# Euroopa Liidu L 150/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 150 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik7. juuni 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 150

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik7. juuni 2019

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/876, 20. mai 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/877, 20. mai 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014 seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega (
  1
  ) | 226 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/878, 20. mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (
  1
  ) | 253 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/879, 20. mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ | 296 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/876, 20. mai 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/877, 20. mai 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014 seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega (
  1
  )

1

226

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/878, 20. mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (
  1
  )

1

253

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/879, 20. mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ

296

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/876,

20. mai 2019,

millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast 2007.–2008. aastal puhkenud finantskriisi viis liit ellu finantsteenuste õigusraamistiku põhjaliku reformi, et parandada oma finantseerimisasutuste vastupanuvõimet. Reform põhines suures osas Baseli pangajärelevalve komitee (edaspidi „Baseli komitee“) poolt 2010. aastal kokku lepitud rahvusvahelistel standarditel ehk Basel III raamistikul. Reformipaketi arvukate meetmete hulka kuulus ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (5) vastuvõtmine, millega tugevdati krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Pärast 2007.–2008. aastal puhkenud finantskriisi viis liit ellu finantsteenuste õigusraamistiku põhjaliku reformi, et parandada oma finantseerimisasutuste vastupanuvõimet. Reform põhines suures osas Baseli pangajärelevalve komitee (edaspidi „Baseli komitee“) poolt 2010. aastal kokku lepitud rahvusvahelistel standarditel ehk Basel III raamistikul. Reformipaketi arvukate meetmete hulka kuulus ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (5) vastuvõtmine, millega tugevdati krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõudeid.

| (2) | Ehkki reformi tulemusel on paranenud finantssüsteemi stabiilsus ja vastupanuvõime mitmesuguste võimalike tulevaste šokkide ja kriiside suhtes, ei lahendatud sellega kõiki tuvastatud probleeme. Selle oluline põhjus oli asjaolu, et rahvusvaheliste standardite kehtestajad, nagu Baseli komitee ja finantsstabiilsuse nõukogu, ei olnud selleks ajaks lõpetanud tööd rahvusvaheliselt kokku lepitud lahendustega nende probleemidega tegelemiseks. Nüüd, kui töö oluliste täiendavate reformidega on lõpule jõudnud, tuleks asuda tegelema ülejäänud probleemide lahendamisega. |
| --- | --- |

(2)

Ehkki reformi tulemusel on paranenud finantssüsteemi stabiilsus ja vastupanuvõime mitmesuguste võimalike tulevaste šokkide ja kriiside suhtes, ei lahendatud sellega kõiki tuvastatud probleeme. Selle oluline põhjus oli asjaolu, et rahvusvaheliste standardite kehtestajad, nagu Baseli komitee ja finantsstabiilsuse nõukogu, ei olnud selleks ajaks lõpetanud tööd rahvusvaheliselt kokku lepitud lahendustega nende probleemidega tegelemiseks. Nüüd, kui töö oluliste täiendavate reformidega on lõpule jõudnud, tuleks asuda tegelema ülejäänud probleemide lahendamisega.

| (3) | Oma 24. novembri 2015. aasta teatises „Pangandusliidu väljakujundamise poole“ tunnistas komisjon vajadust edasise riskide vähendamise järele ja võttis kohustuseks esitada rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditel põhinev seadusandlik ettepanek. Vajadust võtta uusi konkreetseid seadusandlikke meetmeid, et vähendada finantssektoris esinevaid riske, tunnistas ka nõukogu oma 17. juuni 2016. aasta järeldustes ja Euroopa Parlament oma 10. märtsi 2016. aasta resolutsioonis pangandusliidu ja seda käsitleva 2015. aasta aruande kohta (6). |
| --- | --- |

(3)

Oma 24. novembri 2015. aasta teatises „Pangandusliidu väljakujundamise poole“ tunnistas komisjon vajadust edasise riskide vähendamise järele ja võttis kohustuseks esitada rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditel põhinev seadusandlik ettepanek. Vajadust võtta uusi konkreetseid seadusandlikke meetmeid, et vähendada finantssektoris esinevaid riske, tunnistas ka nõukogu oma 17. juuni 2016. aasta järeldustes ja Euroopa Parlament oma 10. märtsi 2016. aasta resolutsioonis pangandusliidu ja seda käsitleva 2015. aasta aruande kohta (6).

| (4) | Ühelt poolt peaksid riskivähendamismeetmed veelgi tugevdama Euroopa pangandussüsteemi vastupanuvõimet ja turgude usaldust sellesse, sama ajal peaksid need ka toetama edasiliikumist pangandusliidu väljakujundamisel. Neid meetmeid tuleks kaaluda ka liidu majandust mõjutavate laiemate väljakutsete taustal, eriti seoses vajadusega soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist ajal, mil majanduse väljavaated on ebakindlad. Seda arvestades on liidu majanduse tugevdamiseks välja käidud mitu suurt poliitilist algatust, näiteks Euroopa investeerimiskava ja kapitaliturgude liit. Seetõttu on oluline, et kõik riskivähendamismeetmed põimuksid sujuvalt nende poliitiliste algatustega, aga ka finantssektori hiljutiste laiemate reformidega. |
| --- | --- |

(4)

Ühelt poolt peaksid riskivähendamismeetmed veelgi tugevdama Euroopa pangandussüsteemi vastupanuvõimet ja turgude usaldust sellesse, sama ajal peaksid need ka toetama edasiliikumist pangandusliidu väljakujundamisel. Neid meetmeid tuleks kaaluda ka liidu majandust mõjutavate laiemate väljakutsete taustal, eriti seoses vajadusega soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist ajal, mil majanduse väljavaated on ebakindlad. Seda arvestades on liidu majanduse tugevdamiseks välja käidud mitu suurt poliitilist algatust, näiteks Euroopa investeerimiskava ja kapitaliturgude liit. Seetõttu on oluline, et kõik riskivähendamismeetmed põimuksid sujuvalt nende poliitiliste algatustega, aga ka finantssektori hiljutiste laiemate reformidega.

| (5) | Käesoleva määruse sätted peaksid olema samaväärsed rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditega ning tagama direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 jätkuva samaväärsuse Basel III raamistikuga. Sihipärased kohandused, mille eesmärk on kajastada liidu spetsiifikat ja üldisemaid poliitilisi kaalutlusi, peaksid olema ulatuselt või ajaliselt piiratud, et mitte vähendada usaldatavusnõuete raamistiku üldist usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse sätted peaksid olema samaväärsed rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditega ning tagama direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 jätkuva samaväärsuse Basel III raamistikuga. Sihipärased kohandused, mille eesmärk on kajastada liidu spetsiifikat ja üldisemaid poliitilisi kaalutlusi, peaksid olema ulatuselt või ajaliselt piiratud, et mitte vähendada usaldatavusnõuete raamistiku üldist usaldusväärsust.

| (6) | Praeguseid riskivähendamismeetmeid ning eelkõige aruandlus- ja avalikustamisnõudeid tuleks samuti parandada, et neid saaks kohaldada proportsionaalsemalt ja et nende täitmisega ei kaasneks ülemäärast koormust, eriti väiksematele ja vähem keerukatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. |
| --- | --- |

(6)

Praeguseid riskivähendamismeetmeid ning eelkõige aruandlus- ja avalikustamisnõudeid tuleks samuti parandada, et neid saaks kohaldada proportsionaalsemalt ja et nende täitmisega ei kaasneks ülemäärast koormust, eriti väiksematele ja vähem keerukatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.

| (7) | Proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisega seoses on nõuete sihipäraseks lihtsustamiseks vaja väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute täpset määratlust. Ühtsest absoluutsest künnisest ainuüksi ei piisa, et võtta arvesse riikide pangandusturgude eripära. Seepärast peab liikmesriikidel olema võimalik kasutada oma kaalutlusõigust, et viia künnis vastavusse riigisisese olukorraga ja vajaduse korral kohandada seda allapoole. Kuna krediidiasutuse või investeerimisühingu suurus üksi ei ole tema riskiprofiili määratlemisel otsustav, tuleb kohaldada ka täiendavaid kvalitatiivseid kriteeriumeid tagamaks, et krediidiasutust või investeerimisühingut peetakse väikeseks ja mittekeerukaks krediidiasutuseks või investeerimisühinguks ning tema kasuks kohaldatakse proportsionaalsemaid nõudeid üksnes siis, kui ta täidab kõik asjakohased kriteeriumid. |
| --- | --- |

