stik“ pomeni stik oseb z deli pod napetostjo;

| 2.10 | „dvojna izolacija“ pomeni izolacijo, ki zajema osnovno in dodatno izolacijo; |
| --- | --- |

2.10

„dvojna izolacija“ pomeni izolacijo, ki zajema osnovno in dodatno izolacijo;

| 2.11 | „električna šasija“ pomeni sklop električno povezanih prevodnih delov, katerih potencial se upošteva kot referenca; |
| --- | --- |

2.11

„električna šasija“ pomeni sklop električno povezanih prevodnih delov, katerih potencial se upošteva kot referenca;

| 2.12 | „električni tokokrog“ pomeni sklop povezanih delov pod napetostjo, ki so zasnovani tako, da so pri običajnem delovanju oskrbovani z električno energijo. |
| --- | --- |

2.12

„električni tokokrog“ pomeni sklop povezanih delov pod napetostjo, ki so zasnovani tako, da so pri običajnem delovanju oskrbovani z električno energijo.

| 2.13 | „sistem za pretvorbo električne energije“ pomeni sistem, ki ustvarja in zagotavlja električno energijo za električni pogon; |
| --- | --- |

2.13

„sistem za pretvorbo električne energije“ pomeni sistem, ki ustvarja in zagotavlja električno energijo za električni pogon;

| 2.14 | „električni pogonski sistem“ pomeni električni tokokrog, ki vključuje pogonske motorje in lahko vključuje sistem REESS, sistem za pretvorbo električne energije, elektronske pretvornike, ustrezne kable in konektorje ter priklopni sistem za polnjenje sistema REESS; |
| --- | --- |

2.14

„električni pogonski sistem“ pomeni električni tokokrog, ki vključuje pogonske motorje in lahko vključuje sistem REESS, sistem za pretvorbo električne energije, elektronske pretvornike, ustrezne kable in konektorje ter priklopni sistem za polnjenje sistema REESS;

| 2.15 | „elektronski pretvornik“ pomeni napravo, ki omogoča krmiljenje in/ali pretvorbo električne energije za električni pogon; |
| --- | --- |

2.15

„elektronski pretvornik“ pomeni napravo, ki omogoča krmiljenje in/ali pretvorbo električne energije za električni pogon;

| 2.16 | „ohišje“ pomeni del, ki obdaja notranje enote in jih ščiti pred neposrednim stikom iz katere koli smeri; |
| --- | --- |

2.16

„ohišje“ pomeni del, ki obdaja notranje enote in jih ščiti pred neposrednim stikom iz katere koli smeri;

| 2.17 | „izpostavljeni prevodni del“ pomeni prevodni del, ki se ga je mogoče dotakniti v skladu z določbami zaščite IPXXB in ki zaradi napake v izolaciji pride pod napetost. To vključuje dele pod pokrovom, ki jih je mogoče odstraniti brez orodja; |
| --- | --- |

2.17

„izpostavljeni prevodni del“ pomeni prevodni del, ki se ga je mogoče dotakniti v skladu z določbami zaščite IPXXB in ki zaradi napake v izolaciji pride pod napetost. To vključuje dele pod pokrovom, ki jih je mogoče odstraniti brez orodja;

| 2.18 | „eksplozija“ pomeni nenadno sprostitev energije, ki ustvari tlačno valovanje in/ali projektile, ki lahko povzročijo konstrukcijske in/ali fizične poškodbe v okolici preskušane naprave; |
| --- | --- |

2.18

„eksplozija“ pomeni nenadno sprostitev energije, ki ustvari tlačno valovanje in/ali projektile, ki lahko povzročijo konstrukcijske in/ali fizične poškodbe v okolici preskušane naprave;

| 2.19 | „zunanji vir napajanja z električno energijo“ pomeni vir napajanja z električno energijo z izmeničnim (AC) ali enosmernim tokom (DC) zunaj vozila; |
| --- | --- |

2.19

„zunanji vir napajanja z električno energijo“ pomeni vir napajanja z električno energijo z izmeničnim (AC) ali enosmernim tokom (DC) zunaj vozila;

| 2.20 | „visoka napetost“ pomeni razvrstitev električnega sestavnega dela ali tokokroga, če je njegova delovna napetost > 60 V in ≤ 1 500 V DC ali > 30 V in ≤ 1 000 V AC efektivne vrednosti (rms); |
| --- | --- |

2.20

„visoka napetost“ pomeni razvrstitev električnega sestavnega dela ali tokokroga, če je njegova delovna napetost > 60 V in ≤ 1 500 V DC ali > 30 V in ≤ 1 000 V AC efektivne vrednosti (rms);

| 2.21 | „ogenj“ pomeni izstopanje plamenov iz preskušane naprave. Oblok in iskre se ne štejejo za plamene; |
| --- | --- |

2.21

„ogenj“ pomeni izstopanje plamenov iz preskušane naprave. Oblok in iskre se ne štejejo za plamene;

| 2.22 | „vnetljiv elektrolit“ pomeni elektrolit, ki vsebuje snovi, razvrščene v razred 3 („vnetljiva tekočina“) v skladu s „Priporočili OZN o prevozu nevarnega blaga – vzorčni predpisi (revizija 17 iz junija 2011), del I, poglavje 2.3“ (2); |
| --- | --- |

2.22

„vnetljiv elektrolit“ pomeni elektrolit, ki vsebuje snovi, razvrščene v razred 3 („vnetljiva tekočina“) v skladu s „Priporočili OZN o prevozu nevarnega blaga – vzorčni predpisi (revizija 17 iz junija 2011), del I, poglavje 2.3“ (2);

2

| 2.23 | „visokonapetostno vodilo“ pomeni električni tokokrog, vključno s priklopnim sistemom za polnjenje sistema REESS, ki deluje pri visoki napetosti.
  Če so električni tokokrogi, ki so galvansko povezani drug z drugim, galvansko povezani z električno šasijo in je najvišja napetost med katerim koli delom pod napetostjo ter električno šasijo ali katerim koli izpostavljenim prevodnim delom ≤ 30 V AC in ≤ 60 V DC, so kot visokonapetostno vodilo razvrščeni samo sestavni deli električnega tokokroga, ki delujejo pri visoki napetosti; |
| --- | --- |

2.23

„visokonapetostno vodilo“ pomeni električni tokokrog, vključno s priklopnim sistemom za polnjenje sistema REESS, ki deluje pri visoki napetosti.

Če so električni tokokrogi, ki so galvansko povezani drug z drugim, galvansko povezani z električno šasijo in je najvišja napetost med katerim koli delom pod napetostjo ter električno šasijo ali katerim koli izpostavljenim prevodnim delom ≤ 30 V AC in ≤ 60 V DC, so kot visokonapetostno vodilo razvrščeni samo sestavni deli električnega tokokroga, ki delujejo pri visoki napetosti;

| 2.24 | „posredni stik“ pomeni stik oseb z izpostavljenimi prevodnimi deli; |
| --- | --- |

2.24

„posredni stik“ pomeni stik oseb z izpostavljenimi prevodnimi deli;

| 2.25 | „deli pod napetostjo“ pomeni prevodne dele, ki so pri običajni uporabi oskrbovani z električno energijo; |
| --- | --- |

2.25

„deli pod napetostjo“ pomeni prevodne dele, ki so pri običajni uporabi oskrbovani z električno energijo;

| 2.26 | „prtljažni prostor“ pomeni prostor v vozilu, namenjen za prtljago; |
| --- | --- |

2.26

„prtljažni prostor“ pomeni prostor v vozilu, namenjen za prtljago;

| 2.27 | „proizvajalec“ pomeni osebo ali organ, ki je homologacijskemu organu odgovoren za vse vidike homologacijskega postopka in za zagotavljanje skladnosti proizvodnje. Ta oseba ali organ ni nujno neposredno vključen v vse faze izdelave vozila, sistema ali sestavnega dela, ki je predmet homologacijskega postopka; |
| --- | --- |

2.27

„proizvajalec“ pomeni osebo ali organ, ki je homologacijskemu organu odgovoren za vse vidike homologacijskega postopka in za zagotavljanje skladnosti proizvodnje. Ta oseba ali organ ni nujno neposredno vključen v vse faze izdelave vozila, sistema ali sestavnega dela, ki je predmet homologacijskega postopka;

| 2.28 | „vgrajeni sistem za nadzor izolacijske upornosti“ pomeni napravo, ki nadzira izolacijsko upornost med visokonapetostnimi vodili in električno šasijo; |
| --- | --- |

2.28

„vgrajeni sistem za nadzor izolacijske upornosti“ pomeni napravo, ki nadzira izolacijsko upornost med visokonapetostnimi vodili in električno šasijo;

| 2.29 | „pogonski akumulator odprtega tipa“ pomeni tekočinski akumulator, ki ga je treba polniti z vodo in ustvarja plinasti vodik, ki se sprošča v ozračje; |
| --- | --- |

2.29

„pogonski akumulator odprtega tipa“ pomeni tekočinski akumulator, ki ga je treba polniti z vodo in ustvarja plinasti vodik, ki se sprošča v ozračje;

| 2.30 | „prostor za potnike“ pomeni prostor v vozilu, namenjen osebam v vozilu, ki ga omejujejo vsaj štirje od naslednjih elementov: streha, pod, bočne stene, vrata, okenska stekla, sprednja in zadnja pregradna stena ali zadnja vrata ter pregrade in ohišja za zaščito oseb v vozilu pred neposrednim stikom z deli pod napetostjo; |
| --- | --- |

2.30

„prostor za potnike“ pomeni prostor v vozilu, namenjen osebam v vozilu, ki ga omejujejo vsaj štirje od naslednjih elementov: streha, pod, bočne stene, vrata, okenska stekla, sprednja in zadnja pregradna stena ali zadnja vrata ter pregrade in ohišja za zaščito oseb v vozilu pred neposrednim stikom z deli pod napetostjo;

| 2.31 | „stopnja zaščite“ pomeni zaščito, ki jo zagotavlja pregrada/ohišje v zvezi s stikom preskusne sonde, kot so preskusni zobje (IPXXB) ali preskusna žica (IPXXD), z deli pod napetostjo, kot je opredeljeno v Prilogi 3; |
| --- | --- |

2.31

„stopnja zaščite“ pomeni zaščito, ki jo zagotavlja pregrada/ohišje v zvezi s stikom preskusne sonde, kot so preskusni zobje (IPXXB) ali preskusna žica (IPXXD), z deli pod napetostjo, kot je opredeljeno v Prilogi 3;

| 2.32 | „sistem za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS)“ pomeni sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, ki zagotavlja električno energijo za električni pogon.
  Sistem REESS lahko vključuje podsisteme skupaj s potrebnimi pomožnimi sistemi za fizično podporo, upravljanje toplote in elektronsko krmiljenje ter ohišji; |
| --- | --- |

2.32

„sistem za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS)“ pomeni sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, ki zagotavlja električno energijo za električni pogon.

Sistem REESS lahko vključuje podsisteme skupaj s potrebnimi pomožnimi sistemi za fizično podporo, upravljanje toplote in elektronsko krmiljenje ter ohišji;

| 2.33 | „povečana izolacija“ pomeni izolacijo delov pod napetostjo za zaščito pred električnim udarom, enakovredno dvojni izolaciji. Izolacija je lahko sestavljena iz več plasti, ki jih ni mogoče posamično preskusiti kot dopolnilno ali osnovno izolacijo; |
| --- | --- |

2.33

„povečana izolacija“ pomeni izolacijo delov pod napetostjo za zaščito pred električnim udarom, enakovredno dvojni izolaciji. Izolacija je lahko sestavljena iz več plasti, ki jih ni mogoče posamično preskusiti kot dopolnilno ali osnovno izolacijo;

| 2.34 | „odstranljivi sistem REESS“ pomeni sistem REESS, katerega zasnova omogoča, da ga uporabnik vozila odstrani iz vozila in ga polni izven vozila; |
| --- | --- |

2.34

„odstranljivi sistem REESS“ pomeni sistem REESS, katerega zasnova omogoča, da ga uporabnik vozila odstrani iz vozila in ga polni izven vozila;

| 2.35 | „pretrg“ pomeni odprtine v ohišju katerega koli funkcionalnega sklopa celic, ki jih je ustvaril ali povečal določen dogodek in so dovolj velike, da lahko skozi njih preskusni zob (IPXXB) premera 12 mm vzpostavi stik z deli pod napetostjo (glej Prilogo 3); |
| --- | --- |

2.35

„pretrg“ pomeni odprtine v ohišju katerega koli funkcionalnega sklopa celic, ki jih je ustvaril ali povečal določen dogodek in so dovolj velike, da lahko skozi njih preskusni zob (IPXXB) premera 12 mm vzpostavi stik z deli pod napetostjo (glej Prilogo 3);

| 2.36 | „vzdrževalno stikalo“ pomeni napravo za izklop električnega tokokroga pri opravljanju pregledov in servisiranju sistema REESS, gorivnih celic itd.; |
| --- | --- |

2.36

„vzdrževalno stikalo“ pomeni napravo za izklop električnega tokokroga pri opravljanju pregledov in servisiranju sistema REESS, gorivnih celic itd.;

| 2.37 | „stanje napolnjenosti“ pomeni električni naboj v preskušani napravi, izražen v odstotkih nazivne zmogljivosti; |
| --- | --- |

2.37

„stanje napolnjenosti“ pomeni električni naboj v preskušani napravi, izražen v odstotkih nazivne zmogljivosti;

| 2.38 | „trdni izolator“ pomeni izolacijsko prevleko kablov, ki pokrivajo in ščitijo dele pod napetostjo pred neposrednim stikom iz katere koli smeri, pokrove za izolacijo delov konektorjev, ki so pod napetostjo, in lak ali barvo za izolacijo; |
| --- | --- |

2.38

„trdni izolator“ pomeni izolacijsko prevleko kablov, ki pokrivajo in ščitijo dele pod napetostjo pred neposrednim stikom iz katere koli smeri, pokrove za izolacijo delov konektorjev, ki so pod napetostjo, in lak ali barvo za izolacijo;

| 2.39 | „podsistem“ pomeni kateri koli funkcionalni sklop sestavnih delov sistema REESS; |
| --- | --- |

2.39

„podsistem“ pomeni kateri koli funkcionalni sklop sestavnih delov sistema REESS;

| 2.40 | „dodatna izolacija“ pomeni neodvisno izolacijo, ki se uporablja poleg osnovne izolacije za zaščito pred električnim udarom v primeru okvare osnovne izolacije; |
| --- | --- |

2.40

„dodatna izolacija“ pomeni neodvisno izolacijo, ki se uporablja poleg osnovne izolacije za zaščito pred električnim udarom v primeru okvare osnovne izolacije;

| 2.41 | „preskušana naprava“ pomeni celoten sistem REESS ali podsistem sistema REESS, na katerem se opravljajo preskusi iz tega pravilnika; |
| --- | --- |

2.41

„preskušana naprava“ pomeni celoten sistem REESS ali podsistem sistema REESS, na katerem se opravljajo preskusi iz tega pravilnika;

| 2.42 | „tip sistema REESS“ pomeni sisteme, ki se bistveno ne razlikujejo po tako pomembnih značilnostih, kot so:






  (a) | blagovno ime ali znamka proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

2.42

„tip sistema REESS“ pomeni sisteme, ki se bistveno ne razlikujejo po tako pomembnih značilnostih, kot so:

(a)

blagovno ime ali znamka proizvajalca;

| (b) | kemična sestava, naboj in fizične mere celic; |
| --- | --- |

(b)

kemična sestava, naboj in fizične mere celic;

| (c) | število celic, način povezave celic in fizična podpora celic; |
| --- | --- |

(c)

število celic, način povezave celic in fizična podpora celic;

| (d) | konstrukcija, materiali in fizične mere ohišja ter |
| --- | --- |

(d)

konstrukcija, materiali in fizične mere ohišja ter

| (e) | potrebne pomožne naprave za fizično podporo, upravljanje toplote in elektronsko krmiljenje; |
| --- | --- |

(e)

potrebne pomožne naprave za fizično podporo, upravljanje toplote in elektronsko krmiljenje;

| 2.43 | „tip vozila“ pomeni vozila, ki se med seboj ne razlikujejo po naslednjih bistvenih značilnostih:






  (a) | vgradnji električnega pogonskega sistema in galvansko povezanega visokonapetostnega vodila; |
| --- | --- | --- |

2.43

„tip vozila“ pomeni vozila, ki se med seboj ne razlikujejo po naslednjih bistvenih značilnostih:

(a)

vgradnji električnega pogonskega sistema in galvansko povezanega visokonapetostnega vodila;

| (b) | naravi in vrsti električnega pogonskega sistema in galvansko povezanih visokonapetostnih sestavnih delov; |
| --- | --- |

(b)

naravi in vrsti električnega pogonskega sistema in galvansko povezanih visokonapetostnih sestavnih delov;

| 2.44 | „vzdržna napetost“ pomeni napetost, na katero se priključi vzorec v predpisanih preskusnih pogojih in ki na zadovoljivem vzorcu ne povzroči preboja in/ali prebojnega vžiga; |
| --- | --- |

2.44

„vzdržna napetost“ pomeni napetost, na katero se priključi vzorec v predpisanih preskusnih pogojih in ki na zadovoljivem vzorcu ne povzroči preboja in/ali prebojnega vžiga;

| 2.45 | „delovna napetost“ pomeni najvišjo efektivno vrednost (r.m.s.) napetosti električnega tokokroga, ki jo določi proizvajalec in se lahko pojavi med katerimi koli prevodnimi deli v pogojih odprtega tokokroga ali v običajnih pogojih delovanja. Če je električni tokokrog galvansko ločen, se delovna napetost določi za vsak ločen tokokrog. |
| --- | --- |

2.45

„delovna napetost“ pomeni najvišjo efektivno vrednost (r.m.s.) napetosti električnega tokokroga, ki jo določi proizvajalec in se lahko pojavi med katerimi koli prevodnimi deli v pogojih odprtega tokokroga ali v običajnih pogojih delovanja. Če je električni tokokrog galvansko ločen, se delovna napetost določi za vsak ločen tokokrog.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Del I: homologacija tipa vozila v zvezi z njegovo električno varnostjo, vključno z visokonapetostnim sistemom

3.1.1   Vlogo za homologacijo tipa vozila v zvezi s posebnimi zahtevami za električni pogonski sistem vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.1.2   Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.1.2.1 | podroben opis tipa vozila glede električnega pogonskega sistema in galvansko povezanega visokonapetostnega vodila; |
| --- | --- |

3.1.2.1

podroben opis tipa vozila glede električnega pogonskega sistema in galvansko povezanega visokonapetostnega vodila;

| 3.1.2.2 | pri vozilih s sistemom REESS: dodatni dokazi o skladnosti sistema REESS z zahtevami iz odstavka 6 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.1.2.2

pri vozilih s sistemom REESS: dodatni dokazi o skladnosti sistema REESS z zahtevami iz odstavka 6 tega pravilnika.

3.1.3   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predložijo vzorčno vozilo tipa, ki ga je treba homologirati, in, če je primerno, po presoji proizvajalca ter s soglasjem tehnične službe še dodatna vozila ali tisti deli vozila, ki jih tehnična služba šteje za bistvene pri preskusih iz odstavka 6 tega pravilnika

3.2   Del II: homologacija sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS)

3.2.1   Vlogo za homologacijo tipa sistema REESS ali samostojne tehnične enote v zvezi z varnostnimi zahtevami za sistem REESS vloži proizvajalec sistema REESS ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.2.2   Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

| 3.2.2.1 | Podroben opis tipa sistema REESS ali samostojne tehnične enote glede varnosti sistema REESS. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Podroben opis tipa sistema REESS ali samostojne tehnične enote glede varnosti sistema REESS.

3.2.3   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predložijo vzorčni sestavni deli tipa sistema REESS, ki ga je treba homologirati, in po presoji proizvajalca ter s soglasjem tehnične službe še tisti deli vozila, ki jih tehnična služba šteje za bistvene pri preskusu.

3.3   Homologacijski organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora nad skladnostjo proizvodnje.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če tip, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz ustreznih delov tega pravilnika, se podeli homologacija za ta tip.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00 za pravilnik v sedanji obliki) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu vozila.

4.3   Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz dela 1 ali dela 2 Priloge 1 k temu pravilniku.

4.4   Na vsakem vozilu, sistemu REESS ali samostojni tehnični enoti, ki je skladna s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3);

3

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1; |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1;

| 4.4.3 | pri homologaciji sistema REESS ali samostojne tehnične enote sistema REESS črki „R“ sledi simbol „ES“. |
| --- | --- |

4.4.3

pri homologaciji sistema REESS ali samostojne tehnične enote sistema REESS črki „R“ sledi simbol „ES“.

4.5   Če je vozilo ali sistem REESS skladen s tipom, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, simbola, predpisanega v odstavku 4.4.1, ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

4.6   Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

4.6.1   V primeru vozila se homologacijska oznaka namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

4.6.2   V primeru sistema REESS ali samostojne tehnične enote, homologirane kot sistem REESS, proizvajalec namesti homologacijsko oznako na glavni element sistema REESS.

4.7   Primeri homologacijskih oznak so prikazani v Prilogi 2 k temu pravilniku.

5.   DEL I: ZAHTEVE ZA ELEKTRIČNO VARNOST VOZILA

5.1   Zaščita pred električnim udarom

Te zahteve za električno varnost se uporabljajo za visokonapetostna vodila, kadar niso povezana z visokonapetostnimi zunanjimi viri napajanja.

5.1.1   Zaščita pred neposrednim stikom

Pri vozilih, opremljenih s katerim koli tipom sistema REESS, homologiranim v skladu z delom II tega pravilnika, se zahteva tudi zaščita pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo.

Zaščita pred neposrednim stikom z deli pod napetostjo izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.1.1.1 in 5.1.1.2.

Teh zaščit (trdnega izolatorja, pregrade, ohišja itd.) ne sme biti mogoče odpreti, razstaviti ali odstraniti brez uporabe orodja.

5.1.1.1   V prostoru za potnike ali prtljago morajo biti deli pod napetostjo zaščiteni s stopnjo zaščite IPXXD.

5.1.1.2   Zaščita delov pod napetostjo v prostorih, ki niso prostori za potnike ali prtljago

5.1.1.2.1   Pri vozilih s prostorom za potnike mora biti dosežena stopnja zaščite IPXXB.

5.1.1.2.2   Pri vozilih brez prostora za potnike mora biti dosežena stopnja zaščite IPXXD.

5.1.1.3   Konektorji

Šteje se, da konektorji (vključno z dovodom v vozilo) to zahtevo izpolnjujejo, če:

| (a) | izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5.1.1.1 in 5.1.1.2, ko se ločijo brez uporabe orodja, ali |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5.1.1.1 in 5.1.1.2, ko se ločijo brez uporabe orodja, ali

| (b) | so nameščeni pod podom in imajo mehanizem za blokiranje ali |
| --- | --- |

(b)

so nameščeni pod podom in imajo mehanizem za blokiranje ali

| (c) | imajo mehanizem za blokiranje in je treba za ločitev konektorja z orodjem odstraniti druge sestavne dele ali |
| --- | --- |

(c)

imajo mehanizem za blokiranje in je treba za ločitev konektorja z orodjem odstraniti druge sestavne dele ali

| (d) | napetost delov pod napetostjo v eni sekundi po ločitvi konektorja pade na 60 V DC ali manj ali na 30 V AC (r.m.s.) ali manj. |
| --- | --- |

(d)

napetost delov pod napetostjo v eni sekundi po ločitvi konektorja pade na 60 V DC ali manj ali na 30 V AC (r.m.s.) ali manj.

5.1.1.4   Vzdrževalno stikalo

Za vzdrževalno stikalo, ki ga je mogoče odpreti, razstaviti ali odstraniti brez orodja, je sprejemljivo, če, potem ko se odpre, razstavi ali odstrani brez orodja, dosega stopnjo zaščite IPXXB.

5.1.1.5   Označevanje

5.1.1.5.1   V primeru visokonapetostnega sistema REESS je na sistemu REESS ali blizu njega simbol, ki je prikazan na sliki. Ozadje simbola mora biti rumeno, rob in puščica pa črna.

Oznaka visokonapetostne opreme

Oznaka visokonapetostne opreme

5.1.1.5.2   Simbol mora biti viden tudi na ohišjih in pregradah, ki ščitijo dele pod visoko napetostjo. Ta določba ni obvezna za konektorje za visokonapetostna vodila. Ta določba se ne uporablja v naslednjih primerih:

| (a) | če pregrad ali ohišij ni mogoče fizično doseči, odpreti ali odstraniti, razen če se z orodjem odstranijo drugi sestavni deli vozila; |
| --- | --- |

(a)

če pregrad ali ohišij ni mogoče fizično doseči, odpreti ali odstraniti, razen če se z orodjem odstranijo drugi sestavni deli vozila;

| (b) | če so pregrade ali ohišja pod podom vozila. |
| --- | --- |

(b)

če so pregrade ali ohišja pod podom vozila.

5.1.1.5.3   Kabli za visokonapetostna vodila, ki niso v ohišjih, morajo imeti zunanji ovoj oranžne barve.

5.1.2   Zaščita pred posrednim stikom

Pri vozilih z deli pod visoko napetostjo, opremljenih s katerim koli tipom sistema REESS, homologiranim v skladu z delom II tega pravilnika, se zahteva tudi zaščita pred posrednim stikom.

5.1.2.1   Za zaščito pred električnim udarom zaradi posrednega stika morajo biti izpostavljeni prevodni deli, kot sta prevodna pregrada in ohišje, dobro galvansko povezani z električno šasijo z električno žico ali ozemljitvenim kablom ali zvarjeni ali povezani z vijaki itd., tako da se ne ustvarja nevarni potencial.

5.1.2.2   Upornost med vsemi izpostavljenimi prevodnimi deli in električno šasijo je manjša od 0,1 ohma, če je tok najmanj 0,2 ampera.

Ta zahteva je izpolnjena, če je galvanska povezava zvarjena.

5.1.2.3   Pri motornih vozilih, ki bodo z ozemljenim zunanjim virom napajanja z električno energijo povezana prek prevodne povezave, mora biti zagotovljena naprava, ki omogoča galvansko povezavo električne šasije z ozemljitvijo.

Naprava mora omogočati povezavo z ozemljitvijo, preden se vozilo priključi na zunanjo napetost, in vzdrževanje te povezave, dokler zunanja napetost ni odstranjena iz vozila.

Izpolnjevanje te zahteve se dokaže bodisi z uporabo konektorja, ki ga določi proizvajalec vozila, bodisi z analizo.

5.1.2.4   Zahteva iz odstavka 5.1.2.3 se ne uporablja za vozila, ki izpolnjujejo točki (a) ali (b) spodaj:

| (a) | sistem REESS vozila se lahko polni z zunanjim virom napajanja z električno energijo prek zunanjega polnilnika z dvojno ali povečano izolacijo med vhodom in izhodom.
  Zahteve glede zmogljivosti navedene izolacije so v skladu z naslednjimi zahtevami iz odstavka 5.1.2.4.1 in odstavka 5.1.2.4.3 ter so navedene v njeni dokumentaciji; |
| --- | --- |

(a)

sistem REESS vozila se lahko polni z zunanjim virom napajanja z električno energijo prek zunanjega polnilnika z dvojno ali povečano izolacijo med vhodom in izhodom.

Zahteve glede zmogljivosti navedene izolacije so v skladu z naslednjimi zahtevami iz odstavka 5.1.2.4.1 in odstavka 5.1.2.4.3 ter so navedene v njeni dokumentaciji;

| (b) | vgrajeni polnilnik ima dvojno ali povečano izolacijo med vhodom in izpostavljenimi prevodnimi deli/električno šasijo vozila.
  Zahteve glede zmogljivosti navedene izolacije so v skladu z naslednjimi zahtevami iz odstavkov 5.1.2.4.1, 5.1.2.4.2 in 5.1.2.4.3. |
| --- | --- |

(b)

vgrajeni polnilnik ima dvojno ali povečano izolacijo med vhodom in izpostavljenimi prevodnimi deli/električno šasijo vozila.

Zahteve glede zmogljivosti navedene izolacije so v skladu z naslednjimi zahtevami iz odstavkov 5.1.2.4.1, 5.1.2.4.2 in 5.1.2.4.3.

Če sta nameščena oba sistema, morata biti izpolnjeni točki (a) in (b).

5.1.2.4.1   Vzdržna napetost

5.1.2.4.1.1   Za vozila z vgrajenim polnilnikom se preskus opravi v skladu s Prilogo 9A k temu pravilniku.

5.1.2.4.1.2   Merila sprejemljivosti

Kadar se med vsemi vhodi, ki so povezani med seboj, in izpostavljenimi prevodnimi deli/električno šasijo vozila uporabi enosmerni tok z napetostjo 500 V, je izolacijska upornost enaka ali večja od 7 MΩ.

5.1.2.4.2   Zaščita pred vdorom vode

5.1.2.4.2.1   Ta preskus se izvede v skladu s Prilogo 9B k temu pravilniku.

5.1.2.4.2.2   Merila sprejemljivosti

Izolacijska upornost je pri priključitvi na enosmerni tok z napetostjo 500 V enaka ali večja od 7 MΩ.

5.1.2.4.3   Navodila za ravnanje

Pripravijo se ustrezna navodila za polnjenje, ki se vključijo v priročnik (4).

4

5.1.3   Izolacijska upornost

Ta odstavek se ne uporablja za električne tokokroge, povezane s šasijo, kjer najvišja napetost med katerim koli delom pod napetostjo in električno šasijo ali katerim koli izpostavljenim prevodnim delom ne presega 30 V AC (rms) ali 60 V DC.

5.1.3.1   Električni pogonski sistem, sestavljen iz ločenih vodil za enosmerni in izmenični tok

Če so vodila za izmenični tok in vodila za enosmerni tok galvansko izolirana ena od drugih, mora izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo znašati najmanj 100 Ω/volt delovne napetosti za vodila za enosmerni tok in najmanj 500 Ω/volt delovne napetosti za vodila za izmenični tok.

Meritev se izvede v skladu s Prilogo 4A „Način merjenja izolacijske upornosti za preskuse na vozilu“.

5.1.3.2   Električni pogonski sistem, sestavljen iz kombiniranih vodil za enosmerni in izmenični tok

Če so vodila za izmenični tok in vodila za enosmerni tok galvansko povezana, mora izolacijska upornost med katerim koli visokonapetostnim vodilom in električno šasijo znašati najmanj 500 Ω/volt delovne napetosti.

Če pa so vsa visokonapetostna vodila za izmenični tok zaščitena z enim od naslednjih dveh ukrepov, mora izolacijska upornost med katerim koli visokonapetostnim vodilom in električno šasijo znašati najmanj 100 Ω/volt delovne napetosti:

| (a) | z dvema ali več plastmi trdnih izolatorjev, pregrad ali ohišij, ki neodvisno izpolnjujejo zahtevo iz odstavka 5.1.1, na primer kabli; |
| --- | --- |

(a)

z dvema ali več plastmi trdnih izolatorjev, pregrad ali ohišij, ki neodvisno izpolnjujejo zahtevo iz odstavka 5.1.1, na primer kabli;

| (b) | z mehansko odpornimi zaščitami z ustrezno trajnostjo glede na življenjsko dobo vozil, kot so ohišja motorja, ohišja elektronskih pretvornikov ali konektorji. |
| --- | --- |

(b)

z mehansko odpornimi zaščitami z ustrezno trajnostjo glede na življenjsko dobo vozil, kot so ohišja motorja, ohišja elektronskih pretvornikov ali konektorji.

Izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo se lahko dokaže z izračunom, meritvijo ali kombinacijo obojega.

Meritev se izvede v skladu s Prilogo 4A „Način merjenja izolacijske upornosti za preskuse na vozilu“.

5.1.3.3   Vozila na gorivne celice

Če najmanjše predpisane izolacijske upornosti ni mogoče vzdrževati, je treba zagotoviti zaščito z eno od naslednjih možnosti:

| (a) | z dvema ali več plastmi trdnih izolatorjev, pregrad ali ohišij, ki neodvisno izpolnjujejo zahtevo iz odstavka 5.1.1; |
| --- | --- |

(a)

z dvema ali več plastmi trdnih izolatorjev, pregrad ali ohišij, ki neodvisno izpolnjujejo zahtevo iz odstavka 5.1.1;

| (b) | z vgrajenim sistemom za nadzor izolacijske upornosti skupaj z opozorilom vozniku, če izolacijska upornost pade pod najmanjšo zahtevano vrednost. Izolacijske upornosti med visokonapetostnim vodilom priklopnega sistema za polnjenje sistema REESS in električno šasijo ni treba nadzirati, saj je priklopni sistem za polnjenje z energijo oskrbovan samo med polnjenjem sistema REESS. Delovanje vgrajenega sistema nadzora izolacijske upornosti se potrdi, kakor je opisano v Prilogi 5. |
| --- | --- |

(b)

z vgrajenim sistemom za nadzor izolacijske upornosti skupaj z opozorilom vozniku, če izolacijska upornost pade pod najmanjšo zahtevano vrednost. Izolacijske upornosti med visokonapetostnim vodilom priklopnega sistema za polnjenje sistema REESS in električno šasijo ni treba nadzirati, saj je priklopni sistem za polnjenje z energijo oskrbovan samo med polnjenjem sistema REESS. Delovanje vgrajenega sistema nadzora izolacijske upornosti se potrdi, kakor je opisano v Prilogi 5.

5.1.3.4   Zahteva za izolacijsko upornost za priklopni sistem za polnjenje sistema REESS

Za priklopni sistem (ki se uporablja za polnjenje sistema REESS in je namenjen za prevodno priključitev na ozemljen zunanji vir napajanja z izmeničnim tokom) mora biti izolacijska upornost pri izklopljenem spojniku najmanj 1 MΩ. Med merjenjem se sistem REESS lahko izklopi.

5.2   Sistem REESS

5.2.1   Pri vozilu s sistemom REESS mora biti izpolnjena zahteva iz odstavka 5.2.1.1 ali odstavka 5.2.1.2.

5.2.1.1   Sistem REESS, homologiran v skladu z delom II tega pravilnika, je nameščen v skladu z navodili proizvajalca sistema REESS in v skladu z opisom iz dela 2 Priloge 6 k temu pravilniku.

5.2.1.2   Sistem REESS izpolnjuje zadevne zahteve iz odstavka 6 tega pravilnika.

5.2.2   Kopičenje plina

Prostori za pogonske akumulatorje odprtega tipa, ki lahko proizvajajo plinasti vodik, so opremljeni z ventilatorjem, prezračevalnim vodom ali katerim koli drugim ustreznim sredstvom, da se prepreči kopičenje plinastega vodika.

5.2.3   Zaščita pred razlitjem elektrolita

Vozila so zasnovana tako, da pri običajnih pogojih uporabe in/ali funkcionalnem delovanju razliti elektrolit iz sistema REESS in njegovih sestavnih delov ne doseže voznika ali potnika ali katere koli osebe okoli vozila.

Ko je sistem REESS v položaju z zgornjo stranjo navzdol, ne sme priti do razlitja elektrolita.

5.2.4   Naključna ali nenamerna ločitev

Sistem REESS in njegovi sestavni deli so v vozilo vgrajeni tako, da preprečijo naključno ali nenamerno ločitev sistema REESS.

Kadar se vozilo nagne, se sistem REESS ne izvrže iz vozila.

Sestavni deli sistema REESS se ne izvržejo, kadar je sistem REESS v položaju z zgornjo stranjo navzdol.

5.3   Funkcionalna varnost

Voznik dobi vsaj kratkotrajno opozorilo, ko je vozilo v „načinu omogočene aktivne vožnje“.

Ta določba se ne uporablja v pogojih, ko pogonsko moč vozila neposredno ali posredno zagotavlja motor z notranjim zgorevanjem.

Voznik je pri zapuščanju vozila opozorjen (npr. z optičnim ali zvočnim signalom), če je vozilo še vedno v „načinu omogočene aktivne vožnje“.

Če se za polnjenje vgrajenega sistema REESS lahko uporabi zunanji vir napajanja, mora biti premikanje vozila prek lastnega pogonskega sistema onemogočeno, dokler je konektor zunanjega vira napajanja z električno energijo fizično povezan z dovodom v vozilo.

Pri vozilih s stalno priključenim kablom za polnjenje zgoraj navedena zahteva ne velja, če uporaba kabla za polnjenje preprečuje uporabo vozila (npr. sedeža ni mogoče poklopiti, položaj kabla vozniku onemogoča sedenje v vozilu ali vstop v vozilo). Izpolnjevanje te zahteve se dokaže z uporabo konektorja, ki ga določi proizvajalec vozila. Vozniku mora biti prikazano stanje krmilne enote za smer vožnje.

5.3.1   Dodatne zahteve glede funkcionalne varnosti

5.3.1.1   Pri zagonu mora voznik izvesti vsaj dve namerni in ločeni dejanji, da izbere „način omogočene aktivne vožnje“.

5.3.1.2   Za deaktiviranje delujočega „načina omogočene aktivne vožnje“ je potrebno samo eno dejanje.

5.3.1.3   Opozarjanje na začasno zmanjšane moči (tj. ki ni posledica okvare) in/ali stanja napolnjenosti (SOC) sistema REESS.

5.3.1.3.1   Vozilo mora imeti funkcijo/napravo, ki voznika opozori, kadar se moč samodejno zmanjša pod določeno raven (npr. zaradi aktiviranja krmilnika moči za zaščito sistema REESS ali pogonskega sistema) ali zaradi nizke napolnjenosti.

5.3.1.3.2   Pogoje, pod katerimi se ta opozorila prikažejo, določi proizvajalec.

V Prilogi 6 je kratek opis strategije za zmanjšanje moči in opozarjanje.

5.3.1.4   Vzvratna vožnja

Funkcije za upravljanje vzvratne vožnje ni mogoče aktivirati med premikanjem vozila naprej.

5.4   Določanje emisij vodika

5.4.1   Ta preskus je treba opraviti na vseh vozilih, ki so opremljena s pogonskimi akumulatorji odprtega tipa. Če je sistem REESS homologiran v skladu z delom II tega pravilnika in nameščen v skladu z odstavkom 5.2.1.1, se pri homologaciji vozila ta preskus lahko izpusti.

5.4.2   Preskus se izvede v skladu z metodo iz Priloge 7 k temu pravilniku. Predpišeta se vzorčenje in analiza vodika. Druge analitske metode se lahko odobrijo, če se dokaže, da dajejo enakovredne rezultate.