(7)

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisega seoses on nõuete sihipäraseks lihtsustamiseks vaja väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute täpset määratlust. Ühtsest absoluutsest künnisest ainuüksi ei piisa, et võtta arvesse riikide pangandusturgude eripära. Seepärast peab liikmesriikidel olema võimalik kasutada oma kaalutlusõigust, et viia künnis vastavusse riigisisese olukorraga ja vajaduse korral kohandada seda allapoole. Kuna krediidiasutuse või investeerimisühingu suurus üksi ei ole tema riskiprofiili määratlemisel otsustav, tuleb kohaldada ka täiendavaid kvalitatiivseid kriteeriumeid tagamaks, et krediidiasutust või investeerimisühingut peetakse väikeseks ja mittekeerukaks krediidiasutuseks või investeerimisühinguks ning tema kasuks kohaldatakse proportsionaalsemaid nõudeid üksnes siis, kui ta täidab kõik asjakohased kriteeriumid.

| (8) | Finantsvõimenduse määr aitab säilitada finantsstabiilsust, toimides riskipõhiste kapitalinõuete kaitsemeetmena ja piirates finantsvõimenduse ülemäärast kuhjumist majandustõusu ajal. Baseli komitee muutis finantsvõimenduse määra käsitlevat rahvusvahelist standardit, et täpsustada selle määra struktuuri teatavaid tahke. Määrus (EL) nr 575/2013 tuleks viia muudetud standardiga kooskõlla, et tagada liidus asutatud, kuid väljaspool liitu tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused ning tagada, et finantsvõimenduse määr oleks jätkuvalt tõhus täiendus riskipõhistele omavahendite nõuetele. Seetõttu tuleks finantsvõimenduse määra kehtiva aruandlus- ja avalikustamissüsteemi täiendamiseks kehtestada finantsvõimenduse määra nõue. |
| --- | --- |

(8)

Finantsvõimenduse määr aitab säilitada finantsstabiilsust, toimides riskipõhiste kapitalinõuete kaitsemeetmena ja piirates finantsvõimenduse ülemäärast kuhjumist majandustõusu ajal. Baseli komitee muutis finantsvõimenduse määra käsitlevat rahvusvahelist standardit, et täpsustada selle määra struktuuri teatavaid tahke. Määrus (EL) nr 575/2013 tuleks viia muudetud standardiga kooskõlla, et tagada liidus asutatud, kuid väljaspool liitu tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused ning tagada, et finantsvõimenduse määr oleks jätkuvalt tõhus täiendus riskipõhistele omavahendite nõuetele. Seetõttu tuleks finantsvõimenduse määra kehtiva aruandlus- ja avalikustamissüsteemi täiendamiseks kehtestada finantsvõimenduse määra nõue.

| (9) | Et mitte tarbetult piirata krediidiasutuste ja investeerimisühingute laenuandmist äriühingutele ja kodumajapidamistele ning hoida ära põhjendamatut kahjulikku mõju turu likviidsusele, tuleks finantsvõimenduse määra nõue kehtestada sellisel tasemel, kus see toimiks ülemäärase finantsvõimenduse riski usaldusväärse kaitsemeetmena, takistamata sealjuures majanduskasvu. |
| --- | --- |

(9)

Et mitte tarbetult piirata krediidiasutuste ja investeerimisühingute laenuandmist äriühingutele ja kodumajapidamistele ning hoida ära põhjendamatut kahjulikku mõju turu likviidsusele, tuleks finantsvõimenduse määra nõue kehtestada sellisel tasemel, kus see toimiks ülemäärase finantsvõimenduse riski usaldusväärse kaitsemeetmena, takistamata sealjuures majanduskasvu.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (7) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (EBA) järeldas oma 3. augusti 2016. aasta aruandes finantsvõimenduse määra nõude kohta, et esimese taseme omavahendite finantsvõimenduse määr, mis kalibreeritakse 3 % tasemele kõigi krediidiasutuste puhul, toimiks usaldusväärse kaitsemeetmena. Finantsvõimenduse määra 3 % nõudes leppis kokku rahvusvahelisel tasandil ka Baseli komitee. Finantsvõimenduse määra nõue tuleks seega kalibreerida 3 % tasemele. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (7) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (EBA) järeldas oma 3. augusti 2016. aasta aruandes finantsvõimenduse määra nõude kohta, et esimese taseme omavahendite finantsvõimenduse määr, mis kalibreeritakse 3 % tasemele kõigi krediidiasutuste puhul, toimiks usaldusväärse kaitsemeetmena. Finantsvõimenduse määra 3 % nõudes leppis kokku rahvusvahelisel tasandil ka Baseli komitee. Finantsvõimenduse määra nõue tuleks seega kalibreerida 3 % tasemele.

| (11) | Finantsvõimenduse määra 3 % nõue seaks aga teatavatele ärimudelitele ja äriliinidele suuremad piirangud kui teistele. Eelkõige mõjutaks see ebaproportsionaalselt riiklike arengupankade poolt avaliku sektori laenude andmist ja riiklikult toetatavat ekspordikrediiti. Seetõttu tuleks finantsvõimenduse määra seda liiki riskipositsioonide puhul kohandada. Seepärast tuleks kindlaks määrata selged kriteeriumid, mis aitavad veenduda selliste krediidiasutuste avalikus ülesandes ning mis hõlmavad niisuguseid aspekte nagu nende krediidiasutuste asutamine, nende tegevusalad, eesmärk, avaliku sektori asutuste poolsed tagatised ning hoiuste kaasamisega seotud piirangud. Selliste krediidiasutuste asutamise vorm ja viis peaks siiski jääma liikmesriigi keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse otsustada ning see võib hõlmata uue krediidiasutuse asutamist, olemasoleva ettevõtja omandamist või ülevõtmist selliste avaliku sektori asutuste poolt, sealhulgas loovutamise teel ning kriisilahendusmenetluse kontekstis. |
| --- | --- |

(11)

Finantsvõimenduse määra 3 % nõue seaks aga teatavatele ärimudelitele ja äriliinidele suuremad piirangud kui teistele. Eelkõige mõjutaks see ebaproportsionaalselt riiklike arengupankade poolt avaliku sektori laenude andmist ja riiklikult toetatavat ekspordikrediiti. Seetõttu tuleks finantsvõimenduse määra seda liiki riskipositsioonide puhul kohandada. Seepärast tuleks kindlaks määrata selged kriteeriumid, mis aitavad veenduda selliste krediidiasutuste avalikus ülesandes ning mis hõlmavad niisuguseid aspekte nagu nende krediidiasutuste asutamine, nende tegevusalad, eesmärk, avaliku sektori asutuste poolsed tagatised ning hoiuste kaasamisega seotud piirangud. Selliste krediidiasutuste asutamise vorm ja viis peaks siiski jääma liikmesriigi keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse otsustada ning see võib hõlmata uue krediidiasutuse asutamist, olemasoleva ettevõtja omandamist või ülevõtmist selliste avaliku sektori asutuste poolt, sealhulgas loovutamise teel ning kriisilahendusmenetluse kontekstis.

| (12) | Finantsvõimenduse määr ei tohiks samuti takistada krediidiasutustel ja investeerimisühingutel klientidele kesksete kliirimisteenuste osutamist. Seetõttu tuleks keskselt kliiritud tuletistehingutega seotud alustamise tagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud on saanud oma klientidelt ja mille nad annavad edasi kesksetele vastaspooltele, riskipositsiooni näitaja kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(12)

Finantsvõimenduse määr ei tohiks samuti takistada krediidiasutustel ja investeerimisühingutel klientidele kesksete kliirimisteenuste osutamist. Seetõttu tuleks keskselt kliiritud tuletistehingutega seotud alustamise tagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud on saanud oma klientidelt ja mille nad annavad edasi kesksetele vastaspooltele, riskipositsiooni näitaja kohaldamisalast välja jätta.

| (13) | Erandlikel asjaoludel, mis õigustavad teatavate keskpankades olevate riskipositsioonide finantsvõimenduse määra kohaldamisalast väljajätmist, ning et hõlbustada rahapoliitika elluviimist, peaks pädevatel asutustel olema võimalik sellised riskipositsioonid koguriskipositsiooni näitaja kohaldamisalast ajutiselt välja jätta. Selleks peaksid pädevad asutused pärast asjaomase keskpangaga konsulteerimist kinnitama avalikult selliste erandlike asjaolude olemasolu. Finantsvõimenduse määra nõue tuleks vastavalt ümber kalibreerida, et tasakaalustada väljajätmise mõju. Ümberkalibreerimine peaks võimaldama hoida ära finantsstabiilsusele avalduvaid riske, mis võivad mõjutada asjaomaseid pangandussektoreid, ning säilitada finantsvõimenduse määrast tuleneva vastupanuvõime. |
| --- | --- |