5.4.3   Med običajnim postopkom polnjenja v pogojih iz Priloge 7 so emisije vodika 5 ur manjše od 125 g ali v času t2 (v urah) manjše od vrednosti 25 × t2 g.

2

2

5.4.4   Med polnjenjem s polnilnikom, ki je v okvari (pogoji iz Priloge 7), so emisije vodika manjše od 42 g. Polnilnik omeji takšno okvaro na največ 30 minut.

5.4.5   Vsi postopki, povezani s polnjenjem sistema REESS, se samodejno krmilijo, vključno s postankom za polnjenje.

5.4.6   Faz polnjenja ne sme biti mogoče ročno krmiliti.

5.4.7   Običajni priklop na električno omrežje ali odklop z omrežja ali prekinitev električnega toka ne vplivajo na sistem za krmiljenje faz polnjenja.

5.4.8   Pomembne napake pri polnjenju so trajno prikazane. Pomembna napaka pri polnjenju je napaka, ki lahko pri poznejšem polnjenju povzroči motnje v delovanju polnilnika.

5.4.9   Proizvajalec v priročniku za uporabo navede, da vozilo izpolnjuje te zahteve.

5.4.10   Homologacija, podeljena tipu vozil glede emisije vodika, se lahko razširi na različne tipe vozil iz iste družine v skladu z opredelitvijo družine iz Dodatka 2 Priloge 7.

6.   DEL II: ZAHTEVE ZA VARNOST SISTEMA ZA SHRANJEVANJE ELEKTRIČNE ENERGIJE Z MOŽNOSTJO PONOVNEGA POLNJENJA (REESS)

6.1   Splošno

Uporabijo se postopki iz Priloge 8 k temu pravilniku.

6.2   Vibracije

6.2.1   Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8A k temu pravilniku.

6.2.2   Merila sprejemljivosti

6.2.2.1   Med preskusom se ne smejo pojaviti sledovi:

| (a) | uhajanja elektrolita; |
| --- | --- |

(a)

uhajanja elektrolita;

| (b) | pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS); |
| --- | --- |

(b)

pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS);

| (c) | ognja; |
| --- | --- |

(c)

ognja;

| (d) | eksplozije. |
| --- | --- |

(d)

eksplozije.

Sledovi uhajanja elektrolita se preverjajo z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela preskušane naprave.

6.2.2.2   Pri visokonapetostnem sistemu REESS izolacijska upornost, izmerjena po preskusu v skladu s Prilogo 4B k temu pravilniku, ne sme biti manjša od 100 Ω/volt.

6.3   Toplotni šok in toplotni cikli

6.3.1   Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8B k temu pravilniku.

6.3.2   Merila sprejemljivosti

6.3.2.1   Med preskusom se ne smejo pojaviti sledovi:

| (a) | uhajanja elektrolita; |
| --- | --- |

(a)

uhajanja elektrolita;

| (b) | pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS); |
| --- | --- |

(b)

pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS);

| (c) | ognja; |
| --- | --- |

(c)

ognja;

| (d) | eksplozije. |
| --- | --- |

(d)

eksplozije.

Sledovi uhajanja elektrolita se preverjajo z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela preskušane naprave.

6.3.2.2   Pri visokonapetostnem sistemu REESS izolacijska upornost, izmerjena po preskusu v skladu s Prilogo 4B k temu pravilniku, ne sme biti manjša od 100 Ω/volt.

6.4   Mehanski preskusi

6.4.1   Preskus s padcem za odstranljivi sistem REESS

6.4.1.1   Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8C k temu pravilniku.

6.4.1.2   Merila sprejemljivosti

6.4.1.2.1   Med preskusom se ne smejo pojaviti sledovi:

| (a) | uhajanja elektrolita; |
| --- | --- |

(a)

uhajanja elektrolita;

| (b) | pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS); |
| --- | --- |

(b)

pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS);

| (c) | ognja; |
| --- | --- |

(c)

ognja;

| (d) | eksplozije. |
| --- | --- |

(d)

eksplozije.

Sledovi uhajanja elektrolita se preverjajo z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela preskušane naprave.

6.4.1.2.2   Pri visokonapetostnem sistemu REESS izolacijska upornost, izmerjena po preskusu v skladu s Prilogo 4B k temu pravilniku, ne sme biti manjša od 100 Ω/volt.

6.4.2   Mehanski udarci

6.4.2.1   Ta preskus se uporablja za vozila s srednjim in/ali bočnim stojalom.

Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8D k temu pravilniku.

6.4.2.2   Merila sprejemljivosti

6.4.2.2.1   Med preskusom se ne smejo pojaviti sledovi:

| (a) | uhajanja elektrolita; |
| --- | --- |

(a)

uhajanja elektrolita;

| (b) | pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS); |
| --- | --- |

(b)

pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS);

| (c) | ognja; |
| --- | --- |

(c)

ognja;

| (d) | eksplozije. |
| --- | --- |

(d)

eksplozije.

Sledovi uhajanja elektrolita se preverjajo z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela preskušane naprave.

6.4.2.2.2   Pri visokonapetostnem sistemu REESS izolacijska upornost preskušane naprave, izmerjena po preskusu v skladu s Prilogo 4B k temu pravilniku, znaša najmanj 100 Ω/volt za celoten sistem REESS.

6.5   Požarna odpornost

Ta preskus se uporablja samo za vozila s prostorom za potnike.

Ta preskus je treba izvesti pri sistemih REESS, ki vsebujejo vnetljiv elektrolit.

Preskus se izvede na enem preskusnem vzorcu.

Po izbiri proizvajalca se preskus lahko izvede v obliki:

| (a) | preskusa na vozilu v skladu z odstavkom 6.5.1 tega pravilnika ali |
| --- | --- |

(a)

preskusa na vozilu v skladu z odstavkom 6.5.1 tega pravilnika ali

| (b) | preskusa na sestavnem delu v skladu z odstavkom 6.5.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

(b)

preskusa na sestavnem delu v skladu z odstavkom 6.5.2 tega pravilnika.

6.5.1   Preskus na vozilu

Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8E ob upoštevanju odstavka 3.2.1 navedene priloge.

Homologacija sistema REESS, preskušenega v skladu s tem odstavkom, je omejena na homologacije za določen tip vozila.

6.5.2   Preskus na sestavnem delu

Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8E ob upoštevanju odstavka 3.2.2 navedene priloge.

6.5.3   Merila sprejemljivosti

6.5.3.1   Med preskusom se na preskušani napravi ne smejo pojaviti sledovi eksplozije.

6.6   Zaščita pred zunanjim kratkim stikom

6.6.1   Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8F k temu pravilniku.

6.6.2   Merila sprejemljivosti

6.6.2.1   Med preskusom se ne smejo pojaviti sledovi:

| (a) | uhajanja elektrolita; |
| --- | --- |

(a)

uhajanja elektrolita;

| (b) | pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS); |
| --- | --- |

(b)

pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS);

| (c) | ognja; |
| --- | --- |

(c)

ognja;

| (d) | eksplozije. |
| --- | --- |

(d)

eksplozije.

Sledovi uhajanja elektrolita se preverjajo z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela preskušane naprave.

6.6.2.2   Pri visokonapetostnem sistemu REESS izolacijska upornost, izmerjena po preskusu v skladu s Prilogo 4B k temu pravilniku, ne sme biti manjša od 100 Ω/V.

6.7   Zaščita pred prenapolnjenostjo

6.7.1   Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8G k temu pravilniku.

6.7.2   Merila sprejemljivosti

6.7.2.1   Med preskusom se ne smejo pojaviti sledovi:

| (a) | uhajanja elektrolita; |
| --- | --- |

(a)

uhajanja elektrolita;

| (b) | pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS); |
| --- | --- |

(b)

pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS);

| (c) | ognja; |
| --- | --- |

(c)

ognja;

| (d) | eksplozije. |
| --- | --- |

(d)

eksplozije.

Sledovi uhajanja elektrolita se preverjajo z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela preskušane naprave.

6.7.2.2   Pri visokonapetostnem sistemu REESS izolacijska upornost, izmerjena po preskusu v skladu s Prilogo 4B k temu pravilniku, ne sme biti manjša od 100 Ω/V.

6.8   Zaščita pred preizpraznjenostjo

6.8.1   Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8H k temu pravilniku.

6.8.2   Merila sprejemljivosti

6.8.2.1   Med preskusom se ne smejo pojaviti sledovi:

| (a) | uhajanja elektrolita; |
| --- | --- |

(a)

uhajanja elektrolita;

| (b) | pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS); |
| --- | --- |

(b)

pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS);

| (c) | ognja; |
| --- | --- |

(c)

ognja;

| (d) | eksplozije. |
| --- | --- |

(d)

eksplozije.

Sledovi uhajanja elektrolita se preverjajo z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela preskušane naprave.

6.8.2.2   Pri visokonapetostnem sistemu REESS izolacijska upornost, izmerjena po preskusu v skladu s Prilogo 4B k temu pravilniku, ne sme biti manjša od 100 Ω/V.

6.9   Zaščita pred previsoko temperaturo

6.9.1   Preskus se izvede v skladu s Prilogo 8I k temu pravilniku.

6.9.2   Merila sprejemljivosti

6.9.2.1   Med preskusom se ne smejo pojaviti sledovi:

| (a) | uhajanja elektrolita; |
| --- | --- |

(a)

uhajanja elektrolita;

| (b) | pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS); |
| --- | --- |

(b)

pretrga (velja samo za visokonapetostne sisteme REESS);

| (c) | ognja; |
| --- | --- |

(c)

ognja;

| (d) | eksplozije. |
| --- | --- |

(d)

eksplozije.

Sledovi uhajanja elektrolita se preverjajo z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela preskušane naprave.

6.9.2.2   Pri visokonapetostnem sistemu REESS izolacijska upornost, izmerjena po preskusu v skladu s Prilogo 4B k temu pravilniku, ne sme biti manjša od 100 Ω/V.

6.10   Emisije

Upoštevajo se možne emisije plinov, ki nastanejo pri procesu pretvorbe energije med običajno uporabo.

6.10.1   Pogonski akumulatorji odprtega tipa izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.4 tega pravilnika v zvezi z emisijami vodika.

Sistemi z zaprtim kemičnim procesom se štejejo za sisteme brez emisij pri običajnem delovanju (npr. litij-ionski akumulator).

Proizvajalec akumulatorja opiše in dokumentira zaprti kemični proces v Prilogi 6 – del 2.

Proizvajalec in tehnična služba ovrednotita tudi druge tehnologije glede morebitnih emisij pri običajnem delovanju.

6.10.2   Merila sprejemljivosti

Za emisije vodika glej odstavek 5.4 tega pravilnika.

Pri sistemih brez emisij z zaprtim kemičnim procesom preverjanje ni potrebno.

7.   SPREMEMBE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

7.1   Vsaka sprememba tipa vozila ali sistema REESS v zvezi s tem pravilnikom se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip vozila ali sistema REESS. Organ lahko potem:

| 7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da vozilo ali sistem REESS v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da vozilo ali sistem REESS v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

7.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočilo, pripravljenemu za takšno razširitev, in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 (del 1 ali del 2) k temu pravilniku.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

8.1   Vozila ali sistemi REESS, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani skladno s homologiranim tipom tako, da izpolnjujejo zahteve iz ustreznih delov tega pravilnika.

8.2   Za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 8.1 se opravijo ustrezni pregledi proizvodnje.

8.3   Imetnik homologacije mora zlasti:

| 8.3.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti vozil ali sistemov REESS; |
| --- | --- |

8.3.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti vozil ali sistemov REESS;

| 8.3.2 | imeti dostop do preskusne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

8.3.2

imeti dostop do preskusne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 8.3.3 | zagotoviti, da se podatki o rezultatih preskusov zabeležijo in so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, določeno po dogovoru s homologacijskim organom; |
| --- | --- |

8.3.3

zagotoviti, da se podatki o rezultatih preskusov zabeležijo in so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, določeno po dogovoru s homologacijskim organom;

| 8.3.4 | analizirati rezultate vseh tipov preskusov za preverjanje in zagotovitev stalnosti lastnosti vozila ali sistema REESS, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

8.3.4

analizirati rezultate vseh tipov preskusov za preverjanje in zagotovitev stalnosti lastnosti vozila ali sistema REESS, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 8.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip vozila ali sestavnega dela izvedejo vsaj preskusi iz ustreznih delov tega pravilnika; |
| --- | --- |

8.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip vozila ali sestavnega dela izvedejo vsaj preskusi iz ustreznih delov tega pravilnika;

| 8.3.6 | zagotoviti, da se vsaka serija vzorcev ali preskušancev, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preskusa, dodatno vzorči in preskusi. Izvedejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti zadevne proizvodnje. |
| --- | --- |

8.3.6

zagotoviti, da se vsaka serija vzorcev ali preskušancev, ki pokaže neskladnost z zadevnim tipom preskusa, dodatno vzorči in preskusi. Izvedejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti zadevne proizvodnje.

8.4   Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti.

8.4.1   Pri vsakem pregledu se inšpektorju predložijo zapisi o preskusih in proizvodnji.

8.4.2   Inšpektor lahko odvzame naključne vzorce za preizkus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati pregleda, ki ga opravi proizvajalec.

8.4.3   Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba potrditi veljavnost preskusov iz odstavka 8.4.2, mora inšpektor izbrati vzorce in jih poslati tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

8.4.4   Homologacijski organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika.

8.4.5   Pregledi, ki jih opravi homologacijski organ, se običajno opravijo enkrat letno. Če so med enim od teh obiskov zabeleženi nezadovoljivi rezultati, homologacijski organ zagotovi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1   Homologacija, ki se podeli za tip vozila/sistema REESS v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8 ali če vozilo/sistem REESS ali njegovi sestavni deli ne opravijo preskusov iz odstavka 8.3.5.

9.2   Če pogodbenica sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 (del 1 ali del 2) k temu pravilniku.

10.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila/sistema REESS, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 (del 1 ali del 2) k temu pravilniku.

11.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PREIZKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno prenehanje proizvodnje.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2. – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/rev17/17files_e.html

2

(3)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

3

(4)  Primer vsebine priročnika: „Če vozilo ali polnilnik med polnjenjem zalije voda, se zaradi nevarnosti električnega udara ne dotikajte niti vozila niti polnilnika. Prav tako ne uporabljajte akumulatorja ali vozila, Od trgovca zahtevaje, naj (ustrezno) ukrepa.“

4

---

PRILOGA 1

DEL 1

Sporočilo

(Največji format: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa:

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila v zvezi z njegovo električno varnostjo v skladu s Pravilnikom št. 136

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Blagovno ime ali znamka vozila

2. Tip vozila:

3. Kategorija vozila:

4. Naziv in naslov proizvajalca:

5. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja:

6. Opis vozila:

6.1 Tip sistema REESS:

6.1.1 Homologacijska številka sistema REESS ali opisi sistema REESS (2)

6.2 Delovna napetost:

6.3 Pogonski sistem (npr. hibridni, električni):

7. Vozilo predloženo v homologacijo dne:

8. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov:

9. Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba:

10. Številka poročila, ki ga je izdala navedena služba:

11. Mesto homologacijske oznake:

12. Razlogi za razširitev homologacije (če pride v poštev) (2):

13. Homologacija podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana (2):

14. Kraj:

15. Datum:

16. Podpis:

17. Seznam dokumentov, predloženih skupaj z vlogo za homologacijo ali razširitev, se lahko pridobi na zahtevo.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila, razširila, zavrnila ali preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

DEL 2

Sporočilo

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa:

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa sistema REESS kot sestavnega dela/samostojne tehnične enote (2) v skladu s Pravilnikom št. 136

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Blagovno ime ali znamka sistema REESS:

2. Tip sistema REESS:

3. Naziv in naslov proizvajalca:

4. Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja:

5. Opis sistema REESS:

6. Omejitve namestitve, ki se uporabljajo za sistem REESS:

7. Sistem REESS predložen v homologacijo dne:

8. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov:

9. Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba:

10. Številka poročila, ki ga je izdala navedena služba:

11. Mesto homologacijske oznake:

12. Razlogi za razširitev homologacije (če pride v poštev) (2):

13. Homologacija podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana (2):

14. Kraj:

15. Datum:

16. Podpis:

17. Seznam dokumentov, predloženih skupaj z vlogo za homologacijo ali razširitev, se lahko pridobi na zahtevo.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila, razširila, zavrnila ali preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(glej odstavek 4.2 tega pravilnika)

Slika 1

Image 9

Homologacijska oznaka na sliki 1, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip cestnega vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 136 in pod homologacijsko številko 002492. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 136 v njegovi izvirni obliki.

Slika 2

Image 10

Homologacijska oznaka na sliki 2, nameščena na sistem REESS, pomeni, da je bil zadevni tip sistema REESS („ES“) homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 136 in pod homologacijsko številko 002492. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 136 v njegovi izvirni obliki.

VZOREC B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image 11

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bilo zadevno cestno vozilo homologirano na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma št. 136 in 78 (1). Homologacijska številka pomeni, da je bil na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 136 še v izvirni obliki, Pravilnik št. 78 pa je bil spremenjen s spremembami 03.

---

(1)  Zadnja številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

ZAŠČITA PRED NEPOSREDNIMI STIKI Z DELI POD NAPETOSTJO

1.   SONDE ZA PREVERJANJE MOŽNOSTI DOTIKA

Sonde za preverjanje možnosti dotika za pregled zaščite oseb pred dostopom do delov pod napetostjo so navedene v preglednici.

2.   PRESKUSNI POGOJI

Sonda za preverjanje možnosti dotika se potisne v vse odprtine ohišja s silo, določeno v preglednici. Če deloma ali popolnoma prodre, se namesti v vsak možen položaj, vendar zaustavitvena površina v nobenem primeru ne sme popolnoma prodreti skozi odprtino.

Notranje pregrade se štejejo za del ohišja.

Med sondo in deli pod napetostjo znotraj pregrade ali ohišja na nizkonapetostno napajanje (ne manj kakor 40 V in ne več kakor 50 V) je treba zaporedno priključiti ustrezno luč.

Metoda signalnega tokokroga se uporablja tudi za premične dele pod napetostjo visokonapetostne opreme.

Če je to mogoče, lahko notranji premični deli delujejo počasi.

3.   POGOJI SPREJEMLJIVOSTI

Sonda za preverjanje možnosti dotika se ne sme dotikati delov pod napetostjo.

Če signalni tokokrog med sondo in deli pod napetostjo potrdi, da je ta zahteva izpolnjena, luč ne zasveti.

Pri preskusu za IPXXB povezani preskusni zobje lahko prodrejo do dolžine 80 mm, vendar zaustavitvena površina (premer 50 mm × 20 mm) ne sme prodreti skozi odprtino. Z začetkom v iztegnjenem položaju se obe zvezi preskusnih zob zaporedno upogneta pod kotom do 90 stopinj glede na os sosednjega dela zob in se namestita v vsak možen položaj.

Pri preskusih za IPXXD sonda za preverjanje možnosti dotika lahko prodre za celotno dolžino, vendar zaustavitvena površina ne sme popolnoma prodreti skozi odprtino.

Sonde za preverjanje možnosti dotika za preskuse zaščite oseb pred dostopom do nevarnih delov

Image 12

Povezani preskusni zobje

Image 13

Material: kovina, razen kadar je določeno drugače

Dolžinske mere v milimetrih

Dovoljena odstopanja za mere brez posebnih dovoljenih odstopanj:

| (a) | za kote: 0/– 10°; |
| --- | --- |

(a)

za kote: 0/– 10°;

| (b) | za dolžinske mere: do 25 mm: 0/– 0,05 mm; nad 25 mm: ± 0,2 mm |
| --- | --- |

(b)

za dolžinske mere: do 25 mm: 0/– 0,05 mm; nad 25 mm: ± 0,2 mm

Obe zvezi morata omogočati gibanje v isti ravnini in v isti smeri pod kotom 90° z dovoljenim odstopanjem 0 do + 10°.

---

PRILOGA 4A

NAČIN MERJENJA IZOLACIJSKE UPORNOSTI ZA PRESKUSE NA VOZILU

1.   SPLOŠNO

Izolacijska upornost za vsako visokonapetostno vodilo vozila se izmeri ali izračuna z vrednostmi meritev iz vsakega dela ali sestavne enote visokonapetostnega vodila (v nadaljnjem besedilu: deljeno merjenje).

2.   MERILNA METODA

Izolacijska upornost se meri tako, da se med metodami iz odstavkov 2.1 in 2.2 te priloge izbere ustrezna merilna metoda glede na električni naboj delov pod napetostjo ali izolacijsko upornost itd.

S pomočjo diagrama električnega tokokroga itd. je treba vnaprej pojasniti razpon električnega tokokroga, ki se bo meril.

Poleg tega so za merjenje izolacijske upornosti morebiti potrebne spremembe, kot je na primer odstranitev pokrova zaradi dostopa do delov pod napetostjo, risanje črt za merjenje, sprememba programske opreme itd.

Kadar izmerjene vrednosti zaradi delovanja vgrajenega sistema za nadzor izolacijske upornosti itd. niso stabilne, so za izvajanje meritve morebiti potrebne spremembe, kot je zaustavitev delovanja zadevne naprave ali njena odstranitev. Ko se naprava odstrani, je treba z risbami itd. dokazati, da ne bo spremenila izolacijske upornosti med deli pod napetostjo in električno šasijo.

Potrebna je izredna previdnost glede kratkega stika, električnega udara itd., ker ta potrditev lahko zahteva neposredno delovanje visokonapetostnega tokokroga.

2.1   Merilna metoda z uporabo napetosti iz virov zunaj vozila

2.1.1   Merilni instrument

Uporablja se instrument za preskušanje izolacijske upornosti, ki lahko uporablja enosmerno napetost, ki je višja od delovne napetosti visokonapetostnega vodila.

2.1.2   Merilna metoda

Instrument za preskušanje izolacijske upornosti se priključi med dele pod napetostjo in električno šasijo. Nato se izolacijska upornost izmeri tako, da se uporabi enosmerni tok z napetostjo, ki je najmanj polovična delovna napetost visokonapetostnega vodila.

Če ima sistem več razponov napetosti (npr. zaradi povečevalnega pretvornika) v galvansko povezanem tokokrogu in nekateri sestavni deli ne prenesejo delovne napetosti celotnega tokokroga, se lahko izolacijska upornost med temi sestavnimi deli in električno šasijo izmeri ločeno z vsaj polovično vrednostjo njihove delovne napetosti, pri čemer so ti sestavni deli izklopljeni.

2.2   Merilna metoda z uporabo sistema REESS v vozilu kot vira enosmerne napetosti

2.2.1   Pogoji preskusnega vozila

Visokonapetostno vodilo se napaja z energijo iz sistema REESS in/ali iz sistema za pretvorbo energije in napetost sistema REESS in/ali sistema za pretvorbo energije mora ves čas preskusa ustrezati najmanj nazivni delovni napetosti, ki jo določi proizvajalec vozila.

2.2.2   Merilni instrument

V tem preskusu se uporablja voltmeter, ki meri vrednosti enosmernega toka in ima notranjo upornost najmanj 10 ΜΩ.

2.2.3   Merilna metoda

2.2.3.1   Prvi korak

Napetost se meri tako, kot je prikazano na sliki 1, in zapiše se napetost visokonapetostnega vodila (Vb). Vb je enaka ali višja od nazivne delovne napetosti sistema REESS in/ali sistema za pretvorbo energije, ki jo določi proizvajalec vozila.

Slika 1

Merjenje Vb, V1, V2

električna šasija

visokonapetostno vodilo

sklop sistema REESS

REESS

pogonski sistem

sistem za pretvorbo energije

Vb

V1

električna šasija

V2

sklop sistema za pretvorbo energije

2.2.3.2   Drugi korak

Izmeri in zapiše se napetost (V1) med negativno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo (glej sliko 1).

2.2.3.3   Tretji korak

Izmeri in zapiše se napetost (V2) med pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo (glej sliko 1).

2.2.3.4   Četrti korak

Če je V1 višja ali enaka V2, se med negativno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo vstavi standardna znana upornost (Ro). Ko je Ro nameščena, se izmeri napetost (V1′) med negativno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo (glej sliko 2).

Električna izolacija (Ri) se izračuna z naslednjo formulo:

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) ali Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

Slika 2

Slika 2

Merjenje V1′

Merjenje V1′

električna šasija

visokonapetostno vodilo

pogonski sistem

V1′

sklop sistema REESS

REESS

Ro

Vb

električna šasija

sistem za pretvorbo energije

sklop sistema za pretvorbo energije

Če je V2 višja od V1, se med pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo vstavi standardna znana upornost (Ro). Ko je Ro nameščena, se izmeri napetost (V2′) med pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo (glej sliko 3). Z navedeno formulo se izračuna električna izolacija (Ri). Ta vrednost električne izolacije (v Ω) se deli z nazivno delovno napetostjo visokonapetostnega vodila (v voltih).

Električna izolacija (Ri) se izračuna z naslednjo formulo:

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) ali Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

Slika 3

Slika 3

Merjenje V2′

Merjenje V2′

električna šasija

visokonapetostno vodilo

sklop sistema REESS

REESS

pogonski sistem

sistem za pretvorbo energije

Ro

V2′

električna šasija

sklop sistema za pretvorbo energije

2.2.3.5   Peti korak

Izolacijska upornost (v Ω/V) se dobi tako, da se vrednost električne izolacije Ri (v Ω) deli z delovno napetostjo visokonapetostnega vodila (v voltih).

Opomba: Standardna znana upornost Ro (v Ω) mora biti vrednost najmanjše zahtevane izolacijske upornosti (v Ω/V), pomnožena z delovno napetostjo vozila plus/minus 20 odstotkov (v voltih). Ni treba, da je Ro natančno ta vrednost, saj so enačbe veljavne za katero koli Ro; vendar mora Ro v tem razponu zagotavljati dobro ločljivost za merjenje napetosti.

Opomba

---

PRILOGA 4B

NAČIN MERJENJA IZOLACIJSKE UPORNOSTI ZA PRESKUSE SISTEMA REESS NA SESTAVNEM DELU

1.   MERILNA METODA

Izolacijska upornost se meri tako, da se med metodami iz odstavkov 1.1 in 1.2 te priloge izbere ustrezna merilna metoda glede na električni naboj delov pod napetostjo ali izolacijsko upornost itd.

Če delovne napetosti preskušane naprave (Vb, slika 1) ni mogoče izmeriti (npr. ker je zaradi glavnih kontaktorjev ali aktiviranja varovalke prišlo do odklopa električnega tokokroga), se preskus lahko izvede s prilagojeno preskusno napravo, da se omogoči merjenje notranjih napetosti (pred glavnimi kontaktorji).

Te prilagoditve ne vplivajo na rezultate preskusa.

S pomočjo diagrama električnega tokokroga itd. je treba vnaprej pojasniti razpon električnega tokokroga, ki se bo meril. Če so visokonapetostna vodila med seboj galvansko ločena, se izolacijska upornost izmeri za vsak električni tokokrog.

Poleg tega so za merjenje izolacijske upornosti morebiti potrebne spremembe, kot je na primer odstranitev pokrova zaradi dostopa do delov pod napetostjo, risanje črt za merjenje, sprememba programske opreme itd.

Če izmerjene vrednosti zaradi delovanja sistema za nadzor izolacijske upornosti itd. niso stabilne, se lahko za izvajanje meritve izvedejo potrebne spremembe, kot je zaustavitev delovanja zadevne naprave ali njena odstranitev. Ko se naprava odstrani, se z risbami itd. dokaže, da ne bo spremenila izolacijske upornosti med deli pod napetostjo in ozemljitvenim priključkom, ki ga proizvajalec določi kot mesto priključitve na električno šasijo pri namestitvi v vozilo.

Potrebna je izredna previdnost glede kratkega stika, električnega udara itd., ker ta potrditev lahko zahteva neposredno delovanje visokonapetostnega tokokroga.

1.1   Merilna metoda z uporabo napetosti iz zunanjih virov

1.1.1   Merilni instrument

Uporablja se instrument za preskušanje izolacijske upornosti, ki lahko uporablja enosmerno napetost, ki je višja od nazivne napetosti preskušane naprave.

1.1.2   Merilna metoda

Instrument za preskušanje izolacijske upornosti se priključi med dele pod napetostjo in ozemljitveni priključek. Nato se izmeri izolacijska upornost.

Če ima sistem več razponov napetosti (npr. zaradi pretvornika povečevanja) v galvansko povezanem tokokrogu in nekateri sestavni deli ne prenesejo delovne napetosti celotnega tokokroga, se lahko izolacijska upornost med temi sestavnimi deli in ozemljitvenim priključkom izmeri ločeno z vsaj polovično vrednostjo njihove delovne napetosti, pri čemer so ti sestavni deli odklopljeni.

1.2   Merilna metoda z uporabo preskušane naprave kot vira enosmerne napetosti

1.2.1   Preskusni pogoji

Napetost preskušane naprave ves čas preskusa ustreza najmanj nazivni delovni napetosti preskušane naprave.

1.2.2   Merilni instrument

V tem preskusu se uporablja voltmeter, ki meri vrednosti enosmernega toka in ima notranjo upornost najmanj 10 ΜΩ.

1.2.3   Merilna metoda

1.2.3.1   Prvi korak

Napetost se meri tako, kot je prikazano na sliki 1, in zapiše se delovna napetost preskušane naprave (Vb, slika 1). Vb je enaka ali višja od nazivne delovne napetosti preskušane naprave.

Slika 1

preskušana naprava

ozemljitveni priključek

Vb

V1

V2

1.2.3.2   Drugi korak

Izmeri in zapiše se napetost (V1) med negativnim polom preskušane naprave in ozemljitvenim priključkom (slika 1).

1.2.3.3   Tretji korak

Izmeri in zapiše se napetost (V2) med pozitivnim polom preskušane naprave in ozemljitvenim priključkom (slika 1).

1.2.3.4   Četrti korak

Če je V1 enaka V2 ali višja od nje, se med negativni pol preskušane naprave in ozemljitveni priključek vstavi standardna znana upornost (Ro). Ko je Ro nameščena, se izmeri napetost (V1′) med negativnim polom preskušane naprave in ozemljitvenim priključkom (glej sliko 2).

Električna izolacija (Ri) se izračuna z naslednjo formulo:

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) ali Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

Slika 2

Slika 2

ozemljitveni priključek

preskušana naprava

Vb

V1′

Ro

Če je V2 višja od V1, se med pozitivni pol preskušane naprave in ozemljitveni priključek vstavi standardna znana upornost (Ro). Ko je Ro nameščena, se izmeri napetost (V2′) med pozitivnim polom preskušane naprave in ozemljitvenim priključkom (glej sliko 3).

Električna izolacija (Ri) se izračuna z naslednjo formulo:

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) ali Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

Slika 3

Slika 3

ozemljitveni priključek

preskušana naprava

Vb

Ro

V2′

1.2.3.5   Peti korak

Izolacijska upornost (v Ω/V) se dobi tako, da se vrednost električne izolacije Ri (v Ω) deli z nazivno napetostjo preskušane naprave (v voltih).

Opomba: Standardna znana upornost Ro (v Ω) mora biti vrednost najmanjše zahtevane izolacijske upornosti (v Ω/V), pomnožena z nazivno napetostjo preskusne naprave plus/minus 20 odstotkov (v voltih). Ni treba, da je Ro natančno ta vrednost, saj so enačbe veljavne za katero koli Ro; vendar mora Ro v tem razponu zagotavljati dobro ločljivost za merjenje napetosti.

Opomba

---

PRILOGA 5

NAČIN POTRDITVE ZA DELOVANJE VGRAJENEGA SISTEMA ZA NADZOR IZOLACIJSKE UPORNOSTI

Delovanje vgrajenega sistema za nadzor izolacijske upornosti se potrdi na naslednji način:

Vstavi se upor, ki ne povzroči, da bi izolacijska upornost med terminalom, ki se opazuje, in električno šasijo padla pod najnižjo zahtevano vrednost izolacijske upornosti. Sproži se opozorilo.

---

PRILOGA 6

DEL 1

Bistvene lastnosti cestnih vozil ali sistemov

1.   SPLOŠNO

1.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

1.2   Tip: ...

1.3   Kategorija vozila: ...

1.4   Trgovska imena, če obstajajo: ...

1.5   Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.6   Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja: ...

1.7   Risba in/ali fotografija vozila: ...

1.8   Homologacijska številka sistema REESS: ...

1.9   Potniški prostor: da/ne: ... (1)

1.10   Srednje in/ali bočno stojalo: da/ne: ... (1)

2.   ELEKTRIČNI MOTOR (POGONSKI MOTOR)

2.1   Tip (način navitja, vzbujanje): ...

2.2   Največja neto moč in/ali največja 30-minutna moč (kW): ...

3.   SISTEM REESS

3.1   Blagovno ime in znamka sistema REESS: ...

3.2   Navedba vseh tipov celic: ...

3.2.1   Kemična sestava celic: ...

3.2.2   Fizične mere: ...

3.2.3   Naboj celice (Ah): ...

3.3   Opis ali risbe ali slike sistema REESS, ki pojasnjujejo naslednje elemente:

3.3.1   Struktura: ...

3.3.2   Konfiguracija (število celic, način povezave itd.): ...

3.3.3   Dimenzije: ...

3.3.4   Ohišje (konstrukcija, materiali in fizične mere): ...

3.4   Električne specifikacije: ...

3.4.1   Nazivna napetost (V): ...

3.4.2   Delovna napetost (V): ...

3.4.3   Nazivni naboj (Ah): ...

3.4.4   Največji tok (A): ...

3.5   Stopnja mešanja plinov (v odstotkih): ...

3.6   Opis ali risbe ali slike namestitve sistema REESS v vozilo: ...

3.6.1   Fizična podpora: ...

3.7   Tip upravljanja toplote ...

3.8   Elektronsko krmiljenje: ...

4.   GORIVNA CELICA (ČE SE UPORABLJA)

4.1   Blagovno ime in blagovna znamka gorivne celice: ...

4.2   Tipi gorivnih celic: ...

4.3   Nazivna napetost (V): ...

4.4   Število celic: ...

4.5   Tip hladilnega sistema (če se uporablja): ...

4.6   Največja moč (kW): ...

5.   VAROVALKA IN/ALI ODKLOPNIK

5.1   Tip: ...

5.2   Graf, ki prikazuje funkcionalni razpon: ...

6.   MOČNOSTNI KABELSKI SNOP

6.1   Tip: ...

7.   ZAŠČITA PRED ELEKTRIČNIM UDAROM

7.1   Opis koncepta zaščite: ...

8.   DODATNI PODATKI

8.1   Kratek opis vgradnje sestavnih delov električnega tokokroga ali risbe/slike, ki prikazujejo mesto vgradnje sestavnih delov električnega tokokroga: ...

8.2   Shema vseh električnih funkcij v električnem tokokrogu: ...

8.3   Delovna napetost (V): ...

8.4   Opisi sistema pri načinu vožnje z manjšo zmogljivostjo ...

8.4.1   Ravni napolnjenosti sistema, pri katerih se aktivira zmanjšanje moči, opisi, osnovna načela ...

8.4.2   Opisi za načine sistema z zmanjšano močjo in podobne načine, osnovna načela ...

DEL 2

Bistvene lastnosti sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS)

1.   SISTEM REESS

1.1   Blagovno ime in znamka sistema REESS: ...

1.2   Navedba vseh tipov celic: ...

1.2.1   Kemična sestava celic: ...

1.2.2   Fizične mere: ...

1.2.3   Naboj celice (Ah): ...

1.3   Opis ali risbe ali slike sistema REESS, ki pojasnjujejo naslednje elemente

1.3.1   Struktura: ...

1.3.2   Konfiguracija (število celic, način povezave itd.): ...

1.3.3   Dimenzije: ...

1.3.4   Ohišje (konstrukcija, materiali in fizične mere): ...

1.3.5   Masa sistema REESS (v kg): ...

1.4   Električne specifikacije

1.4.1   Nazivna napetost (V): ...

1.4.2   Delovna napetost (V): ...

1.4.3   Nazivni naboj (Ah): ...

1.4.4   Največji tok (A): ...

1.5   Stopnja mešanja plinov (v odstotkih): ...

1.6   Opis ali risbe ali slike namestitve sistema REESS v vozilo: ...

1.6.1   Fizična podpora: ...

1.7   Tip upravljanja toplote: ...

1.8   Elektronsko krmiljenje: ...

1.9   Kategorija vozil, v katera se lahko namesti sistem REESS: ...

DEL 3

Bistvene lastnosti cestnih vozil ali sistemov, pri katerih je šasija povezana z električnimi tokokrogi

1.   SPLOŠNO

1.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

1.2   Tip: ...

1.3   Kategorija vozila: ...

1.4   Trgovska imena, če obstajajo: ...

1.5   Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.6   Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja: ...

1.7   Risba in/ali fotografija vozila: ...

1.8   Homologacijska številka sistema REESS: ...

1.9   Potniški prostor: da/ne: ... (1)

1.10   Srednje in/ali bočno stojalo: da/ne: ... (1)

2.   SISTEM REESS

2.1   Blagovno ime in znamka sistema REESS: ...

2.2   Kemična sestava celic: ...

2.3   Električne specifikacije: ...

2.3.1   Nazivna napetost (V): ...

2.3.2   Nazivni naboj (Ah): ...

2.3.3   Največji tok (A): ...

2.4   Stopnja mešanja plinov (v odstotkih): ...

2.5   Opis ali risb ali slik namestitve sistema REESS v vozilo: ...

3.   DODATNI PODATKI

3.1   Delovna napetost (V), izmenični tokokrog: ...

3.2   Delovna napetost (V), enosmerni tokokrog: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 7

DOLOČANJE EMISIJ VODIKA MED POLNJENJEM SISTEMA ZA SHRANJEVANJE ELEKTRIČNE ENERGIJE Z MOŽNOSTJO PONOVNEGA POLNJENJA (REESS)

1.   UVOD

V tej prilogi je opisan postopek za določanje emisij vodika med polnjenjem sistema REESS vseh cestnih vozil s skladu z odstavkom 5.4 tega pravilnika.