(13)

Erandlikel asjaoludel, mis õigustavad teatavate keskpankades olevate riskipositsioonide finantsvõimenduse määra kohaldamisalast väljajätmist, ning et hõlbustada rahapoliitika elluviimist, peaks pädevatel asutustel olema võimalik sellised riskipositsioonid koguriskipositsiooni näitaja kohaldamisalast ajutiselt välja jätta. Selleks peaksid pädevad asutused pärast asjaomase keskpangaga konsulteerimist kinnitama avalikult selliste erandlike asjaolude olemasolu. Finantsvõimenduse määra nõue tuleks vastavalt ümber kalibreerida, et tasakaalustada väljajätmise mõju. Ümberkalibreerimine peaks võimaldama hoida ära finantsstabiilsusele avalduvaid riske, mis võivad mõjutada asjaomaseid pangandussektoreid, ning säilitada finantsvõimenduse määrast tuleneva vastupanuvõime.

| (14) | On asjakohane rakendada finantsvõimenduse määra puhvri nõuet krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, mis on liigitatud globaalseteks süsteemselt olulisteks ettevõtjateks vastavalt direktiivile 2013/36/EL ning 2017. aasta detsembris avaldatud Baseli komitee standardile globaalsete süsteemselt oluliste pankade jaoks ette nähtud finantsvõimenduse määra puhvri kohta. Baseli komitee kalibreeris finantsvõimenduse määra puhvrit konkreetse eesmärgiga maandada globaalsete süsteemselt oluliste pankade poolt finantsstabiilsusele tekitatavaid märgatavalt suuremaid riske, ning seda arvesse võttes tuleks kõnealust puhvrit praeguses etapis kohaldada üksnes globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele. Siiski tuleks täiendavalt analüüsida, et teha kindlaks, kas oleks asjakohane kohaldada finantsvõimenduse määra puhvri nõuet muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele, nagu on määratletud direktiivis 2013/36/EL, ning kui jah, siis mil moel tuleks selle kalibreerimisel võtta arvesse nende ettevõtjate eriomadusi. |
| --- | --- |

(14)

On asjakohane rakendada finantsvõimenduse määra puhvri nõuet krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, mis on liigitatud globaalseteks süsteemselt olulisteks ettevõtjateks vastavalt direktiivile 2013/36/EL ning 2017. aasta detsembris avaldatud Baseli komitee standardile globaalsete süsteemselt oluliste pankade jaoks ette nähtud finantsvõimenduse määra puhvri kohta. Baseli komitee kalibreeris finantsvõimenduse määra puhvrit konkreetse eesmärgiga maandada globaalsete süsteemselt oluliste pankade poolt finantsstabiilsusele tekitatavaid märgatavalt suuremaid riske, ning seda arvesse võttes tuleks kõnealust puhvrit praeguses etapis kohaldada üksnes globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele. Siiski tuleks täiendavalt analüüsida, et teha kindlaks, kas oleks asjakohane kohaldada finantsvõimenduse määra puhvri nõuet muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele, nagu on määratletud direktiivis 2013/36/EL, ning kui jah, siis mil moel tuleks selle kalibreerimisel võtta arvesse nende ettevõtjate eriomadusi.

| (15) | Finantsstabiilsuse nõukogu avaldas 9. novembril 2015 kogu kahjumikatmisvõime tingimused (edaspidi „kogu kahjumikatmisvõime standard“), mida toetas G20 oma tippkohtumisel 2015. aasta novembris Türgis. Kogu kahjumikatmisvõime standardi kohaselt peab globaalsetel süsteemselt olulistel pankadel olema piisavas summas suure kahjumikatmisvõimega (kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist võimaldavaid) kohustusi, et tagada kriisilahenduse korral sujuv ja kiire kahjumi katmine ning rekapitaliseerimine. Kogu kahjumikatmisvõime standardit tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(15)

Finantsstabiilsuse nõukogu avaldas 9. novembril 2015 kogu kahjumikatmisvõime tingimused (edaspidi „kogu kahjumikatmisvõime standard“), mida toetas G20 oma tippkohtumisel 2015. aasta novembris Türgis. Kogu kahjumikatmisvõime standardi kohaselt peab globaalsetel süsteemselt olulistel pankadel olema piisavas summas suure kahjumikatmisvõimega (kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist võimaldavaid) kohustusi, et tagada kriisilahenduse korral sujuv ja kiire kahjumi katmine ning rekapitaliseerimine. Kogu kahjumikatmisvõime standardit tuleks rakendada liidu õiguses.

| (16) | Kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamiseks liidu õiguses on vaja võtta arvesse kehtivat krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/59/EL (8). Kuna nii kogu kahjumikatmisvõime standardi kui ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärk on sama, st tagada, et krediidiasutuse või investeerimisühingu kahjumikatmisvõime on piisav, peaksid need kaks nõuet ühises raamistikus üksteist täiendama. Praktikas tuleks kogu kahjumikatmisvõime standardi ühtlustatud miinimumtase lisada määrusesse (EL) nr 575/2013 omavahendite ja kõlblike kohustuste uue nõude abil, samal ajal kui krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine lisand globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul ning krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine nõue muude kui globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul tuleks kehtestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL ja määruse (EL) nr 806/2014 (9) sihipärase muutmise teel. Sätteid, millega lisatakse kogu kahjumikatmisvõime standard määrusesse (EL) nr 575/2013, tuleks tõlgendada koos direktiivi 2014/59/EL ja määrusesse (EL) nr 806/2014 lisatud sätetega ja direktiiviga 2013/36/EL. |
| --- | --- |

(16)

Kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamiseks liidu õiguses on vaja võtta arvesse kehtivat krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/59/EL (8). Kuna nii kogu kahjumikatmisvõime standardi kui ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärk on sama, st tagada, et krediidiasutuse või investeerimisühingu kahjumikatmisvõime on piisav, peaksid need kaks nõuet ühises raamistikus üksteist täiendama. Praktikas tuleks kogu kahjumikatmisvõime standardi ühtlustatud miinimumtase lisada määrusesse (EL) nr 575/2013 omavahendite ja kõlblike kohustuste uue nõude abil, samal ajal kui krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine lisand globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul ning krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine nõue muude kui globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul tuleks kehtestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL ja määruse (EL) nr 806/2014 (9) sihipärase muutmise teel. Sätteid, millega lisatakse kogu kahjumikatmisvõime standard määrusesse (EL) nr 575/2013, tuleks tõlgendada koos direktiivi 2014/59/EL ja määrusesse (EL) nr 806/2014 lisatud sätetega ja direktiiviga 2013/36/EL.

| (17) | Kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga, mis hõlmab üksnes globaalseid süsteemselt olulisi panku, tuleks käesoleva määrusega kehtestatud miinimumnõuet omavahendite ja suure kahjumikatmisvõimega kohustuste piisava summa kohta kohaldada ainult globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele. Käesolevas määruses kehtestatud normid kõlblike kohustuste kohta peaksid siiski kehtima kõigile krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, arvestades direktiivis 2014/59/EL sätestatud täiendavaid kohandusi ja nõudeid. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga, mis hõlmab üksnes globaalseid süsteemselt olulisi panku, tuleks käesoleva määrusega kehtestatud miinimumnõuet omavahendite ja suure kahjumikatmisvõimega kohustuste piisava summa kohta kohaldada ainult globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele. Käesolevas määruses kehtestatud normid kõlblike kohustuste kohta peaksid siiski kehtima kõigile krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, arvestades direktiivis 2014/59/EL sätestatud täiendavaid kohandusi ja nõudeid.

| (18) | Kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga peaks omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue kehtima kriisilahendussubjektidele, kes on kas ise globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kuuluvad konsolideerimisgruppi, mis on liigitatud globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks. Omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue peaks kehtima kas individuaalselt või konsolideeritud alusel, olenevalt sellest, kas kriisilahendussubjekt on omaette krediidiasutus või investeerimisühing, millel puuduvad tütarettevõtjad, või on ta emaettevõtja. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga peaks omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue kehtima kriisilahendussubjektidele, kes on kas ise globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kuuluvad konsolideerimisgruppi, mis on liigitatud globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks. Omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue peaks kehtima kas individuaalselt või konsolideeritud alusel, olenevalt sellest, kas kriisilahendussubjekt on omaette krediidiasutus või investeerimisühing, millel puuduvad tütarettevõtjad, või on ta emaettevõtja.