2.   OPIS PRESKUSA

Izvede se preskus emisij vodika (slika 7.1 te priloge), da se določijo emisije vodika med polnjenjem sistema REESS s polnilnikom. Preskus obsega naslednje korake:

| (a) | priprava vozila/sistema REESS; |
| --- | --- |

(a)

priprava vozila/sistema REESS;

| (b) | praznjenje sistema REESS; |
| --- | --- |

(b)

praznjenje sistema REESS;

| (c) | določitev emisij vodika med običajnim polnjenjem; |
| --- | --- |

(c)

določitev emisij vodika med običajnim polnjenjem;

| (d) | določitev emisij vodika med polnjenjem, ko pride do okvare polnilnika. |
| --- | --- |

(d)

določitev emisij vodika med polnjenjem, ko pride do okvare polnilnika.

3.   PRESKUSI

3.1   Preskus na vozilu

3.1.1   Vozilo je v dobrem mehanskem stanju z vsaj 300 prevoženimi kilometri v sedmih dneh pred preskusom. V tem času je vozilo opremljeno s sistemom REESS, ki je predmet preskusa emisij vodika.

3.1.2   Če se sistem REESS uporablja pri temperaturi, višji od temperature okolice, izvajalec upošteva postopek proizvajalca, da temperatura sistema REESS ostane v območju običajnega delovanja.

Zastopniku proizvajalca je omogočeno, da potrdi, da sistem za uravnavanje temperature sistema REESS ni poškodovan ali v okvari.

3.2   Preskus na sestavnem delu

3.2.1   Sistem REESS je v dobrem mehanskem stanju in je bil izpostavljen najmanj petim standardnim ciklom (kot je določeno v Dodatku 1 Priloge 8).

3.2.2   Če se sistem REESS uporablja pri temperaturi, višji od temperature okolice, izvajalec upošteva postopek proizvajalca, da temperatura sistema REESS ostane v območju njegovega običajnega delovanja.

Zastopniku proizvajalca je omogočeno, da potrdi, da sistem za uravnavanje temperature sistema REESS ni poškodovan ali v okvari.

Slika 7.1

Določanje emisij vodika med polnjenjem sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS)

preskus emisije vodika med okvaro polnilnika temperatura okolja 293 K ± 2 K

priprava vozila/sistema REESS (po potrebi)

KONEC

največ 2 minuti po priklopu na električno omrežje

preskus emisije vodika med običajnim napajanjem

največ 2 minuti po priklopu na električno omrežje

največ 15 minut

največ 7 dni

največ 7 dni

največ 15 minut

12 to 36 h

12 to 36 h

odstavitev

praznjenje sistema REESS temperatura okolja od 293 do 303 K

odstavitev

praznjenje sistema REESS temperatura okolja od 293 do 303 K

ZAČETEK

4.   PRESKUSNA OPREMA ZA PRESKUS EMISIJ VODIKA

4.1   Prostor za merjenje emisij vodika

Prostor za merjenje emisij vodika je merilna komora, neprepustna za plin, v kateri je prostor za preskušano vozilo/sistem REESS. Dostop do vozila/sistema REESS je mogoč z vseh strani. Ko se prostor zapre, je neprepusten za plin v skladu z Dodatkom 1 te priloge. Notranja površina prostora je neprepustna in ne sme reagirati z vodikom. Klimatizacijski sistem je zmožen uravnavati temperaturo zraka v prostoru glede na zahteve za predpisano temperaturo med preskusom s povprečnim dovoljenim odstopanjem ± 2 K med celotnim preskusom.

Zaradi prilagoditve prostorninskim spremembam, ki nastanejo zaradi emisij vodika v prostoru, se lahko uporabi prostor s spremenljivo prostornino ali druga preskusna oprema. Prostor s spremenljivo prostornino se širi in krči glede na emisije vodika v prostoru. Možna načina prilagajanja spremembam notranje prostornine sta dva: premične stene ali meh, pri katerem se neprepustne vreče v prostoru širijo in krčijo glede na spremembe tlaka z izmenjavanjem zraka izven prostora. Sistemi prilagajanja prostornine v nobenem primeru ne vplivajo na prostor, kot je določeno v Dodatku 1 te priloge.

Vsi načini prilagajanja prostornine morajo omejevati razliko med tlakom v prostoru in zračnim tlakom na največ ± 5 hPa.

Prostor mora biti narejen tako, da se lahko določi stalna prostornina. Prostor s spremenljivo prostornino lahko prenese spremembe svoje „nazivne prostornine“ (glej Prilogo 7, Dodatek 1, odstavek 2.1.1), pri čemer se upoštevajo emisije vodika med preskušanjem.

4.2   Analizni sistemi

4.2.1   Analizator vodika

4.2.1.1   Ozračje v komori spremlja analizator vodika (elektrokemični detektor) ali kromatograf za ugotavljanje toplotne prevodnosti. Vzorčni plin se črpa iz sredine stranske stene ali stropa komore, vsak morebitni obvodni tok pa se vrača v prostor, po možnosti na mesto takoj za ventilatorjem za mešanje zraka.

4.2.1.2   Analizator vodika mora imeti odzivni čas manj kot 10 sekund za 90 odstotkov končnega odčitka. Njegova stabilnost je večja od dveh odstotkov celotnega razpona pri nič in pri 80 odstotkov ± 20 odstotkov celotnega razpona v petnajstminutnem obdobju za vse razpone delovanja.

4.2.1.3   Ponovljivost analizatorja, izražena kot ena standardna deviacija, je večja od 1 odstotka celotnega razpona pri nič in pri 80 odstotkov ± 20 % celotnega razpona na vseh uporabljenih razponih.

4.2.1.4   Delovni razponi analizatorja se izberejo tako, da je točnost pri merjenju, kalibriranju in nadzoru uhajanja čim večja.

4.2.2   Sistem zapisovanja podatkov analizatorja vodika

Analizator vodika mora biti opremljen z napravo za zapisovanje izhodnih električnih signalov, ki beleži podatke vsaj enkrat na minuto. Delovne značilnosti zapisovalnega sistema morajo biti vsaj enakovredne signalu, ki se zapisuje, in zagotavljati stalen zapis rezultatov. Zapis mora jasno kazati začetek in konec preskusa običajnega polnjenja in napake pri polnjenju.

4.3   Zapisovanje temperature

4.3.1   Temperatura v komori se zapisuje na dveh točkah s temperaturnima tipaloma, ki sta povezana tako, da prikažeta srednjo vrednost. Merilne točke segajo v prostor približno 0,1 m od navpične središčne črte vsake stranske stene na višini 0,9 ± 0,2 m.

4.3.2   Temperatura v bližini celic se zapisuje s tipali.

4.3.3   Temperatura se ves čas merjenja emisij vodika zapisuje vsaj enkrat na minuto.

4.3.4   Točnost sistema zapisovanja temperature je do ± 1,0 K, temperatura pa je določljiva v mejah ± 0,1 K.

4.3.5   Sistem zapisovanja ali obdelave podatkov omogoča določanje časa na ± 15 sekund.

4.4   Zapisovanje tlaka

4.4.1   Razlika Dp med zračnim tlakom v preskusnem območju in tlakom v prostoru se med meritvami emisij vodika zapisuje vsaj enkrat na minuto.

4.4.2   Točnost sistema za zapisovanje tlaka je v mejah ± 2 hPa, tlak pa je določljiv z natančnostjo ± 0,2 hPa.

4.4.3   Sistem zapisovanja ali obdelave podatkov omogoča določanje časa na ± 15 sekund.

4.5   Zapisovanje napetosti in jakosti električnega toka

4.5.1   Napetost polnilnika in jakost toka (akumulatorja) se ves čas merjenja emisij vodika zapisujeta vsaj enkrat na minuto.

4.5.2   Točnost sistema za zapisovanje napetosti je v mejah ± 1 V, napetost pa je določljiva z natančnostjo ± 0,1 V.

4.5.3   Točnost sistema za zapisovanje jakosti toka je v mejah ± 0,5 A, jakost toka pa je določljiva z natančnostjo ± 0,05 A.

4.5.4   Sistem zapisovanja ali obdelave podatkov lahko določi čas na ± 15 sekund.

4.6   Ventilatorji

Komora ima enega ali več ventilatorjev ali puhal s pretokom od 0,1 do 0,5 m3/sekundo, ki temeljito mešajo zrak v prostoru. Med meritvami mora biti mogoče doseči enakomerno temperaturo in koncentracijo vodika v komori. Vozilo v prostoru ne sme biti izpostavljeno neposrednemu toku zraka iz ventilatorjev ali puhal.

4.7   Plini

4.7.1   Za kalibracijo in delovanje morajo biti na voljo naslednji čisti plini:

| (a) | prečiščeni sintetični zrak (čistost < 1 ppm C1 ekvivalenta, < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); vsebnost kisika med 18 in 21 volumskimi odstotki; |
| --- | --- |

(a)

prečiščeni sintetični zrak (čistost < 1 ppm C1 ekvivalenta, < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); vsebnost kisika med 18 in 21 volumskimi odstotki;

| (b) | vodik (H2), s čistostjo najmanj 99,5 %. |
| --- | --- |

(b)

vodik (H2), s čistostjo najmanj 99,5 %.

4.7.2   Kalibrirni in razponski plini vsebujejo mešanice vodika (H2) in prečiščenega sintetičnega zraka. Dejanske koncentracije kalibrirnega plina so v mejah ± 2 odstotka nazivnih vrednosti. Točnost razredčenih plinov, dobljenih pri uporabi delilnika plina, so v mejah ± 2 odstotka nazivne vrednosti. Koncentracije iz Dodatka 1 se lahko dosežejo tudi z uporabo delilnika plina, tako da je plin za redčenje sintetični zrak.

5.   PRESKUSNI POSTOPEK

Preskus obsega naslednjih pet korakov:

| (a) | priprava vozila/sistema REESS; |
| --- | --- |

(a)

priprava vozila/sistema REESS;

| (b) | praznjenje sistema REESS; |
| --- | --- |

(b)

praznjenje sistema REESS;

| (c) | določitev emisij vodika med običajnim polnjenjem; |
| --- | --- |

(c)

določitev emisij vodika med običajnim polnjenjem;

| (d) | praznjenje pogonskega akumulatorja; |
| --- | --- |

(d)

praznjenje pogonskega akumulatorja;

| (e) | določitev emisij vodika med polnjenjem, ko pride do okvare polnilnika. |
| --- | --- |

(e)

določitev emisij vodika med polnjenjem, ko pride do okvare polnilnika.

Če je vozilo/sistem REESS med dvema korakoma treba premakniti, se potisne na naslednje preskusno območje.

5.1   Preskus na vozilu

5.1.1   Priprava vozila

Preveri se staranje sistema REESS, da se dokaže, da je vozilo v sedmih dneh pred preskusom prevozilo najmanj 300 km. V tem času mora biti vozilo opremljeno s pogonskim akumulatorjem, ki je predmet preskusa emisij vodika. Če tega ni mogoče dokazati, se uporabi naslednji postopek.

5.1.1.1   Praznjenje in začetno polnjenje sistema REESS

Postopek se začne s praznjenjem sistema REESS vozila z vožnjo po preskusni stezi pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje tridesetminutne hitrosti vozila.

Praznjenje se ustavi:

| (a) | ko vozilo ne more voziti s 65 odstotki največje tridesetminutne hitrosti ali |
| --- | --- |

(a)

ko vozilo ne more voziti s 65 odstotki največje tridesetminutne hitrosti ali

| (b) | ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, naj ustavi vozilo, ali |
| --- | --- |

(b)

ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, naj ustavi vozilo, ali

| (c) | ko je prevožena razdalja 100 km. |
| --- | --- |

(c)

ko je prevožena razdalja 100 km.

5.1.1.2   Začetno polnjenje sistema REESS

Polnjenje se izvaja:

| (a) | s polnilnikom; |
| --- | --- |

(a)

s polnilnikom;

| (b) | pri temperaturi okolice med 293 K in 303 K. |
| --- | --- |

(b)

pri temperaturi okolice med 293 K in 303 K.

Postopek izključuje vse vrste zunanjih polnilnikov.

Ob koncu polnjenja sistema REESS se polnilnik samodejno izklopi.

Ta postopek vključuje vse vrste posebnega polnjenja, ki bi se lahko sprožile samodejno ali ročno, kot na primer izravnalno polnjenje ali vzdrževalno polnjenje.

5.1.1.3   Postopek iz odstavkov 5.1.1.1 in 5.1.1.2 se dvakrat ponovi.

5.1.2   Praznjenje sistema REESS

Sistem REESS se izprazni z vožnjo po preskusni stezi pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje tridesetminutne hitrosti vozila.

Praznjenje se ustavi:

| (a) | ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, naj ustavi vozilo, ali |
| --- | --- |

(a)

ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, naj ustavi vozilo, ali

| (b) | ko je največja hitrost vozila manjša od 20 km/h. |
| --- | --- |

(b)

ko je največja hitrost vozila manjša od 20 km/h.

5.1.3   Odstavitev vozila

V petnajstih minutah od zaključka postopka praznjenja akumulatorja iz odstavka 5.2 se vozilo parkira v prostoru za odstavitev. Vozilo stoji tu najmanj 12 ur in največ 36 ur od zaključka praznjenja pogonskega akumulatorja do začetka preskusa emisije vodika med običajnim polnjenjem. V tem času je vozilo odstavljeno pri 293 K ± 2 K.

5.1.4   Preskus emisij vodika med običajnim polnjenjem

5.1.4.1   Pred koncem obdobja odstavitve se merilna komora nekaj minut prezračuje, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika v okolju. Ob tem se vključijo tudi ventilatorji za mešanje zraka v prostoru.

5.1.4.2   Neposredno pred preskusom se opravi ničenje analizatorja vodika in nastavitev merilnega razpona.

5.1.4.3   Ob zaključku odstavitve se preskusno vozilo z ugasnjenim motorjem in odprtimi okni in prtljažnim prostorom premakne v merilno komoro.

5.1.4.4   Vozilo se priključi na električno omrežje. Sistem REESS se polni po običajnem postopku polnjenja iz odstavka 5.1.4.7.

5.1.4.5   Vrata prostora se neprepustno zaprejo in zatesnijo v dveh minutah od trenutka električne zapore koraka običajnega polnjenja.

5.1.4.6   Običajno polnjenje za preskus emisij vodika se začne, ko je komora zatesnjena. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo začetne odčitke CH2i, Ti ter Pi za preskus običajnega polnjenja.

Te vrednosti se uporabijo za izračun emisij vodika (odstavek 6 te priloge). Temperatura okolice T v prostoru v času običajnega polnjenja ne sme biti nižja od 291 K in ne višja od 295 K.

5.1.4.7   Postopek običajnega polnjenja

Običajno polnjenje se izvaja s polnilnikom in obsega naslednje korake:

| (a) | polnjenje pri stalni moči v t1; |
| --- | --- |

(a)

polnjenje pri stalni moči v t1;

| (b) | prekomerno polnjenje pri stalnem toku v času t2. Jakost prekomernega polnjenja določi proizvajalec in je enaka jakosti, ki se uporablja med izravnalnim polnjenjem. |
| --- | --- |

(b)

prekomerno polnjenje pri stalnem toku v času t2. Jakost prekomernega polnjenja določi proizvajalec in je enaka jakosti, ki se uporablja med izravnalnim polnjenjem.

Merilo konca polnjenja sistema REESS ustreza samodejnemu izklopu polnilnika pri času polnjenja t1 + t2. Ta čas polnjenja je omejen na t1 + 5 ur, tudi če standardni instrumenti voznika jasno opozorijo, da akumulator še ni poln.

5.1.4.8   Neposredno pred zaključkom preskusa se opravi ničenje analizatorja vodika in nastavitev merilnega razpona.

5.1.4.9   Vzorčenje emisij se zaključi v času t1 + t2 ali t1 + 5 ur po začetku prvega vzorčenja, kot je opisano v odstavku 5.1.4.6 te priloge. Zapisuje se čas. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo končne odčitke CH2f, Tf in Pf za preskus običajnega polnjenja, ki se uporabijo v izračunu iz odstavka 6 te priloge.

5.1.5   Preskus emisij vodika pri okvari polnilnika

5.1.5.1   V največ sedmih dneh po zaključku prejšnjega preskusa se postopek začne s praznjenjem sistema REESS vozila v skladu z odstavkom 5.1.2 te priloge.

5.1.5.2   Koraki postopka v odstavku 5.1.3 te priloge se ponovijo.

5.1.5.3   Pred koncem obdobja odstavitve se merilna komora nekaj minut prezračuje, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika v okolju. Ob tem se vključijo tudi ventilatorji za mešanje zraka v prostoru.

5.1.5.4   Neposredno pred preskusom se opravi ničenje analizatorja vodika in nastavitev merilnega razpona.

5.1.5.5   Ob zaključku odstavitve se preskusno vozilo z ugasnjenim motorjem in odprtimi okni in prtljažnim prostorom premakne v merilno komoro.

5.1.5.6   Vozilo se priključi na električno omrežje. Sistem REESS se polni v skladu s postopkom polnjenja z okvaro iz odstavka 5.1.5.9.

5.1.5.7   Vrata prostora se neprepustno zaprejo in zatesnijo v dveh minutah od trenutka električne zapore koraka polnjenja z okvaro.

5.1.5.8   Polnjenje z okvaro za preskus emisij vodika se začne, ko je komora zatesnjena. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo začetne odčitke CH2i, Ti in Pi za preskus polnjenja z okvaro.

Te vrednosti se uporabijo za izračun emisij vodika (odstavek 6 te priloge). Temperatura okolice T v prostoru v času polnjenja z okvaro ne sme biti nižja od 291 K in ne višja od 295 K.

5.1.5.9   Postopek polnjenja z okvaro

Okvara polnjenja se izvaja z ustreznim polnilnikom in obsega naslednje korake:

| (a) | polnjenje pri stalni moči v t′1; |
| --- | --- |

(a)

polnjenje pri stalni moči v t′1;

| (b) | 30-minutno polnjenje z največjim tokom po priporočilih proizvajalca. V tej fazi polnilnik zagotavlja največji tok po priporočilih proizvajalca. |
| --- | --- |

(b)

30-minutno polnjenje z največjim tokom po priporočilih proizvajalca. V tej fazi polnilnik zagotavlja največji tok po priporočilih proizvajalca.

5.1.5.10   Neposredno pred zaključkom preskusa se opravi ničenje analizatorja vodika in nastavitev merilnega razpona.

5.1.5.11   Preskus se zaključi v času t′1 + 30 minut po začetku prvega vzorčenja, kot je opisano v odstavku 5.1.5.8. Zapisuje se čas. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo končne odčitke CH2f, Tf in Pf za preskus z okvaro polnjenja, ki se uporabijo v izračunu iz odstavka 6 te priloge.

5.2   Preskus na sestavnem delu

5.2.1   Priprava sistema REESS

Preveri se staranje sistema REESS, da se dokaže, da je sistem REESS opravil najmanj pet standardnih ciklov (kot je določeno v Dodatku 1 Priloge 8).

5.2.2   Praznjenje sistema REESS

Sistem REESS se izprazni pri moči 70 odstotkov ± 5 odstotkov nazivne moči sistema.

Praznjenje se ustavi, ko je doseženo stanje najmanjše napolnjenosti, kot ga je določil proizvajalec.

5.2.3   Odstavitev vozila

V 15 minutah od zaključka postopka praznjenja sistema REESS iz odstavka 5.2.2 in pred začetkom preskusa emisije vodika se sistem REESS odstavi pri temperaturi 293 K ± 2 K za najmanj 12 ur in največ 36 ur.