| (19) | Direktiivi 2014/59/EL kohaselt võib kriisilahendusvahendeid kasutada lisaks krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ka finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate puhul. Emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja ja emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja kahjumikatmisvõime peaks seetõttu olema piisav, samamoodi nagu emaettevõtjana tegutseval krediidiasutusel või investeerimisühingul. |
| --- | --- |

(19)

Direktiivi 2014/59/EL kohaselt võib kriisilahendusvahendeid kasutada lisaks krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ka finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate puhul. Emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja ja emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja kahjumikatmisvõime peaks seetõttu olema piisav, samamoodi nagu emaettevõtjana tegutseval krediidiasutusel või investeerimisühingul.

| (20) | Omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude tõhususe tagamiseks on oluline, et instrumentidel, mida selle nõude täitmiseks hoitakse, oleks suur kahjumikatmisvõime. Kohustustel, mida direktiivis 2014/59/EL osutatud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahend ei hõlma, seda võimet ei ole ja samuti ei ole seda muudel kohustustel, mis põhimõtteliselt küll võimaldavad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist, kuid mille täitmisele pööramine tegelikkuses võib osutuda keeruliseks. Neid kohustusi ei tohiks seetõttu lugeda omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude puhul aktsepteeritavaks. Teisest küljest on suur kahjumikatmisvõime kapitaliinstrumentidel ja allutatud kohustustel. Samuti tuleks kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga võtta teataval määral arvesse selliste kohustuste kahjumikatmisvõimet, mis kuuluvad teatavate väljajäetud kohustustega samasse nõudeõiguse järku. |
| --- | --- |

(20)

Omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude tõhususe tagamiseks on oluline, et instrumentidel, mida selle nõude täitmiseks hoitakse, oleks suur kahjumikatmisvõime. Kohustustel, mida direktiivis 2014/59/EL osutatud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahend ei hõlma, seda võimet ei ole ja samuti ei ole seda muudel kohustustel, mis põhimõtteliselt küll võimaldavad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist, kuid mille täitmisele pööramine tegelikkuses võib osutuda keeruliseks. Neid kohustusi ei tohiks seetõttu lugeda omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude puhul aktsepteeritavaks. Teisest küljest on suur kahjumikatmisvõime kapitaliinstrumentidel ja allutatud kohustustel. Samuti tuleks kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga võtta teataval määral arvesse selliste kohustuste kahjumikatmisvõimet, mis kuuluvad teatavate väljajäetud kohustustega samasse nõudeõiguse järku.

| (21) | Et vältida omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude all kohustuste topeltarvestamist, tuleks kehtestada kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste mahaarvamiseks normid, mis kajastavad määruses (EL) nr 575/2013 kapitaliinstrumentide jaoks väljatöötatud asjaomast mahaarvamise käsitlusviisi. Selle käsitlusviisi järgi tuleks kõlblike kohustuste instrumentides olevad osalused arvata maha kõigepealt kõlblikest kohustustest ning sellises ulatuses, mil kohustustest ei piisa, tuleks need kõlblike kohustuste instrumendid maha arvata teise taseme instrumentidest. |
| --- | --- |

(21)

Et vältida omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude all kohustuste topeltarvestamist, tuleks kehtestada kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste mahaarvamiseks normid, mis kajastavad määruses (EL) nr 575/2013 kapitaliinstrumentide jaoks väljatöötatud asjaomast mahaarvamise käsitlusviisi. Selle käsitlusviisi järgi tuleks kõlblike kohustuste instrumentides olevad osalused arvata maha kõigepealt kõlblikest kohustustest ning sellises ulatuses, mil kohustustest ei piisa, tuleks need kõlblike kohustuste instrumendid maha arvata teise taseme instrumentidest.

| (22) | Kogu kahjumikatmisvõime standard hõlmab mõningaid kohustuste aktsepteeritavuse kriteeriumeid, mis on kehtivatest kapitaliinstrumentide aktsepteeritavuse kriteeriumidest rangemad. Ühtsuse huvides tuleks kapitaliinstrumentide aktsepteeritavuse kriteeriumid alates 1. jaanuarist 2022 ühtlustada eriotstarbeliste ettevõtjate kaudu emiteeritud instrumentide mitteaktsepteeritavusega. |
| --- | --- |

(22)

Kogu kahjumikatmisvõime standard hõlmab mõningaid kohustuste aktsepteeritavuse kriteeriumeid, mis on kehtivatest kapitaliinstrumentide aktsepteeritavuse kriteeriumidest rangemad. Ühtsuse huvides tuleks kapitaliinstrumentide aktsepteeritavuse kriteeriumid alates 1. jaanuarist 2022 ühtlustada eriotstarbeliste ettevõtjate kaudu emiteeritud instrumentide mitteaktsepteeritavusega.

| (23) | On vaja sätestada selge ja läbipaistev menetlus esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide heakskiitmiseks, mis võib aidata kaasa kõnealuste instrumentide kõrge kvaliteedi säilitamisele. Selleks peaks pädevatel asutustel olema kohustus kiita need instrumendid heaks enne, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad need liigitada esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks. Pädevad asutused ei peaks siiski nõudma eelnevat luba selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul, mis on emiteeritud pädeva asutuse poolt juba heaks kiidetud juriidiliste dokumentide alusel ja mida reguleerivad sisuliselt samad sätted kui need, mis reguleerivad kapitaliinstrumente, mille kohta krediidiasutus või investeerimisühing on saanud pädevalt asutuselt eelneva loa liigitada need esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks. Sellisel juhul peaks krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olema eelneva heakskiidu taotlemise asemel võimalik teavitada oma pädevaid asutusi kavatsusest niisuguseid instrumente emiteerida. Nad peaksid tegema seda piisavalt aegsasti enne instrumentide liigitamist esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks, et jätta pädevatele asutustele aega instrumendid vajaduse korral läbi vaadata. Võttes arvesse EBA rolli järelevalvetavade lähendamise edendamisel ja omavahenditesse kuuluvate instrumentide kvaliteedi parandamisel, peaksid pädevad asutused enne esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide mis tahes uue vormi heakskiitmist konsulteerima EBAga. |
| --- | --- |

(23)

On vaja sätestada selge ja läbipaistev menetlus esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide heakskiitmiseks, mis võib aidata kaasa kõnealuste instrumentide kõrge kvaliteedi säilitamisele. Selleks peaks pädevatel asutustel olema kohustus kiita need instrumendid heaks enne, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad need liigitada esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks. Pädevad asutused ei peaks siiski nõudma eelnevat luba selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul, mis on emiteeritud pädeva asutuse poolt juba heaks kiidetud juriidiliste dokumentide alusel ja mida reguleerivad sisuliselt samad sätted kui need, mis reguleerivad kapitaliinstrumente, mille kohta krediidiasutus või investeerimisühing on saanud pädevalt asutuselt eelneva loa liigitada need esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks. Sellisel juhul peaks krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olema eelneva heakskiidu taotlemise asemel võimalik teavitada oma pädevaid asutusi kavatsusest niisuguseid instrumente emiteerida. Nad peaksid tegema seda piisavalt aegsasti enne instrumentide liigitamist esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks, et jätta pädevatele asutustele aega instrumendid vajaduse korral läbi vaadata. Võttes arvesse EBA rolli järelevalvetavade lähendamise edendamisel ja omavahenditesse kuuluvate instrumentide kvaliteedi parandamisel, peaksid pädevad asutused enne esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide mis tahes uue vormi heakskiitmist konsulteerima EBAga.

| (24) | Kapitaliinstrumendid kvalifitseeruvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidena ainult sel määral, mil need vastavad asjaomastele aktsepteeritavuse kriteeriumidele. Sellised kapitaliinstrumendid võivad koosneda omakapitalist või kohustustest, sealhulgas nendele kriteeriumidele vastavatest allutatud laenudest. |
| --- | --- |

(24)

Kapitaliinstrumendid kvalifitseeruvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentidena ainult sel määral, mil need vastavad asjaomastele aktsepteeritavuse kriteeriumidele. Sellised kapitaliinstrumendid võivad koosneda omakapitalist või kohustustest, sealhulgas nendele kriteeriumidele vastavatest allutatud laenudest.

| (25) | Kapitaliinstrumendid või kapitaliinstrumentide osad peaksid kvalifitseeruma omavahenditesse kuuluvate instrumentidena üksnes sellises ulatuses, mil nende eest on tasutud. Kuni instrumendi osade eest ei ole tasutud, ei peaks sellised osad kvalifitseeruma omavahenditesse kuuluvate instrumentidena. |
| --- | --- |

(25)

Kapitaliinstrumendid või kapitaliinstrumentide osad peaksid kvalifitseeruma omavahenditesse kuuluvate instrumentidena üksnes sellises ulatuses, mil nende eest on tasutud. Kuni instrumendi osade eest ei ole tasutud, ei peaks sellised osad kvalifitseeruma omavahenditesse kuuluvate instrumentidena.

| (26) | Omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste suhtes ei tuleks kohaldada tasaarvestuskorda (set-off ja netting), mis kahjustaks nende kahjumikatmisvõimet kriisilahenduse korral. See ei tohiks tähendada, et kohustusi reguleerivad lepingulised sätted peaksid sisaldama sõnaselget klauslit, et instrumendi suhtes ei kohaldata tasaarvestusõigusi. |
| --- | --- |

(26)

Omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste suhtes ei tuleks kohaldada tasaarvestuskorda (set-off ja netting), mis kahjustaks nende kahjumikatmisvõimet kriisilahenduse korral. See ei tohiks tähendada, et kohustusi reguleerivad lepingulised sätted peaksid sisaldama sõnaselget klauslit, et instrumendi suhtes ei kohaldata tasaarvestusõigusi.

| (27) | Tingituna pangandussektori arengust üha digitaalsemas keskkonnas, on tarkvarast saamas üha tähtsam varaliik. Usaldatavusnõuete kohaselt hinnatud tarkvaraga seotud vara suhtes, mille väärtust krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahendus, maksejõuetus või likvideerimine oluliselt ei mõjuta, ei tohiks kohaldada immateriaalse vara mahaarvamist esimese taseme põhiomavahendite kirjetest. See täpsustus on oluline, kuna tarkvara on lai mõiste, mis hõlmab mitut liiki varasid, millest kõik ei säilita ettevõtja tegevuse katkemise korral oma väärtust. Sellega seoses tuleks võtta arvesse erinevusi tarkvaraga seotud vara hindamisel ja amortiseerimisel ning sellise vara realiseeritud müüki. Lisaks tuleks võtta arvesse rahvusvahelisi arengusuundi ja erinevusi tarkvarasse tehtavate investeeringute regulatiivses käsitluses, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning kindlustusandjate suhtes kohaldatavaid erinevaid usaldatavusnõudeid ning finantssektori mitmekesisust liidus, sealhulgas reguleerimata ettevõtjad, nagu finantstehnoloogia ettevõtjad. |
| --- | --- |

(27)

Tingituna pangandussektori arengust üha digitaalsemas keskkonnas, on tarkvarast saamas üha tähtsam varaliik. Usaldatavusnõuete kohaselt hinnatud tarkvaraga seotud vara suhtes, mille väärtust krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahendus, maksejõuetus või likvideerimine oluliselt ei mõjuta, ei tohiks kohaldada immateriaalse vara mahaarvamist esimese taseme põhiomavahendite kirjetest. See täpsustus on oluline, kuna tarkvara on lai mõiste, mis hõlmab mitut liiki varasid, millest kõik ei säilita ettevõtja tegevuse katkemise korral oma väärtust. Sellega seoses tuleks võtta arvesse erinevusi tarkvaraga seotud vara hindamisel ja amortiseerimisel ning sellise vara realiseeritud müüki. Lisaks tuleks võtta arvesse rahvusvahelisi arengusuundi ja erinevusi tarkvarasse tehtavate investeeringute regulatiivses käsitluses, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning kindlustusandjate suhtes kohaldatavaid erinevaid usaldatavusnõudeid ning finantssektori mitmekesisust liidus, sealhulgas reguleerimata ettevõtjad, nagu finantstehnoloogia ettevõtjad.

| (28) | Et vältida äkilisest muudatusest tingitud negatiivset tagajärge, on seoses teatavate aktsepteeritavuse kriteeriumidega vaja kohaldada olemasolevate instrumentide suhtes varem kehtinud nõudeid. Kohustuste puhul, mis on emiteeritud enne 27. juunit 2019, tuleks teatavad omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste aktsepteeritavuse kriteeriumid kaotada. Sellist varem kehtinud nõuete ajutist kohaldamist tuleks kasutada kohustuste puhul, mida võetakse asjakohasel juhul arvesse kogu kahjumikatmisvõime nõude allutatud osa ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude allutatud osa puhul vastavalt direktiivile 2014/59/EL, ning kohustuste suhtes, mida võetakse asjakohasel juhul arvesse kogu kahjumikatmisvõime nõude allutamata osa ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude allutamata osa puhul vastavalt direktiivile 2014/59/EL. Omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul peaks varem kehtinud nõuete kohaldamine lõppema 28. juunil 2015. |
| --- | --- |

(28)

Et vältida äkilisest muudatusest tingitud negatiivset tagajärge, on seoses teatavate aktsepteeritavuse kriteeriumidega vaja kohaldada olemasolevate instrumentide suhtes varem kehtinud nõudeid. Kohustuste puhul, mis on emiteeritud enne 27. juunit 2019, tuleks teatavad omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste aktsepteeritavuse kriteeriumid kaotada. Sellist varem kehtinud nõuete ajutist kohaldamist tuleks kasutada kohustuste puhul, mida võetakse asjakohasel juhul arvesse kogu kahjumikatmisvõime nõude allutatud osa ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude allutatud osa puhul vastavalt direktiivile 2014/59/EL, ning kohustuste suhtes, mida võetakse asjakohasel juhul arvesse kogu kahjumikatmisvõime nõude allutamata osa ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude allutamata osa puhul vastavalt direktiivile 2014/59/EL. Omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul peaks varem kehtinud nõuete kohaldamine lõppema 28. juunil 2015.

| (29) | Kõlblike kohustuste instrumente, sealhulgas instrumente, mille järelejäänud tähtaeg on lühem kui üks aasta, on võimalik tagasi võtta üksnes siis, kui kriisilahendusasutus on andnud selleks eelneva loa. Selline eelnev luba võib olla ka üldine eelnev luba ning sellisel juhul peaks tagasivõtmine toimuma piiratud aja jooksul ja üldise eelneva loaga eelnevalt kindlaksmääratud summas. |
| --- | --- |

(29)

Kõlblike kohustuste instrumente, sealhulgas instrumente, mille järelejäänud tähtaeg on lühem kui üks aasta, on võimalik tagasi võtta üksnes siis, kui kriisilahendusasutus on andnud selleks eelneva loa. Selline eelnev luba võib olla ka üldine eelnev luba ning sellisel juhul peaks tagasivõtmine toimuma piiratud aja jooksul ja üldise eelneva loaga eelnevalt kindlaksmääratud summas.

| (30) | Pärast määruse (EL) nr 575/2013 vastuvõtmist on muudetud rahvusvahelist standardit krediidiasutuste ja investeerimisühingute kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide usaldatavusnõuete kohase käsitlemise kohta, et parandada krediidiasutuste ja investeerimisühingute nõuetele vastavates kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide käsitlemist. Selle standardi olulised uuendused hõlmavad ühtse meetodi kasutamist omavahendite nõude kindlaksmääramiseks tagatisfondi osamaksetest tulenevate riskipositsioonide puhul, nõuetele vastavates kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide suhtes kehtivatele üldistele omavahendite nõuetele seatud sõnaselget ülempiiri ning riskitundlikumat käsitlust tuletisinstrumentide väärtuse arvessevõtmiseks nõuetele vastava keskse vastaspoole hüpoteetiliste vahendite arvutamisel. Samal ajal jäeti muutmata nõuetele mittevastavates kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide käsitlus. Kuna muudetud rahvusvaheliste standarditega kehtestati kesksele kliirimiskeskkonnale sobilikum käsitlus, tuleks liidu õigust muuta, et neid standardeid arvesse võtta. |
| --- | --- |

(30)