5.2.4   Preskus emisij vodika med običajnim polnjenjem

5.2.4.1   Pred koncem obdobja odstavitve sistema REESS se merilna komora nekaj minut prezračuje, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika v okolju. Ob tem se vključijo tudi ventilatorji za mešanje zraka v prostoru.

5.2.4.2   Neposredno pred preskusom se opravi ničenje analizatorja vodika in nastavitev merilnega razpona.

5.2.4.3   Ob koncu obdobja odstavitve se sistem REESS premakne v merilno komoro.

5.2.4.4   Sistem REESS se polni po običajnem postopku polnjenja iz odstavka 5.2.4.7.

5.2.4.5   Komora se zapre in neprepustno zatesni v dveh minutah od trenutka električne zapore koraka običajnega polnjenja.

5.2.4.6   Običajno polnjenje za preskus emisij vodika se začne, ko je komora zatesnjena. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo začetne odčitke CH2i, Ti ter Pi za preskus običajnega polnjenja.

Te vrednosti se uporabijo za izračun emisij vodika (odstavek 6 te priloge). Temperatura okolice T v prostoru v času običajnega polnjenja ne sme biti nižja od 291 K in ne višja od 295 K.

5.2.4.7   Postopek običajnega polnjenja

Običajno polnjenje se izvaja z ustreznim polnilnikom in obsega naslednje korake:

| (a) | polnjenje pri stalni moči v t1; |
| --- | --- |

(a)

polnjenje pri stalni moči v t1;

| (b) | prekomerno polnjenje pri stalnem toku v času t2. Jakost prekomernega polnjenja določi proizvajalec in je enaka jakosti, ki se uporablja med izravnalnim polnjenjem. |
| --- | --- |

(b)

prekomerno polnjenje pri stalnem toku v času t2. Jakost prekomernega polnjenja določi proizvajalec in je enaka jakosti, ki se uporablja med izravnalnim polnjenjem.

Merilo konca polnjenja sistema REESS ustreza samodejnemu izklopu polnilnika pri času polnjenja t1 + t2. Ta čas polnjenja je omejen na t1 + 5 ur, tudi če ustrezni instrumenti jasno opozorijo, da sistem REESS še ni poln.

5.2.4.8   Neposredno pred zaključkom preskusa se opravi ničenje analizatorja vodika in nastavitev merilnega razpona.

5.2.4.9   Vzorčenje emisij se zaključi v času t1 + t2 ali t1 + 5 ur po začetku prvega vzorčenja, kot je opisano v odstavku 5.2.4.6. Zapisuje se čas. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo končne odčitke CH2f, Tf in Pf za preskus običajnega polnjenja, ki se uporabijo v izračunu iz odstavka 6 te priloge.

5.2.5   Preskus emisij vodika pri okvari polnilnika

5.2.5.1   Preskusni postopek se začne v največ sedmih dneh po zaključku preskusa iz odstavka 5.2.4. Postopek se začne s praznjenjem sistema REESS vozila v skladu z odstavkom 5.2.2.

5.2.5.2   Koraki postopka v odstavku 5.2.3 se ponovijo.

5.2.5.3   Pred koncem obdobja odstavitve se merilna komora nekaj minut prezračuje, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika v okolju. Ob tem se vključijo tudi ventilatorji za mešanje zraka v prostoru.

5.2.5.4   Neposredno pred preskusom se opravi ničenje analizatorja vodika in nastavitev merilnega razpona.

5.2.5.5   Ob koncu odstavitve se sistem REESS premakne v merilno komoro.

5.2.5.6   Sistem REESS se polni v skladu s postopkom polnjenja z okvaro iz odstavka 5.2.5.9.

5.2.5.7   Komora se zapre in neprepustno zatesni v dveh minutah od trenutka električne zapore koraka polnjenja z okvaro.

5.2.5.8   Polnjenje z okvaro za preskus emisij vodika se začne, ko je komora zatesnjena. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo začetne odčitke CH2i, Ti in Pi za preskus z okvaro polnjenja.

Te vrednosti se uporabijo za izračun emisij vodika (odstavek 6 te priloge). Temperatura okolice T v prostoru v času okvare polnjenja ne sme biti nižja od 291 K in ne višja od 295 K.

5.2.5.9   Postopek polnjenja z okvaro

Polnjenje z okvaro se izvaja z ustreznim polnilnikom in obsega naslednje korake:

| (a) | polnjenje pri stalni moči v t′1; |
| --- | --- |

(a)

polnjenje pri stalni moči v t′1;

| (b) | 30-minutno polnjenje z največjim tokom po priporočilih proizvajalca. V tej fazi polnilnik zagotavlja največji tok po priporočilih proizvajalca. |
| --- | --- |

(b)

30-minutno polnjenje z največjim tokom po priporočilih proizvajalca. V tej fazi polnilnik zagotavlja največji tok po priporočilih proizvajalca.

5.2.5.10   Neposredno pred zaključkom preskusa se opravi ničenje analizatorja vodika in nastavitev merilnega razpona.

5.2.5.11   Preskus se zaključi v času t′1 + 30 minut po začetku prvega vzorčenja, kot je opisano v odstavku 5.2.5.8. Zapisuje se čas. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo končne odčitke CH2f, Tf in Pf za preskus z okvaro polnjenja, ki se uporabijo v izračunu iz odstavka 6.

6.   IZRAČUN

Preskusi emisij vodika iz odstavka 5 omogočajo izračun emisij vodika iz faze običajnega polnjenja in faze okvare polnjenja. Emisije vodika iz obeh faz se izračunajo z uporabo začetne in končne koncentracije vodika, temperature in tlaka v prostoru, skupaj z neto prostornino prostora.

Uporabi se naslednja enačba:

Formula

pri čemer je:

| MH2 | = | masa vodika v gramih; |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | izmerjena koncentracija vodika v prostoru, prostornina ppm; |
| V | = | neto prostornina prostora v kubičnih metrih (m3), popravljena za prostornino vozila z odprtimi okni in odprtim prtljažnim prostorom. Če prostornina vozila ni določena, se odšteje prostornina 1,42 m3; |
| Vout | = | izravnalna prostornina v m3 pri preskusni temperaturi in tlaku; |
| T | = | temperatura okolice v komori, v K; |
| P | = | absolutni tlak v prostoru v kPa; |
| k | = | 2,42 |

MH2

=

masa vodika v gramih;

CH2

=

izmerjena koncentracija vodika v prostoru, prostornina ppm;

V

=

neto prostornina prostora v kubičnih metrih (m3), popravljena za prostornino vozila z odprtimi okni in odprtim prtljažnim prostorom. Če prostornina vozila ni določena, se odšteje prostornina 1,42 m3;

Vout

=

izravnalna prostornina v m3 pri preskusni temperaturi in tlaku;

T

=

temperatura okolice v komori, v K;

P

=

absolutni tlak v prostoru v kPa;

k

=

2,42

| pri čemer je: | | i začetni odčitek; |
| --- | --- | --- |

pri čemer je:

i začetni odčitek;

| | f končni odčitek. |
| --- | --- |

f končni odčitek.

6.1   Rezultati preskusov

Masne emisije vodika za sistem REESS so:

| | MN = masa emisije vodika za preskus običajnega polnjenja v gramih; |
| --- | --- |

MN = masa emisije vodika za preskus običajnega polnjenja v gramih;

| | MD = masa emisije vodika za preskus okvare polnjenja v gramih. |
| --- | --- |

MD = masa emisije vodika za preskus okvare polnjenja v gramih.

DODATEK 1

KALIBRACIJA OPREME ZA PRESKUŠANJE EMISIJ VODIKA

1.   POGOSTOST IN NAČINI KALIBRACIJE

Vsa oprema se kalibrira pred prvo uporabo in nato po potrebi, v vsakem primeru pa v mesecu pred homologacijskim preskušanjem. Načini kalibracije, ki se uporabljajo, so opisani v tem dodatku.

2.   KALIBRACIJA MERILNEGA PROSTORA

2.1   Začetno določanje prostornine prostora

2.1.1   Pred prvo uporabo se notranja prostornina komore določi na naslednji način:

| | Pazljivo se izmeri notranjost komore, pri čemer se upoštevajo vse nepravilnosti, kot so, na primer, oporniki. |
| --- | --- |

Pazljivo se izmeri notranjost komore, pri čemer se upoštevajo vse nepravilnosti, kot so, na primer, oporniki.

| | S temi meritvami se določi prostornina komore. |
| --- | --- |

S temi meritvami se določi prostornina komore.

Prostornina se ustali, ko je temperatura okolice v prostoru 293 K. Ta nazivna prostornina je ponovljiva z odstopanjem ± 0,5 % navedene vrednosti.

2.1.2   Neto notranja prostornina se določi tako, da se odšteje 1,42 m3 od notranje prostornine komore. Namesto vrednosti 1,42 m3se lahko uporabi tudi prostornina preskusnega vozila z odprtim prtljažnikom in okni ali prostornina sistema REESS.

2.1.3   Tesnost komore se preveri v skladu z odstavkom 2.3 tega dodatka. Če masa vodika ne ustreza vbrizgani masi z odstopanjem ± 2 %, se zahteva popravni ukrep.

2.2   Določanje emisij ozadja v komori

S tem postopkom se zagotavlja, da v komori ni nobenih materialov, ki oddajajo večje količine vodika. Pregled se opravi ob začetku uporabe prostora, po delih v prostoru, ki lahko vplivajo na emisije ozadja, in s pogostostjo najmanj enkrat letno.

2.2.1   Prostori s spremenljivo prostornino se lahko uporabljajo s stalno ali spremenljivo prostornino, kakor je opisano v odstavku 2.1.1. Temperatura okolice se v spodaj navedenem času štirih ur vzdržuje pri 293 K ± 2 K.

2.2.2   Prostor se lahko zapre in ventilator za mešanje zraka lahko deluje do 12 ur pred začetkom štiriurnega vzorčenja ozadja.

2.2.3   Analizator se (po potrebi) kalibrira. Nato se opravi ničenje in nastavitev merilnega razpona.

2.2.4   Prostor se prezračuje, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika, nato pa se vklopi ventilator za mešanje zraka, če še ni vklopljen.

2.2.5   Nato se komora zapre in izmerijo se koncentracija vodika ozadja v komori, temperatura in zračni tlak. To so začetni odčitki CH2i, Ti in Pi, ki se uporabijo za izračun ozadja v prostoru.

2.2.6   Prostor tako ostane nemoten z vklopljenim ventilatorjem štiri ure.

2.2.7   Po preteku tega časa se z istim analizatorjem izmeri koncentracija vodika v komori. Izmerita se tudi temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CH2f, Tf in Pf.

2.2.8   Sprememba mase vodika v prostoru se izračuna med trajanjem preskusa v skladu z odstavkom 2.4 te priloge in ne presega 0,5 g.

2.3   Kalibracija in preskus zadrževanja vodika v komori

Kalibracija in preskus zadrževanja vodika v komori zagotavljata preverjanje izračuna prostornine (odstavek 2.1) in izmerita morebitna uhajanja. Stopnja uhajanja iz prostora se določi pri njegovi prvi uporabi, po vsakem posegu v prostor, ki lahko vpliva na integriteto prostora, in nato vsaj enkrat na mesec. Če med šestimi zaporednimi mesečnimi pregledi niso potrebna popravila, se lahko stopnja uhajanja iz prostora nato določa četrtletno, dokler niso potrebna popravila.

2.3.1   Prostor se prezračuje, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika. Če ventilator še ni vklopljen, se vklopi. Opravi se ničenje analizatorja vodika, po potrebi kalibracija in nastavitev merilnega razpona.

2.3.2   Prostornina se nastavi na nazivno prostornino.

2.3.3   Vklopi se sistem za uravnavanje temperature okolice (če še ni vklopljen), ki se nastavi na začetno temperaturo 293 K.

2.3.4   Ko se temperatura v prostoru ustali na 293 K ± 2, se prostor zapre in izmerijo se koncentracija v ozadju, temperatura in zračni tlak. To so začetni odčitki CH2i, Ti in Pi, ki se uporabijo za kalibracijo prostora.

2.3.5   Prostornina se sprosti z nazivne vrednosti.

2.3.6   V prostor se spusti približno 100 gramov vodika. Ta masa vodika se izmeri s točnostjo ± 2 % izmerjene vrednosti.

2.3.7   Vsebina v komori se meša pet minut, nato pa se izmerijo koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CH2f, Tf in Pf za kalibracijo prostora in začetni odčitki CH2i, Ti in Pi za preverjanje zadrževanja.

2.3.8   Na podlagi odčitkov v skladu z odstavkoma 2.3.4 in 2.3.7 ter formule iz odstavka 2.4 se izračuna masa vodka v prostoru. Ta je v mejah ± 2 % izmerjene mase vodika iz odstavka 2.3.6.

2.3.9   Vsebina v komori se meša najmanj deset ur. Ob izteku tega obdobja se izmerijo in zapišejo končna koncentracija vodika, temperatura in tlak. To so končni odčitki CH2f, Tf, in Pf za preverjanje zadrževanja vodika.

2.3.10   Po formuli iz odstavka 2.4 se nato masa vodika izračuna iz odčitkov iz odstavkov 2.3.7 in 2.3.9. Masa se od mase vodika iz odstavka 2.3.8 ne razlikuje za več kot 5 %.

2.4   Izračun

Izračun spremembe neto mase vodika v prostoru se uporablja za določanje ogljikovodikov ozadja v prostoru in stopnje uhajanja. Začetne in končne vrednosti koncentracije vodika, temperature in zračnega tlaka se uporabijo v naslednji enačbi za izračun spremembe mase.

Formula

pri čemer je:

| MH2 | = | masa vodika v gramih; |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | izmerjena koncentracija vodika v prostoru, prostornina ppm; |
| V | = | prostornina prostora v kubičnih metrih (m3), izmerjena v skladu z odstavkom 2.1.1; |
| Vout | = | izravnalna prostornina v m3 pri preskusni temperaturi in tlaku; |
| T | = | temperatura okolice v komori, v K; |
| P | = | absolutni tlak v prostoru v kPa; |
| k | = | 2,42 |

MH2

=

masa vodika v gramih;

CH2

=

izmerjena koncentracija vodika v prostoru, prostornina ppm;

V

=

prostornina prostora v kubičnih metrih (m3), izmerjena v skladu z odstavkom 2.1.1;

Vout

=

izravnalna prostornina v m3 pri preskusni temperaturi in tlaku;

T

=

temperatura okolice v komori, v K;

P

=

absolutni tlak v prostoru v kPa;

k

=

2,42

| pri čemer je: | | i začetni odčitek; |
| --- | --- | --- |

pri čemer je:

i začetni odčitek;

| | f končni odčitek. |
| --- | --- |

f končni odčitek.

3.   KALIBRIRANJE ANALIZATORJA VODIKA

Analizator je treba kalibrirati z uporabo vodika v zraku in prečiščenega sintetičnega zraka. Glej odstavek 4.8.2 Priloge 7.

Vsak od običajno uporabljenih delovnih območij se kalibrira po naslednjem postopku:

| 3.1 | Kalibracijsko krivuljo dobimo z najmanj petimi kalibracijskimi točkami, ki so čim bolj enakomerno porazdeljene po območju delovanja. Nazivna koncentracija kalibrirnega plina z najvišjo koncentracijo je vsaj 80 % obsega skale. |
| --- | --- |

3.1

Kalibracijsko krivuljo dobimo z najmanj petimi kalibracijskimi točkami, ki so čim bolj enakomerno porazdeljene po območju delovanja. Nazivna koncentracija kalibrirnega plina z najvišjo koncentracijo je vsaj 80 % obsega skale.

| 3.2 | Kalibracijska krivulja se izračuna z metodo najmanjših kvadratov. Če je dobljena stopnja polinoma večja od 3, je število kalibracijskih točk najmanj število stopnje polinoma plus 2. |
| --- | --- |

3.2

Kalibracijska krivulja se izračuna z metodo najmanjših kvadratov. Če je dobljena stopnja polinoma večja od 3, je število kalibracijskih točk najmanj število stopnje polinoma plus 2.

| 3.3 | Kalibracijska krivulja se od nazivne vrednosti vsakega kalibrirnega plina ne razlikuje za več kot 2 %. |
| --- | --- |

3.3

Kalibracijska krivulja se od nazivne vrednosti vsakega kalibrirnega plina ne razlikuje za več kot 2 %.

| 3.4 | Z uporabo koeficientov polinoma iz odstavka 3.2 se sestavi preglednica odčitkov analizatorja v razmerju do pravih koncentracij v korakih, ki ne presegajo 1 % obsega skale. To se izvede za vsako kalibrirano merilno območje analizatorja.
  Ta preglednica vključuje tudi druge pomembne podatke, kot so:






  (a) | datum kalibracije; |
| --- | --- | --- |

3.4

Z uporabo koeficientov polinoma iz odstavka 3.2 se sestavi preglednica odčitkov analizatorja v razmerju do pravih koncentracij v korakih, ki ne presegajo 1 % obsega skale. To se izvede za vsako kalibrirano merilno območje analizatorja.

Ta preglednica vključuje tudi druge pomembne podatke, kot so:

(a)

datum kalibracije;

| (b) | potenciometrični ničelni odčitki in odčitki za določitev merilnega območja (če je primerno); |
| --- | --- |

(b)

potenciometrični ničelni odčitki in odčitki za določitev merilnega območja (če je primerno);

| (c) | nazivna skala; |
| --- | --- |

(c)

nazivna skala;

| (d) | referenčni podatki za vsak uporabljeni kalibrirni plin; |
| --- | --- |

(d)

referenčni podatki za vsak uporabljeni kalibrirni plin;

| (e) | dejanska in navedena vrednost vsakega uporabljenega kalibrirnega plina skupaj z odstotkovnimi razlikami; |
| --- | --- |

(e)

dejanska in navedena vrednost vsakega uporabljenega kalibrirnega plina skupaj z odstotkovnimi razlikami;

| (f) | kalibrirni tlak analizatorja. |
| --- | --- |

(f)

kalibrirni tlak analizatorja.

| 3.5 | Če se tehnični službi dokaže, da so alternativne metode (npr. računalnik, elektronsko krmiljeno stikalo merilnega območja) lahko enako točne, se lahko uporabijo tudi te alternative. |
| --- | --- |

3.5

Če se tehnični službi dokaže, da so alternativne metode (npr. računalnik, elektronsko krmiljeno stikalo merilnega območja) lahko enako točne, se lahko uporabijo tudi te alternative.

DODATEK 2

OSNOVNE ZNAČILNOSTI DRUŽINE VOZIL

1.   Parametri, ki opredeljujejo družino glede na emisije vodika

Družina se lahko opredeli po osnovnih parametrih konstrukcije, skupnih vozilom v družini. V nekaterih primerih lahko obstaja medsebojni vpliv parametrov. Ti učinki se upoštevajo tudi zaradi zagotovitve, da so v določeno družino vključena le vozila s podobnimi značilnostmi emisij vodika.

2.   V ta namen se za tiste tipe vozil, katerih spodaj opisani parametri so enaki, šteje, da spadajo v isto družino glede na emisije vodika.