Pärast määruse (EL) nr 575/2013 vastuvõtmist on muudetud rahvusvahelist standardit krediidiasutuste ja investeerimisühingute kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide usaldatavusnõuete kohase käsitlemise kohta, et parandada krediidiasutuste ja investeerimisühingute nõuetele vastavates kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide käsitlemist. Selle standardi olulised uuendused hõlmavad ühtse meetodi kasutamist omavahendite nõude kindlaksmääramiseks tagatisfondi osamaksetest tulenevate riskipositsioonide puhul, nõuetele vastavates kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide suhtes kehtivatele üldistele omavahendite nõuetele seatud sõnaselget ülempiiri ning riskitundlikumat käsitlust tuletisinstrumentide väärtuse arvessevõtmiseks nõuetele vastava keskse vastaspoole hüpoteetiliste vahendite arvutamisel. Samal ajal jäeti muutmata nõuetele mittevastavates kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide käsitlus. Kuna muudetud rahvusvaheliste standarditega kehtestati kesksele kliirimiskeskkonnale sobilikum käsitlus, tuleks liidu õigust muuta, et neid standardeid arvesse võtta.

| (31) | Tagamaks et krediidiasutused ja investeerimisühingud haldavad asjakohaselt oma ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (investeerimisfondide) aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone, peaksid nende riskipositsioonide käsitlemist sätestavad normid olema riskitundlikud ja nendega tuleks suurendada läbipaistvust investeerimisfondide aluspositsioonide suhtes. Baseli komitee võttis seetõttu vastu muudetud standardi, milles on määratud kindlaks selge käsitlusviiside tähtsusjärjekord nende positsioonide riskiga kaalutud vara arvutamiseks. See tähtsusjärjekord kajastab aluspositsioonide läbipaistvuse astet. Määrus (EL) nr 575/2013 tuleks viia nende rahvusvaheliselt kokkulepitud normidega kooskõlla. |
| --- | --- |

(31)

Tagamaks et krediidiasutused ja investeerimisühingud haldavad asjakohaselt oma ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (investeerimisfondide) aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone, peaksid nende riskipositsioonide käsitlemist sätestavad normid olema riskitundlikud ja nendega tuleks suurendada läbipaistvust investeerimisfondide aluspositsioonide suhtes. Baseli komitee võttis seetõttu vastu muudetud standardi, milles on määratud kindlaks selge käsitlusviiside tähtsusjärjekord nende positsioonide riskiga kaalutud vara arvutamiseks. See tähtsusjärjekord kajastab aluspositsioonide läbipaistvuse astet. Määrus (EL) nr 575/2013 tuleks viia nende rahvusvaheliselt kokkulepitud normidega kooskõlla.

| (32) | Krediidiasutuselt või investeerimisühingult, kes võtab miinimumväärtuses kohustuse, mille lõplikeks kasusaajateks on jaekliendid, et investeerida investeerimisfondi aktsiatesse või osakutesse (sealhulgas valitsuse rahastatava erapensioniskeemi raames), ei nõuta makse tegemist krediidiasutuse või investeerimisühingu enda ega usaldatavusnõuete seisukohast samasse konsolideerimisgruppi kuuluva ettevõtja poolt, välja arvatud juhul, kui kliendi aktsiate või osakute väärtus investeerimisfondis langeb lepingus täpsustatud ühel või mitmel ajahetkel allapoole tagatud summat. Praktikas on selle kohustuse rakendumise tõenäosus seega väike. Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu miinimumväärtuses kohustus piirdub teatava protsendiga summast, mille klient oli investeerimisfondi aktsiatesse või osakutesse algselt investeerinud (kindlasummaline miinimumväärtuse kohustus), või summaga, mis sõltub finantsnäitajate või turuindeksite arengust kuni teatava ajahetkeni, moodustab mis tahes hetke positiivne erinevus antud hetke aktsiate ja osakute väärtuse ning tagatud summa nüüdisväärtuse vahel puhvri ning vähendab riski, et krediidiasutus või investeerimisühing peab garanteeritud summa välja maksma. Kõik nimetatud põhjused õigustavad vähendatud ümberhindamisteguri kasutamist. |
| --- | --- |

(32)

Krediidiasutuselt või investeerimisühingult, kes võtab miinimumväärtuses kohustuse, mille lõplikeks kasusaajateks on jaekliendid, et investeerida investeerimisfondi aktsiatesse või osakutesse (sealhulgas valitsuse rahastatava erapensioniskeemi raames), ei nõuta makse tegemist krediidiasutuse või investeerimisühingu enda ega usaldatavusnõuete seisukohast samasse konsolideerimisgruppi kuuluva ettevõtja poolt, välja arvatud juhul, kui kliendi aktsiate või osakute väärtus investeerimisfondis langeb lepingus täpsustatud ühel või mitmel ajahetkel allapoole tagatud summat. Praktikas on selle kohustuse rakendumise tõenäosus seega väike. Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu miinimumväärtuses kohustus piirdub teatava protsendiga summast, mille klient oli investeerimisfondi aktsiatesse või osakutesse algselt investeerinud (kindlasummaline miinimumväärtuse kohustus), või summaga, mis sõltub finantsnäitajate või turuindeksite arengust kuni teatava ajahetkeni, moodustab mis tahes hetke positiivne erinevus antud hetke aktsiate ja osakute väärtuse ning tagatud summa nüüdisväärtuse vahel puhvri ning vähendab riski, et krediidiasutus või investeerimisühing peab garanteeritud summa välja maksma. Kõik nimetatud põhjused õigustavad vähendatud ümberhindamisteguri kasutamist.

| (33) | Tuletistehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks vastaspoole krediidiriski raamistiku alusel antakse praegu määruses (EL) nr 575/2013 krediidiasutustele ja investeerimisühingutele võimalus valida kolme erineva standardmeetodi vahel: standardmeetod, turuväärtuse meetod ja esmase riskipositsiooni meetod. |
| --- | --- |

(33)

Tuletistehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks vastaspoole krediidiriski raamistiku alusel antakse praegu määruses (EL) nr 575/2013 krediidiasutustele ja investeerimisühingutele võimalus valida kolme erineva standardmeetodi vahel: standardmeetod, turuväärtuse meetod ja esmase riskipositsiooni meetod.

| (34) | Nendes standardmeetodites ei ole siiski nõuetekohaselt arvestatud tagatiste riski vähendavat omadust riskipositsioonides. Nende kalibreerimised on iganenud ega kajasta suurt volatiilsust, mida täheldati finantskriisi ajal. Samuti ei arvestata neis nõuetekohaselt tasaarvestuse kasutegureid. Nende puuduste kõrvaldamiseks otsustas Baseli komitee asendada standardmeetodi ja turuväärtuse meetodi uue standardmeetodiga tuletisinstrumentide riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks – vastaspoole krediidiriski standardmeetodiga. Kuna muudetud rahvusvaheliste standarditega kehtestati uus kesksele kliirimiskeskkonnale sobilikum standardmeetod, tuleks liidu õigust muuta, et neid standardeid arvesse võtta. |
| --- | --- |

(34)

Nendes standardmeetodites ei ole siiski nõuetekohaselt arvestatud tagatiste riski vähendavat omadust riskipositsioonides. Nende kalibreerimised on iganenud ega kajasta suurt volatiilsust, mida täheldati finantskriisi ajal. Samuti ei arvestata neis nõuetekohaselt tasaarvestuse kasutegureid. Nende puuduste kõrvaldamiseks otsustas Baseli komitee asendada standardmeetodi ja turuväärtuse meetodi uue standardmeetodiga tuletisinstrumentide riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks – vastaspoole krediidiriski standardmeetodiga. Kuna muudetud rahvusvaheliste standarditega kehtestati uus kesksele kliirimiskeskkonnale sobilikum standardmeetod, tuleks liidu õigust muuta, et neid standardeid arvesse võtta.

| (35) | Vastaspoole krediidiriski standardmeetod on riskitundlikum kui standardmeetod ja turuväärtuse meetod ning seetõttu peaks viima omavahendite nõueteni, mis kajastavad paremini krediidiasutuste ja investeerimisühingute tuletistehingutega seotud riske. Samal ajal võib mõne krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks, kes praegu kasutab turuväärtuse meetodit, osutuda vastaspoole krediidiriski standardmeetodi rakendamine liiga keeruliseks ja koormavaks. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes täidavad eelnevalt kindlaks määratud aktsepteeritavuse kriteeriume, ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes kuuluvad neid kriteeriume konsolideeritud alusel täitvasse konsolideerimisgruppi, tuleks kehtestada vastaspoole krediidiriski standardmeetodi lihtsustatud versioon (edaspidi „lihtsustatud vastaspoole krediidiriski standardmeetod“). Kuna selline lihtsustatud versioon on vähem riskitundlik kui vastaspoole krediidiriski standardmeetod, peaks see olema nõuetekohaselt kalibreeritud tagamaks, et selles ei alahinnata tuletistehingute riskipositsiooni väärtust. |
| --- | --- |