Sistem REESS:

| (a) | blagovno ime ali znamka sistema REESS; |
| --- | --- |

(a)

blagovno ime ali znamka sistema REESS;

| (b) | tip vseh uporabljenih elektrokemičnih parov; |
| --- | --- |

(b)

tip vseh uporabljenih elektrokemičnih parov;

| (c) | število celic REESS; |
| --- | --- |

(c)

število celic REESS;

| (d) | število podsistemov REESS; |
| --- | --- |

(d)

število podsistemov REESS;

| (e) | nazivna napetost sistema REESS (V); |
| --- | --- |

(e)

nazivna napetost sistema REESS (V);

| (f) | energija sistema REESS (kWh); |
| --- | --- |

(f)

energija sistema REESS (kWh);

| (g) | stopnja mešanja plinov (v odstotkih): |
| --- | --- |

(g)

stopnja mešanja plinov (v odstotkih):

| (h) | vrste prezračevanja podsistemov REESS; |
| --- | --- |

(h)

vrste prezračevanja podsistemov REESS;

| (i) | tip hladilnega sistema (če se uporablja). |
| --- | --- |

(i)

tip hladilnega sistema (če se uporablja).

Vgrajeni polnilnik:

| (a) | znamka in tip različnih delov polnilnika: |
| --- | --- |

(a)

znamka in tip različnih delov polnilnika:

| (b) | izhodna nazivna moč (kW); |
| --- | --- |

(b)

izhodna nazivna moč (kW);

| (c) | največja napetost polnjenja (V); |
| --- | --- |

(c)

največja napetost polnjenja (V);

| (d) | največji tok polnjenja (A); |
| --- | --- |

(d)

največji tok polnjenja (A);

| (e) | znamka in tip krmilne enote (če se uporablja); |
| --- | --- |

(e)

znamka in tip krmilne enote (če se uporablja);

| (f) | shema delovanja, nadzor in varnost; |
| --- | --- |

(f)

shema delovanja, nadzor in varnost;

| (g) | značilnosti obdobij polnjenja. |
| --- | --- |

(g)

značilnosti obdobij polnjenja.

---

PRILOGA 8

POSTOPKI ZA PRESKUŠANJE SISTEMA ZA SHRANJEVANJE ELEKTRIČNE ENERGIJE Z MOŽNOSTJO PONOVNEGA POLNJENJA (REESS)

Rezervirano.

DODATEK

POSTOPEK ZA IZVAJANJE STANDARDNEGA CIKLA

Standardni cikel se začne s standardnim praznjenjem, ki mu sledi standardno polnjenje.

Standardno praznjenje:

| Hitrost praznjenja | : | Postopek praznjenja, vključno z merili za zaključek, določi proizvajalec. Če ni določeno drugače, se praznjenje opravi s tokom 1C. |
| --- | --- | --- |
| Meja praznjenja (končna napetost) | : | določi proizvajalec |
| Čas mirovanja po praznjenju | : | najmanj 30 min. |
| Standardno polnjenje | : | postopek polnjenja, vključno z merili za zaključek, določi proizvajalec. Če ni določeno drugače, se polnjenje opravi s tokom C/3. |

Hitrost praznjenja

:

Postopek praznjenja, vključno z merili za zaključek, določi proizvajalec. Če ni določeno drugače, se praznjenje opravi s tokom 1C.

Meja praznjenja (končna napetost)

:

določi proizvajalec

Čas mirovanja po praznjenju

:

najmanj 30 min.

Standardno polnjenje

:

postopek polnjenja, vključno z merili za zaključek, določi proizvajalec. Če ni določeno drugače, se polnjenje opravi s tokom C/3.

---

PRILOGA 8A

PRESKUS Z VIBRACIJAMI

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti varnost sistema REESS v primeru vibracij, katerim bo sistem REESS verjetno izpostavljen med običajnim delovanjem vozila.

2.   NAPRAVE

2.1   Ta preskus se opravi s celotnim sistemom REESS ali s povezanimi podsistemi sistema REESS, vključno s celicami in njihovimi električnimi povezavami. Če se proizvajalec odloči za izvedbo preskusa s povezanimi podsistemi, mora dokazati, da lahko rezultati preskusa smiselno predstavljajo delovanje celotnega sistema REESS glede varnosti pod istimi pogoji. Če elektronska enota za upravljanje za sistem REESS ni vgrajena v ohišje, ki obdaja celice, se elektronska enota za upravljanje lahko na zahtevo proizvajalca izključi iz namestitve na preskušano napravo.

2.2   Preskušana naprava je trdno pritrjena na ploščad vibracijskega stroja, tako da je zagotovljen neposredni prenos vibracij na preskušano napravo.

3.   POSTOPKI

3.1   Splošni preskusni pogoji

Za preskušano napravo veljajo naslednji pogoji:

| (a) | preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C; |
| --- | --- |

(a)

preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C;

| (b) | na začetku preskusa se stanje napolnjenosti nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti preskušane naprave; |
| --- | --- |

(b)

na začetku preskusa se stanje napolnjenosti nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti preskušane naprave;

| (c) | na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na funkcije preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa. |
| --- | --- |

(c)

na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na funkcije preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa.

3.2   Preskusni postopki

Preskušane naprave se izpostavijo vibracijam, ki imajo sinusno valovno obliko z logaritemskim preletom med 7 Hz in 200 Hz ter nazaj na 7 Hz v 15 minutah.

Ta cikel se ponovi 12-krat v skupnem času 3 ur v navpični smeri usmerjenosti namestitve sistema REESS po določilih proizvajalca.

Korelacija med frekvenco in pospeškom se prikaže v preglednicah 1 in 2:

Preglednica 1

Frekvenca in pospešek (bruto masa preskušane naprave je manj kot 12 kg)

| Frekvenca [Hz] | Pospešek [m/s2] |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18–približno 50 (1) | postopoma povišan z 10 na 80 |
| 50–200 | 80 |

Frekvenca [Hz]

Pospešek [m/s2]

7–18

10

18–približno 50 (1)

postopoma povišan z 10 na 80

50–200

80

Preglednica 2

Frekvenca in pospešek (bruto masa preskušane naprave je 12 kg ali več)

| Frekvenca [Hz] | Pospešek [m/s2] |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18–približno 25 (1) | postopoma povišan z 10 na 20 |
| 25–200 | 20 |

Frekvenca [Hz]

Pospešek [m/s2]

7–18

10

18–približno 25 (1)

postopoma povišan z 10 na 20

25–200

20

Na zahtevo proizvajalca je mogoče uporabiti višjo stopnjo pospeška in večjo največjo frekvenco.

Na zahtevo proizvajalca se lahko namesto korelacije frekvenca – pospešek iz preglednice 1 ali 2 uporabi profil preskusa z vibracijami, ki ga določi proizvajalec vozila, ki je preverjen za način uporabe vozila in ki ga potrdi tehnična služba. Homologacija sistema REESS, preskušenega v skladu s tem pogojem, je omejena na homologacije za določen tip vozila.

Po koncu vibracij se izvede standardni cikel iz Dodatka 1 Priloge 8, če tega ne preprečuje preskušana naprava.

Preskus se konča z enournim obdobjem opazovanja pri temperaturi okolice v preskusnem okolju.

---

(1)  Amplituda se nato vzdržuje pri 0,8 mm (skupni premik 1,6 mm), frekvenca pa se povečuje do največjega pospeška iz preglednice 1 ali 2.

---

PRILOGA 8B

PRESKUS S TOPLOTNIM ŠOKOM IN TOPLOTNIMI CIKLI

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti odpornost sistema REESS proti nenadnim temperaturnim spremembam. Sistem REESS se izpostavi določenemu številu temperaturnih ciklov, ki se začnejo pri temperaturi okolice, nato pa sledijo cikli visoke in nizke temperature. Simulira hitro spreminjanje temperature okolice, kakršnemu je lahko sistem REESS izpostavljen v svoji življenjski dobi.

2.   NAPRAVE

Ta preskus se opravi s celotnim sistemom REESS ali s povezanimi podsistemi sistema REESS, vključno s celicami in njihovimi električnimi povezavami. Če se proizvajalec odloči za izvedbo preskusa s povezanimi podsistemi, mora dokazati, da lahko rezultati preskusa smiselno predstavljajo delovanje celotnega sistema REESS glede varnosti pod istimi pogoji. Če elektronska enota za upravljanje za sistem REESS ni vgrajena v ohišje, ki obdaja celice, se elektronska enota za upravljanje lahko na zahtevo proizvajalca izključi iz namestitve na preskušano napravo.

3.   POSTOPKI

3.1   Splošni preskusni pogoji

Naslednji pogoji veljajo za preskušano napravo na začetku preskusa:

| (a) | stanje napolnjenosti se nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti; |
| --- | --- |

(a)

stanje napolnjenosti se nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti;

| (b) | vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa, so v delujočem stanju. |
| --- | --- |

(b)

vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa, so v delujočem stanju.

3.2   Preskusni postopek

Preskušana naprava miruje najmanj šest ur pri preskusni temperaturi 60 ± 2 °C ali več na zahtevo proizvajalca, nato pa miruje najmanj šest ur pri preskusni temperaturi – 40 ± 2 °C ali manj na zahtevo proizvajalca. Najdaljši časovni interval med izpostavljenostjo skrajnim temperaturam je 30 minut. Ta postopek se ponavlja, dokler ni opravljenih najmanj 5 celotnih ciklov, nato pa preskušana naprava miruje 24 ur pri temperaturi okolice 20 °C± 10 °C.

Po 24-urnem mirovanju se izvede standardni cikel iz Dodatka 1 Priloge 8, če tega ne preprečuje preskušana naprava.

Preskus se konča z enournim obdobjem opazovanja pri temperaturi okolice v preskusnem okolju.

---

PRILOGA 8C

MEHANSKI PRESKUS S PADCEM ZA ODSTRANLJIVI SISTEM ZA SHRANJEVANJE ELEKTRIČNE ENERGIJE Z MOŽNOSTJO PONOVNEGA POLNJENJA (REESS)

1.   NAMEN

Simulira obremenitev z mehanskim udarcem, ki se lahko pojavi pri nenamernem padcu po odstranitvi sistema REESS.

2.   POSTOPKI

2.1   Splošni preskusni pogoji

Naslednji pogoji veljajo za odstranjeni sistem REESS na začetku preskusa:

| (a) | stanje napolnjenosti se nastavi na vsaj 90 % nazivne zmogljivosti, kot je določena v odstavku 3.4.3 dela 1 Priloge 6 ali odstavku 1.4.3 dela 2 Priloge 6 ali odstavku 2.3.2 dela 3 Priloge 6. |
| --- | --- |

(a)

stanje napolnjenosti se nastavi na vsaj 90 % nazivne zmogljivosti, kot je določena v odstavku 3.4.3 dela 1 Priloge 6 ali odstavku 1.4.3 dela 2 Priloge 6 ali odstavku 2.3.2 dela 3 Priloge 6.

| (b) | preskus se opravi pri 20 °C ±10 °C. |
| --- | --- |

(b)

preskus se opravi pri 20 °C ±10 °C.

2.2   Preskusni postopek

Prosti padec odstranjenega sistema REESS z višine 1,0 m (od spodnjega dela sistema REESS) na gladko, vodoravno betonsko ploščo ali drugo vrsto talne obloge z enakovredno trdoto.

Odstranjeni sistem REESS je treba šestkrat spustiti iz različnih izhodiščnih leg, ki jih določi tehnična služba. Proizvajalec se lahko odloči, da za vsak padec uporabi drug sistem REESS.

Takoj po koncu preskusa s padcem se izvede standardni cikel iz Dodatka 1 k Prilogi 8, če za to ni ovir.

Preskus se konča z enournim obdobjem opazovanja pri temperaturi okolice v preskusnem okolju.

---

PRILOGA 8D

MEHANSKI UDARCI

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti varnost sistema REESS, če nanj delujejo mehanski udarci, ki se lahko pojavijo pri prevrnitvi na bok, kadar vozilo miruje ali je parkirano.

2.   NAPRAVE

2.1   Ta preskus se opravi s celotnim sistemom REESS ali s povezanimi podsistemi sistema REESS, vključno s celicami in njihovimi električnimi povezavami.

Če se proizvajalec odloči za izvedbo preskusa s povezanimi podsistemi, mora dokazati, da lahko rezultati preskusa smiselno predstavljajo delovanje celotnega sistema REESS glede varnosti pod istimi pogoji.

Če elektronska enota za upravljanje za sistem REESS ni vgrajena, se taka krmilna enota lahko na zahtevo proizvajalca izključi iz namestitve na preskušano napravo.

2.2   Preskušana naprava se priključi na preskusno vpenjalno napravo samo s podstavki, ki so namenjeni za priključitev sistema REESS ali podsistema sistema REESS na vozilo.

3.   POSTOPKI

3.1   Splošni preskusni pogoji in zahteve

Za preskus veljajo naslednji pogoji:

| (a) | preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C; |
| --- | --- |

(a)

preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C;

| (b) | na začetku preskusa se stanje napolnjenosti nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti; |
| --- | --- |

(b)

na začetku preskusa se stanje napolnjenosti nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti;

| (c) | na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa. |
| --- | --- |

(c)

na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa.

3.2   Preskusni postopek

Preskušana naprava se pritrdi na napravo za preskušanje s togim nosilcem, ki podpira vse površine za pritrditev preskušane naprave.

Preskušana naprava z

| (a) | bruto maso, manjšo od 12 kg, se izpostavi polsinusnemu udarcu z največjim pospeškom 1 500 m/s2 in trajanjem impulza 6 milisekund; |
| --- | --- |

(a)

bruto maso, manjšo od 12 kg, se izpostavi polsinusnemu udarcu z največjim pospeškom 1 500 m/s2 in trajanjem impulza 6 milisekund;

| (b) | bruto maso 12 kg ali več se izpostavi polsinusnemu udarcu z največjim pospeškom 500 m/s2 in trajanjem impulza 11 milisekund; |
| --- | --- |

(b)

bruto maso 12 kg ali več se izpostavi polsinusnemu udarcu z največjim pospeškom 500 m/s2 in trajanjem impulza 11 milisekund;

V obeh primerih se preskušana naprava izpostavi trem udarcem v pozitivni smeri, ki jim sledijo trije udarci v negativni smeri, in sicer za vse tri medsebojno pravokotne lege površine za pritrditev, torej skupno 18 udarcem.

Takoj po koncu preskusa z mehanskimi udarce se izvede standardni cikel iz Dodatka 1 k Prilogi 8, če za to ni ovir.

Preskus se konča z enournim obdobjem opazovanja pri temperaturi okolice v preskusnem okolju.

---

PRILOGA 8E

POŽARNA ODPORNOST

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti odpornost sistema REESS proti izpostavljenosti ognju z zunanje strani vozila, na primer v primeru razlitja goriva iz vozila (iz zadevnega vozila ali vozila v bližini). V tem primeru bi morali imeti voznik in potniki na voljo dovolj časa, da zapustijo vozilo.

2.   NAPRAVE

2.1   Ta preskus se opravi s celotnim sistemom REESS ali s povezanimi podsistemi sistema REESS, vključno s celicami in njihovimi električnimi povezavami. Če se proizvajalec odloči za izvedbo preskusa s povezanimi podsistemi, mora dokazati, da lahko rezultati preskusa smiselno predstavljajo delovanje celotnega sistema REESS glede varnosti pod istimi pogoji. Če elektronska enota za upravljanje za sistem REESS ni vgrajena v ohišje, ki obdaja celice, se elektronska enota za upravljanje lahko na zahtevo proizvajalca izključi iz namestitve na preskušano napravo. Če so ustrezni podsistemi sistema REESS porazdeljeni po vozilu, se lahko preskus opravi na vsakem ustreznem podsistemu sistema REESS.

3.   POSTOPKI

3.1   Splošni preskusni pogoji

Za preskus veljajo naslednji pogoji in zahteve:

| (a) | preskus se opravi pri temperaturi najmanj 0 °C; |
| --- | --- |

(a)

preskus se opravi pri temperaturi najmanj 0 °C;

| (b) | na začetku preskusa se stanje napolnjenosti nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti; |
| --- | --- |

(b)

na začetku preskusa se stanje napolnjenosti nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti;

| (c) | na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa. |
| --- | --- |

(c)

na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa.

3.2   Preskusni postopek

Po presoji proizvajalca se opravi preskus na vozilu ali preskus na sestavnem delu:

3.2.1   Preskus na vozilu

Preskušana naprava se namesti v preskusno vpenjalno napravo, pri čemer se v največji možni meri simulirajo dejanski pogoji namestitve; pri tem se ne smejo uporabljati gorljivi materiali z izjemo materialov, ki so del sistema REESS. Način pritrditve preskušane naprave v vpenjalno napravo ustreza ustreznim specifikacijam za njeno namestitev v vozilo. Pri sistemu REESS, ki je zasnovan za posebno uporabo vozila, se upoštevajo tudi deli vozila, ki kakor koli vplivajo na potek požara.

3.2.2   Preskus na sestavnem delu

Preskušana naprava se namesti na rešetkasto mizo nad koritom, pri čemer je usmerjena v skladu s proizvajalčevim namenom konstrukcije.

Rešetkasta miza je izdelana iz jeklenih palic premera 6–10 mm, ki so razmaknjene za 4–6 cm. Po potrebi se lahko jeklene palice podprejo s ploščatimi jeklenimi deli.

3.3   Plamen, ki mu je izpostavljena preskušana naprava, se dobi s sežiganjem komercialnega goriva za motorje s prisilnim vžigom (v nadaljnjem besedilu: gorivo) v koritu. Količina goriva mora biti takšna, da plamen v pogojih prostega gorenja gori skozi celoten preskusni postopek.

Med celotnim trajanjem izpostavljenosti ognju mora ogenj pokrivati celotno površino korita. Mere korita se izberejo tako, da so tudi bočne stene preskušane naprave izpostavljene plamenu. Korito skladno s tem presega vodoravno projekcijo preskušane naprave za najmanj 20 cm in največ 50 cm. Bočne stene korita lahko segajo največ 8 cm nad nivo goriva na začetku preskusa.

3.4   Korito, napolnjeno z gorivom, se postavi pod preskušano napravo tako, da razdalja med nivojem goriva v koritu in spodnjo stranjo preskušane naprave ustreza konstrukcijsko določeni višini preskušane naprave nad površino ceste pri masi neobremenjenega vozila, če se uporabi odstavek 3.2.1, ali znaša približno 50 cm, če se uporabi odstavek 3.2.2. Korito ali preskuševalno ogrodje ali oboje je mogoče prosto premikati.

3.5   Med fazo C preskusa se korito pokrije z zaslonom. Zaslon se namesti 3 cm ± 1 cm nad nivo goriva, izmerjen pred vžigom goriva. Zaslon mora biti iz ognjevzdržnega materiala, kot je predpisano v Dodatku 1 Priloge 8E. Med opekami ni reže, nad koritom z gorivom pa so nameščene tako, da so odprtine v njih proste. Dolžina in širina okvira sta od 2 cm do 4 cm manjši od notranjih mer korita, tako da med okvirom in bočno steno korita nastane reža za prezračevanje širine 1 cm do 2 cm. Pred preskusom je temperatura zaslona enaka najmanj temperaturi okolice. Ognjevarna opeka se lahko navlaži, da se zagotovijo ponovljivi preskusni pogoji.