(35)

Vastaspoole krediidiriski standardmeetod on riskitundlikum kui standardmeetod ja turuväärtuse meetod ning seetõttu peaks viima omavahendite nõueteni, mis kajastavad paremini krediidiasutuste ja investeerimisühingute tuletistehingutega seotud riske. Samal ajal võib mõne krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks, kes praegu kasutab turuväärtuse meetodit, osutuda vastaspoole krediidiriski standardmeetodi rakendamine liiga keeruliseks ja koormavaks. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes täidavad eelnevalt kindlaks määratud aktsepteeritavuse kriteeriume, ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes kuuluvad neid kriteeriume konsolideeritud alusel täitvasse konsolideerimisgruppi, tuleks kehtestada vastaspoole krediidiriski standardmeetodi lihtsustatud versioon (edaspidi „lihtsustatud vastaspoole krediidiriski standardmeetod“). Kuna selline lihtsustatud versioon on vähem riskitundlik kui vastaspoole krediidiriski standardmeetod, peaks see olema nõuetekohaselt kalibreeritud tagamaks, et selles ei alahinnata tuletistehingute riskipositsiooni väärtust.

| (36) | Krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kelle tuletisinstrumentide riskipositsioonid on piiratud ja kes kasutavad praegu turuväärtuse meetodit või esmase riskipositsiooni meetodit, võib nii vastaspoole krediidiriski standardmeetodi kui ka lihtsustatud vastaspoole krediidiriski standardmeetodi rakendamine olla liiga keeruline. Esmase riskipositsiooni meetod tuleks seetõttu jätta alles alternatiivse meetodina krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes täidavad eelnevalt kindlaks määratud aktsepteeritavuse kriteeriume, ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes kuuluvad neid kriteeriume konsolideeritud alusel täitvasse konsolideerimisgruppi, kuid seda tuleks muuta, et kõrvaldada olulised puudused. |
| --- | --- |

(36)

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kelle tuletisinstrumentide riskipositsioonid on piiratud ja kes kasutavad praegu turuväärtuse meetodit või esmase riskipositsiooni meetodit, võib nii vastaspoole krediidiriski standardmeetodi kui ka lihtsustatud vastaspoole krediidiriski standardmeetodi rakendamine olla liiga keeruline. Esmase riskipositsiooni meetod tuleks seetõttu jätta alles alternatiivse meetodina krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes täidavad eelnevalt kindlaks määratud aktsepteeritavuse kriteeriume, ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes kuuluvad neid kriteeriume konsolideeritud alusel täitvasse konsolideerimisgruppi, kuid seda tuleks muuta, et kõrvaldada olulised puudused.

| (37) | Tuleks kehtestada selged kriteeriumid, et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele suuniseid lubatud meetodi valimisel. Nende kriteeriumide aluseks peaks olema krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletisinstrumentidega kauplemise maht, mis näitab, kui keerulisi nõudeid peaks krediidiasutus või investeerimisühing suutma täita riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks. |
| --- | --- |

(37)

Tuleks kehtestada selged kriteeriumid, et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele suuniseid lubatud meetodi valimisel. Nende kriteeriumide aluseks peaks olema krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletisinstrumentidega kauplemise maht, mis näitab, kui keerulisi nõudeid peaks krediidiasutus või investeerimisühing suutma täita riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks.

| (38) | Finantskriisi ajal oli mõne liidus asutatud krediidiasutuse ja investeerimisühingu kauplemisportfelli kahju märkimisväärne. Neist osa puhul osutus sellise kahju katmiseks vajaliku kapitali maht ebapiisavaks, mistõttu pidid nad taotlema erakorralist avaliku sektori finantstoetust. Nendest tähelepanekutest lähtudes kõrvaldas Baseli komitee mitu puudust kauplemisportfellidesse kuuluvate positsioonide usaldatavusnõuete kohases käsitluses, mis kujutab endast tururiski omavahendite nõudeid. |
| --- | --- |

(38)

Finantskriisi ajal oli mõne liidus asutatud krediidiasutuse ja investeerimisühingu kauplemisportfelli kahju märkimisväärne. Neist osa puhul osutus sellise kahju katmiseks vajaliku kapitali maht ebapiisavaks, mistõttu pidid nad taotlema erakorralist avaliku sektori finantstoetust. Nendest tähelepanekutest lähtudes kõrvaldas Baseli komitee mitu puudust kauplemisportfellidesse kuuluvate positsioonide usaldatavusnõuete kohases käsitluses, mis kujutab endast tururiski omavahendite nõudeid.

| (39) | Esimesed reformid rahvusvahelisel tasandil viidi lõpule 2009. aastal ja need võeti liidu õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/76/EL (10). 2009. aasta reformiga ei käsitletud siiski struktuurseid puudusi tururiski standarditega seotud omavahendite nõuetes. Selguse puudumine kauplemisportfellide ja pangaportfellide vahelise piiri osas andis võimaluse õiguslikuks arbitraažiks ning riskitundlikkuse puudumine tururiski omavahendite nõuetes ei võimaldanud arvesse võtta kõiki riske, millega krediidiasutused ja investeerimisühingud kokku puutusid. |
| --- | --- |

(39)

Esimesed reformid rahvusvahelisel tasandil viidi lõpule 2009. aastal ja need võeti liidu õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/76/EL (10). 2009. aasta reformiga ei käsitletud siiski struktuurseid puudusi tururiski standarditega seotud omavahendite nõuetes. Selguse puudumine kauplemisportfellide ja pangaportfellide vahelise piiri osas andis võimaluse õiguslikuks arbitraažiks ning riskitundlikkuse puudumine tururiski omavahendite nõuetes ei võimaldanud arvesse võtta kõiki riske, millega krediidiasutused ja investeerimisühingud kokku puutusid.

| (40) | Baseli komitee algatas kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise, et käsitleda tururiski standarditega seotud omavahendite nõuete struktuurseid puudusi. Selle töö tulemusel avaldati 2016. aasta jaanuaris muudetud tururiski raamistik. 2017. aasta detsembris leppis keskpankade juhatajate ja järelevalveasutuste juhtide rühm kokku muudetud tururiski raamistiku rakendamise kuupäeva edasilükkamises, et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele lisaaega vajaliku süsteemide taristu väljatöötamiseks ning et võimaldada Baseli komiteel käsitleda teatavaid raamistikuga seotud spetsiifilisi küsimusi. See hõlmab standardmeetodi ja sisemudeli meetodi kalibreerimiste läbivaatamist, et tagada sidusus Baseli komitee algsete ootustega. Pärast selle läbivaatamise lõpuleviimist ja enne mõjuhindamist, millega hinnatakse kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistiku muudatuste mõju liidu krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, peaksid kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldataks liidus kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistikku, hakkama teavitama muudetud standardmeetodist tulenevatest arvutustest. Sel eesmärgil ning et muuta aruandlusnõuetega seotud arvutused täielikult toimivaks kooskõlas rahvusvahelise arenguga, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290. Komisjon peaks võtma kõnealuse delegeeritud õigusakti vastu 31. detsembriks 2019. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid alustama sellest arvutusest teavitamist hiljemalt ühe aasta möödumisel kõnealuse delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest. Peale selle peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes saavad heakskiidu kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistiku muudetud sisemudeli meetodi kasutamiseks aruandluse eesmärgil, teavitama ka sisemudeli meetodi kohasest arvutusest kolme aasta möödumisel selle täielikust kasutuselevõtust. |
| --- | --- |

(40)