3.6   Pri izvajanju preskusov na prostem se zagotovi zadostna zaščita pred vetrom in hitrost vetra v višini korita ni večja od 2,5 km/h.

3.7   Če je temperatura goriva najmanj 20 oC, je preskus sestavljen iz treh faz od B do D. V nasprotnem primeru je preskus sestavljen iz štirih faz od A do D.

3.7.1   Faza A: predgretje (slika 1)

Gorivo se vžge v koritu na razdalji vsaj 3 m od preskušane naprave. Po 60 sekundah predgretja se korito namesti pod preskušano napravo. Če je korito preveliko, da bi ga bilo mogoče premakniti brez nevarnosti razlitja tekočine itd., se lahko namesto tega preskušana naprava in preskuševalna naprava premakneta nad korito.

Slika 1

Faza A: predgretje

preskušana naprava

presk. ogrodje

3 m

zaslon

korito z gorečim gorivom

3.7.2   Faza B: neposredna izpostavljenost plamenu (slika 2)

Preskušana naprava se izpostavi plamenu prosto gorečega goriva za 70 sekund.

Slika 2

Faza B: neposredna izpostavljenost plamenu

pločevinasto korito

zaslon

3.7.3   Faza C: posredna izpostavljenost plamenu (slika 3)

Takoj po končani fazi B se med korito z gorečim gorivom in preskušano napravo namesti zaslon. Preskušana naprava se izpostavi tako zmanjšanemu plamenu za nadaljnjih 60 sekund.

Namesto izvedbe faze C preskusa se lahko po presoji proizvajalca nadaljuje faza B za nadaljnjih 60 sekund.

To se dovoli samo, če je mogoče tehnični službi dokazati, da zaradi tega ne bo prišlo do zmanjšanja zahtevnosti preskusa.

Slika 3

Faza C: posredna izpostavljenost plamenu

pločevinasto korito

zaslon

3.7.4   Faza D: konec preskusa (slika 4)

Korito z gorečim gorivom, pokrito z zaslonom, se premakne nazaj v položaj, opisan v fazi A. Preskušana naprava se ne gasi. Po odstranitvi korita se preskušana naprava opazuje tako dolgo, dokler temperatura njene površine ne pade na temperaturo okolice ali je padala najmanj tri ure.

Slika 4

Faza D: konec preskusa

pločevinasto korito

zaslon

DODATEK

MERE IN TEHNIČNI PODATKI ZA OGNJEVARNO OPEKO

prerez A-A

6 IZSEKOV

POLMERA 15

15 LUKENJ

PREMERA 30

(mere v mm)

| Požarna odpornost | : | (Seger-Kegel) SK 30 |
| --- | --- | --- |
| Vsebnost Al2O3 | : | 30–33 % |
| Poroznost (Po) | : | 20–22 % vol. |
| Gostota | : | 1 900–2 000 kg/m3 |
| Dejanska luknjičasta površina | : | 44,18 % |

Požarna odpornost

:

(Seger-Kegel) SK 30

Vsebnost Al2O3

:

30–33 %

Poroznost (Po)

:

20–22 % vol.

Gostota

:

1 900–2 000 kg/m3

3

Dejanska luknjičasta površina

:

44,18 %

---

PRILOGA 8F

ZAŠČITA PRED ZUNANJIM KRATKIM STIKOM

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti delovanje zaščite pred kratkim stikom. Ta funkcija, če je vgrajena, prekine ali omeji kratkostični tok, da zaščiti sistem REESS pred morebitnimi nadaljnjimi škodljivimi dogodki, ki jih lahko povzroči kratkostični tok.

2.   NAPRAVE

Ta preskus se opravi s celotnim sistemom REESS ali s povezanimi podsistemi sistema REESS, vključno s celicami in njihovimi električnimi povezavami. Če se proizvajalec odloči za izvedbo preskusa s povezanimi podsistemi, mora dokazati, da lahko rezultati preskusa smiselno predstavljajo delovanje celotnega sistema REESS glede varnosti pod istimi pogoji. Če elektronska enota za upravljanje za sistem REESS ni vgrajena v ohišje, ki obdaja celice, se elektronska enota za upravljanje lahko na zahtevo proizvajalca izključi iz namestitve na preskušano napravo.

3.   POSTOPKI

3.1   Splošni preskusni pogoji

Za preskus veljajo naslednji pogoji:

| (a) | preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C ali višji temperaturi, če tako zahteva proizvajalec; |
| --- | --- |

(a)

preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C ali višji temperaturi, če tako zahteva proizvajalec;

| (b) | na začetku preskusa se stanje napolnjenosti nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti; |
| --- | --- |

(b)

na začetku preskusa se stanje napolnjenosti nastavi na vrednost v zgornjih 50 odstotkih običajnega delovnega območja stanja napolnjenosti;

| (c) | na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa. |
| --- | --- |

(c)

na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa.

3.2   Kratki stik

Na začetku preskusa se vsi ustrezni glavni kontaktorji za polnjenje in praznjenje zaprejo, da se ponazorita „način omogočene aktivne vožnje“ in stanje za omogočitev polnjenja iz zunanjega vira. Če tega ni mogoče izvesti v enem preskusu, se opravita dva ali več preskusov.

Pozitivni in negativni priključki preskušane naprave se povežejo med sabo, da se ustvari kratki stik. Povezava, ki se lahko uporabi v ta namen ima upornost največ 5 mΩ.

Stanje kratkega stika se nadaljuje, dokler se ne potrdi delovanje zaščitne funkcije sistema REESS za prekinitev ali omejitev kratkostičnega toka ali še vsaj eno uro po ustalitvi temperature, izmerjene na ohišju preskušane naprave, tako da se temperaturni gradient spremeni za manj kot 4 °C v eni uri.

3.3   Standardni cikel in obdobje opazovanja

Takoj po koncu kratkega stika se izvede standardni cikel iz Dodatka 1 k Prilogi 8, če tega ne preprečuje preskušana naprava.

Preskus se konča z enournim obdobjem opazovanja pri temperaturi okolice v preskusnem okolju.

---

PRILOGA 8G

ZAŠČITA PRED PRENAPOLNJENOSTJO

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti delovanje zaščite pred prenapolnjenostjo.

2.   NAPRAVE

Ta preskus se opravi pri standardnih delovnih pogojih s celotnim sistemom REESS (to je lahko dokončano vozilo) ali s povezanimi podsistemi sistema REESS, vključno s celicami in njihovimi električnimi povezavami. Če se proizvajalec odloči za izvedbo preskusa s povezanimi podsistemi, mora dokazati, da lahko rezultati preskusa smiselno predstavljajo delovanje celotnega sistema REESS glede varnosti pod istimi pogoji.

Preskus se lahko na podlagi dogovora med proizvajalcem in tehnično službo izvede s prilagojeno preskušano napravo. Te prilagoditve ne vplivajo na rezultate preskusa.

3.   POSTOPKI

3.1   Splošni preskusni pogoji

Za preskus veljajo naslednji pogoji in zahteve:

| (a) | preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C ali višji temperaturi, če tako zahteva proizvajalec; |
| --- | --- |

(a)

preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C ali višji temperaturi, če tako zahteva proizvajalec;

| (b) | na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa. |
| --- | --- |

(b)

na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa.

3.2   Polnjenje

Na začetku se zaprejo vsi ustrezni glavni kontaktorji za polnjenje.

Omejitve za nadzor polnjenja preskusne opreme se onemogočijo.

Preskušana naprava se polni z napajalnim tokom stopnje najmanj 1/3C, ki pa ne presega največjega toka v običajnem območju delovanja po določilih proizvajalca.

Polnjenje se nadaljuje, dokler preskušana naprava (samodejno) ne prekine ali omeji polnjenja. Če se funkcija za samodejno prekinitev ne aktivira ali če sploh ni takšne funkcije, se polnjenje nadaljuje, dokler preskušana naprava ni napolnjena do svoje dvakratne nazivne napolnjenosti.

3.3   Standardni cikel in obdobje opazovanja

Takoj po koncu polnjenja se izvede standardni cikel iz Dodatka 1 k Prilogi 8, če tega ne preprečuje preskušana naprava.

Preskus se konča z enournim obdobjem opazovanja pri temperaturi okolice v preskusnem okolju.

---

PRILOGA 8H

ZAŠČITA PRED PREIZPRAZNJENOSTJO

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti delovanje zaščite pred preizpraznjenostjo. Ta funkcija, če je vgrajena, prekine ali omeji praznilni tok, da zaščiti sistem REESS pred morebitnimi škodljivimi dogodki, ki jih lahko povzroči stanje premajhne napolnjenosti po določilih proizvajalca.

2.   NAPRAVE

Ta preskus se opravi pri standardnih delovnih pogojih s celotnim sistemom REESS (to je lahko dokončano vozilo) ali s povezanimi podsistemi sistema REESS, vključno s celicami in njihovimi električnimi povezavami. Če se proizvajalec odloči za izvedbo preskusa s povezanimi podsistemi, mora dokazati, da lahko rezultati preskusa smiselno predstavljajo delovanje celotnega sistema REESS glede varnosti pod istimi pogoji.

Preskus se lahko na podlagi dogovora med proizvajalcem in tehnično službo izvede s prilagojeno preskušano napravo. Te prilagoditve ne vplivajo na rezultate preskusa.

3.   POSTOPKI

3.1   Splošni preskusni pogoji

Za preskus veljajo naslednji pogoji in zahteve:

| (a) | preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C ali višji temperaturi, če tako zahteva proizvajalec; |
| --- | --- |

(a)

preskus se opravi pri temperaturi okolice 20 ± 10 °C ali višji temperaturi, če tako zahteva proizvajalec;

| (b) | na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa. |
| --- | --- |

(b)

na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa.

3.2   Praznjenje

Na začetku preskusa se zaprejo vsi ustrezni glavni kontaktorji.

Praznjenje se izvede s tokom stopnje najmanj 1/3 C, ki pa ne presega največjega toka v običajnem območju delovanja po določilih proizvajalca.

Praznjenje se nadaljuje, dokler preskušana naprava (samodejno) ne prekine ali omeji praznjenja. Če se funkcija za samodejno prekinitev ne aktivira ali če sploh ni takšne funkcije, se praznjenje nadaljuje, dokler preskušana naprava ni izpraznjena do 25 odstotkov svoje nazivne napetosti.

3.3   Standardno polnjenje in obdobje opazovanja

Takoj po koncu praznjenja se preskušana naprava začne polniti s standardnim polnjenjem, kot je navedeno v Dodatku 1 k Prilogi 8, če tega ne preprečuje preskušana naprava.

Preskus se konča z enournim obdobjem opazovanja pri temperaturi okolice v preskusnem okolju.

---

PRILOGA 8I

ZAŠČITA PRED PREVISOKO TEMPERATURO

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti delovanje ukrepov za zaščito sistema REESS pred notranjim pregrevanjem med delovanjem, tudi v primeru okvare hladilne funkcije, če pride v poštev. Če za preprečitev tega, da bi sistem REESS zaradi previsoke notranje temperature dosegel nevarno stanje, niso potrebni nobeni posebni varnostni ukrepi, je treba dokazati to varno delovanje.

2.   NAPRAVE

2.1   Naslednji preskus se opravi s celotnim sistemom REESS (to je lahko dokončano vozilo) ali s povezanimi podsistemi sistema REESS, vključno s celicami in njihovimi električnimi povezavami. Če se proizvajalec odloči za izvedbo preskusa s povezanimi podsistemi, mora dokazati, da lahko rezultati preskusa smiselno predstavljajo delovanje celotnega sistema REESS glede varnosti pod istimi pogoji. Preskus se lahko na podlagi dogovora med proizvajalcem in tehnično službo izvede s prilagojeno preskušano napravo. Te prilagoditve ne vplivajo na rezultate preskusa.

2.2   Če je sistem REESS opremljen s hladilno funkcijo in lahko deluje tudi brez delujoče hladilne funkcije, se hladilni sistem deaktivira za preskus.

2.3   Temperatura preskušane naprave se zaradi spremljanja temperaturnih sprememb med preskusom neprekinjeno meri znotraj ohišja v bližini celic. Lahko se uporabi vgrajeno tipalo, če je na voljo. Proizvajalec in tehnična služba se dogovorita glede lokacije uporabljenih tipal za temperaturo.

3.   POSTOPKI

3.1   Na začetku preskusa so v delujočem stanju vse zaščitne naprave, ki vplivajo na delovanje preskušane naprave in ki so pomembne za rezultat preskusa, razen naprav za izklop sistema, vgrajenih v skladu z odstavkom 2.2.

3.2   Med preskusom se preskušana naprava neprekinjeno polni in prazni s stalnim tokom, ki v najkrajšem možnem času zviša temperaturo celic znotraj območja običajnega delovanja, kot ga je opredelil proizvajalec.

3.3   Preskušana naprava se postavi v konvekcijsko peč ali klimatsko komoro. Temperatura komore ali peči se postopoma zvišuje, dokler ne doseže temperature, določene v skladu z odstavkom 3.3.1 ali 3.3.2, nato pa se do konca preskusa vzdržuje temperatura, ki je enaka tej temperaturi ali višja od nje.

3.3.1   Če je sistem REESS opremljen z ukrepi za zaščito pred notranjim pregrevanjem, se temperatura zviša na temperaturo, ki jo je proizvajalec določil kot prag delovne temperature za takšne zaščitne ukrepe, da se zagotovi zvišanje temperature preskušane naprave, kot je določeno v odstavku 3.2.

3.3.2   Če sistem REESS ni opremljen z nobenim posebnim ukrepom za zaščito pred notranjim pregrevanjem, se temperatura zviša na najvišjo delovno temperaturo, ki jo je določil proizvajalec.

3.4   Konec preskusa: preskus se konča, ko se zgodi nekaj od naslednjega:

| (a) | preskušana naprava prepreči in/ali omeji polnjenje in/ali praznjenje, da se prepreči zvišanje temperature; |
| --- | --- |

(a)

preskušana naprava prepreči in/ali omeji polnjenje in/ali praznjenje, da se prepreči zvišanje temperature;

| (b) | temperatura preskušane naprave se ustali, kar pomeni, da se temperatura spremeni za gradient, ki znaša manj kot 4 °C v dveh urah; |
| --- | --- |

(b)

temperatura preskušane naprave se ustali, kar pomeni, da se temperatura spremeni za gradient, ki znaša manj kot 4 °C v dveh urah;

| (c) | kakršna koli neizpolnitev meril sprejemljivosti iz odstavka 6.9.2.1 pravilnika. |
| --- | --- |

(c)

kakršna koli neizpolnitev meril sprejemljivosti iz odstavka 6.9.2.1 pravilnika.

---

PRILOGA 9A

PRESKUS VZDRŽNE NAPETOSTI

1.   SPLOŠNO

Izolacijska upornost se meri po tem, ko na vozilo z vgrajenim polnilnikom deluje preskusna napetost.

2.   POSTOPEK

Za vozila z vgrajenimi polnilniki se uporablja naslednji preskusni postopek:

| | Med vsemi vhodi polnilnika (vtič) in izpostavljenimi prevodnimi deli vozila, vključno z električno šasijo, če obstaja, se za eno minuto uporabi izmenični tok s preskusno napetostjo 2 × (Un +1 200) V rms pri frekvenci 50 Hz ali 60 Hz, pri čemer je Un vhodna izmenična napetost (rms). |
| --- | --- |

Med vsemi vhodi polnilnika (vtič) in izpostavljenimi prevodnimi deli vozila, vključno z električno šasijo, če obstaja, se za eno minuto uporabi izmenični tok s preskusno napetostjo 2 × (Un +1 200) V rms pri frekvenci 50 Hz ali 60 Hz, pri čemer je Un vhodna izmenična napetost (rms).

| | Preskus se opravi na dokončanem vozilu. |
| --- | --- |

Preskus se opravi na dokončanem vozilu.

| | Vse električne naprave morajo biti povezane. |
| --- | --- |

Vse električne naprave morajo biti povezane.

Namesto določene izmenične napetosti se lahko za eno minuto uporabi enosmerni tok z napetostjo, katere vrednost je enaka določeni najvišji vrednosti izmenične napetosti.

Po preskusu se izmeri izolacijska upornost pri uporabi izmeničnega toka z napetostjo 500 V med vsemi vhodi in izpostavljenimi prevodnimi deli vozila, vključno z električno šasijo, če obstaja.

---

PRILOGA 9B

PRESKUS VODOODPORNOSTI

1.   SPLOŠNO

Izolacijska upornost se izmeri po izvedbi preskusa vodoodpornosti.

2.   POSTOPEK

Za vozila z vgrajenim polnilnikom se uporablja naslednji preskusni postopek:

V skladu s preskusnim postopkom za oceno zaščite IPX5 pred vdorom vode se preskus vodoodpornosti izvede tako:

| (a) | prostor se s tokom sladke vode iz vseh možnih smeri poškropi s standardno preskusno šobo, kot je prikazano na sliki.

  Preskusna naprava za preverjanje zaščite pred vodnimi curki (šoba cevi)




  Besedilo slike

  merilnik pretoka

  φD′ = 6,3 mm
  enota: mm
  Pogoji, ki jih je treba spremljati, so naslednji:






  (i) | notranji premer šobe: 6,3 mm; |
| --- | --- | --- |

(a)

prostor se s tokom sladke vode iz vseh možnih smeri poškropi s standardno preskusno šobo, kot je prikazano na sliki.

Preskusna naprava za preverjanje zaščite pred vodnimi curki (šoba cevi)

merilnik pretoka

φD′ = 6,3 mm

enota: mm

Pogoji, ki jih je treba spremljati, so naslednji:

(i)

notranji premer šobe: 6,3 mm;

| (ii) | stopnja dovajanja: 12,5 l/min ± 5 odstotkov; |
| --- | --- |

(ii)

stopnja dovajanja: 12,5 l/min ± 5 odstotkov;

| (iii) | vodni tlak: se prilagodi tako, da se doseže določena stopnja dovajanja; |
| --- | --- |

(iii)

vodni tlak: se prilagodi tako, da se doseže določena stopnja dovajanja;

| (iv) | osrednji del glavnega toka: krog s premerom približno 40 mm na razdalji 2,5 m od šobe; |
| --- | --- |

(iv)

osrednji del glavnega toka: krog s premerom približno 40 mm na razdalji 2,5 m od šobe;

| (v) | trajanje preskusa na kvadratni meter površine prostora, ki bo verjetno poškropljena: 1 min; |
| --- | --- |

(v)

trajanje preskusa na kvadratni meter površine prostora, ki bo verjetno poškropljena: 1 min;

| (vi) | najkrajše trajanje preskusa: 3 min; |
| --- | --- |

(vi)

najkrajše trajanje preskusa: 3 min;

| (vii) | razdalja od šobe do površine prostora: med 2,5 m in 3 m; |
| --- | --- |

(vii)

razdalja od šobe do površine prostora: med 2,5 m in 3 m;

| (b) | nato se med vsemi visokonapetostnimi vhodi in izpostavljenimi prevodnimi deli vozila ter električno šasijo, če obstaja, uporabi enosmerni tok z napetostjo 500 V, da se izmeri izolacijska upornost. |
| --- | --- |

(b)

nato se med vsemi visokonapetostnimi vhodi in izpostavljenimi prevodnimi deli vozila ter električno šasijo, če obstaja, uporabi enosmerni tok z napetostjo 500 V, da se izmeri izolacijska upornost.

---