Baseli komitee algatas kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise, et käsitleda tururiski standarditega seotud omavahendite nõuete struktuurseid puudusi. Selle töö tulemusel avaldati 2016. aasta jaanuaris muudetud tururiski raamistik. 2017. aasta detsembris leppis keskpankade juhatajate ja järelevalveasutuste juhtide rühm kokku muudetud tururiski raamistiku rakendamise kuupäeva edasilükkamises, et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele lisaaega vajaliku süsteemide taristu väljatöötamiseks ning et võimaldada Baseli komiteel käsitleda teatavaid raamistikuga seotud spetsiifilisi küsimusi. See hõlmab standardmeetodi ja sisemudeli meetodi kalibreerimiste läbivaatamist, et tagada sidusus Baseli komitee algsete ootustega. Pärast selle läbivaatamise lõpuleviimist ja enne mõjuhindamist, millega hinnatakse kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistiku muudatuste mõju liidu krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, peaksid kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldataks liidus kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistikku, hakkama teavitama muudetud standardmeetodist tulenevatest arvutustest. Sel eesmärgil ning et muuta aruandlusnõuetega seotud arvutused täielikult toimivaks kooskõlas rahvusvahelise arenguga, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290. Komisjon peaks võtma kõnealuse delegeeritud õigusakti vastu 31. detsembriks 2019. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid alustama sellest arvutusest teavitamist hiljemalt ühe aasta möödumisel kõnealuse delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest. Peale selle peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes saavad heakskiidu kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistiku muudetud sisemudeli meetodi kasutamiseks aruandluse eesmärgil, teavitama ka sisemudeli meetodi kohasest arvutusest kolme aasta möödumisel selle täielikust kasutuselevõtust.

| (41) | Kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise meetodite aruandlusnõuete kehtestamist tuleks käsitada esimese sammuna liidus kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistiku täieliku rakendamise suunas. Võttes arvesse Baseli komitee poolt kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistikku tehtud lõplikke muudatusi ning nendest muudatustest tulenevat mõju liidu krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning käesolevas määruses seoses aruandlusnõuetega juba sätestatud kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise meetoditele tuleneva mõju tulemusi, peaks komisjon vajaduse korral esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. juuniks 2020 seadusandliku ettepaneku selle kohta, kuidas tuleks kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistikku liidus rakendada, et kehtestada tururiski omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

(41)

Kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise meetodite aruandlusnõuete kehtestamist tuleks käsitada esimese sammuna liidus kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistiku täieliku rakendamise suunas. Võttes arvesse Baseli komitee poolt kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistikku tehtud lõplikke muudatusi ning nendest muudatustest tulenevat mõju liidu krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning käesolevas määruses seoses aruandlusnõuetega juba sätestatud kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise meetoditele tuleneva mõju tulemusi, peaks komisjon vajaduse korral esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. juuniks 2020 seadusandliku ettepaneku selle kohta, kuidas tuleks kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise raamistikku liidus rakendada, et kehtestada tururiski omavahendite nõuded.

| (42) | Tururiski proportsionaalset käsitlust tuleks kohaldada ka nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on piiratud, võimaldades suuremal arvul krediidiasutustel ja investeerimisühingutel, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on väike, kohaldada krediidiriski raamistikku pangaportfellis olevatele positsioonidele, nagu on ette nähtud muudetud erandis, mida kohaldatakse juhul, kui kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on väike. Proportsionaalsuse põhimõtet tuleks võtta arvesse ka siis, kui komisjon hindab uuesti seda, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on keskmine, peaksid arvutama tururiski omavahendite nõudeid. Eelkõige tuleks nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tururiski omavahendite nõuete kalibreerimine, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on keskmine, vaadata läbi rahvusvahelisel tasandil toimuva arengu valguses. Samal ajal tuleks krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on keskmine, ning krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on väike, kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise kohastest aruandlusnõuetest vabastada. |
| --- | --- |

(42)

Tururiski proportsionaalset käsitlust tuleks kohaldada ka nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on piiratud, võimaldades suuremal arvul krediidiasutustel ja investeerimisühingutel, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on väike, kohaldada krediidiriski raamistikku pangaportfellis olevatele positsioonidele, nagu on ette nähtud muudetud erandis, mida kohaldatakse juhul, kui kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on väike. Proportsionaalsuse põhimõtet tuleks võtta arvesse ka siis, kui komisjon hindab uuesti seda, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on keskmine, peaksid arvutama tururiski omavahendite nõudeid. Eelkõige tuleks nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tururiski omavahendite nõuete kalibreerimine, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on keskmine, vaadata läbi rahvusvahelisel tasandil toimuva arengu valguses. Samal ajal tuleks krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on keskmine, ning krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on väike, kauplemisportfelle käsitleva põhjaliku läbivaatamise kohastest aruandlusnõuetest vabastada.

| (43) | Riskide kontsentreerumise raamistikku tuleks tugevdada, et parandada krediidiasutuste ja investeerimisühingute võimet katta kahjumit ja järgida paremini rahvusvahelisi standardeid. Selleks tuleks riskide kontsentreerumise piirmäärade arvutamisel kasutada kapitalibaasina kvaliteetsemat kapitali ning krediidituletisinstrumentidega seotud riskipositsioonid tuleks arvutada vastaspoole krediidiriski standardmeetodi kohaselt. Peale selle tuleks alandada piirmäära, mis puudutab globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate võimalikke riskipositsioone teistes globaalsetes süsteemselt olulistes ettevõtjates, et vähendada süsteemseid riske seoses suurte krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavaheliste seostega ning mõju, mis globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate vastaspoole kohustuste täitmata jätmisel võib olla finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(43)

Riskide kontsentreerumise raamistikku tuleks tugevdada, et parandada krediidiasutuste ja investeerimisühingute võimet katta kahjumit ja järgida paremini rahvusvahelisi standardeid. Selleks tuleks riskide kontsentreerumise piirmäärade arvutamisel kasutada kapitalibaasina kvaliteetsemat kapitali ning krediidituletisinstrumentidega seotud riskipositsioonid tuleks arvutada vastaspoole krediidiriski standardmeetodi kohaselt. Peale selle tuleks alandada piirmäära, mis puudutab globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate võimalikke riskipositsioone teistes globaalsetes süsteemselt olulistes ettevõtjates, et vähendada süsteemseid riske seoses suurte krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavaheliste seostega ning mõju, mis globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate vastaspoole kohustuste täitmata jätmisel võib olla finantsstabiilsusele.

| (44) | Likviidsuskattekordaja tagab, et krediidiasutused ja investeerimisühingud suudavad lühikest aega tulla toime tõsise stressiolukorraga, kuid see ei taga, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on stabiilne rahastamisstruktuur pikemas perspektiivis. Seega sai ilmseks, et liidu tasandil tuleks välja töötada põhjalik siduv stabiilse rahastamise nõue, mida tuleks täita igal ajal, et vältida varade ja kohustuste vahelist ülemäärast lõpptähtaegade mittevastavust ning liigset toetumist lühiajalisele hulgirahastamisele. |
| --- | --- |

(44)

Likviidsuskattekordaja tagab, et krediidiasutused ja investeerimisühingud suudavad lühikest aega tulla toime tõsise stressiolukorraga, kuid see ei taga, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on stabiilne rahastamisstruktuur pikemas perspektiivis. Seega sai ilmseks, et liidu tasandil tuleks välja töötada põhjalik siduv stabiilse rahastamise nõue, mida tuleks täita igal ajal, et vältida varade ja kohustuste vahelist ülemäärast lõpptähtaegade mittevastavust ning liigset toetumist lühiajalisele hulgirahastamisele.

| (45) | Kooskõlas Baseli komitee stabiilse rahastamise standardiga tuleks seetõttu vastu võtta normid, et määrata kindlaks stabiilse rahastamise nõue krediidiasutuse või investeerimisühingu stabiilseks rahastamiseks kättesaadava summa ja üheaastase perioodi jooksul stabiilseks rahastamiseks vajamineva summa suhtarvuna. Seda siduvat nõuet tuleks nimetada stabiilse netorahastamise kordajaks. Kättesaadava stabiilseks rahastamise summa arvutamiseks tuleks krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustusi ja omavahendeid korrutada asjaomaste teguritega, mis kajastavad nende usaldusväärsust stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul. Nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamiseks tuleks krediidiasutuse või investeerimisühingu varasid ja bilansiväliseid riskipositsioone korrutada asjaomaste teguritega, mis kajastavad nende likviidsuse omadusi ja järelejäänud tähtaegasid stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(45)

Kooskõlas Baseli komitee stabiilse rahastamise standardiga tuleks seetõttu vastu võtta normid, et määrata kindlaks stabiilse rahastamise nõue krediidiasutuse või investeerimisühingu stabiilseks rahastamiseks kättesaadava summa ja üheaastase perioodi jooksul stabiilseks rahastamiseks vajamineva summa suhtarvuna. Seda siduvat nõuet tuleks nimetada stabiilse netorahastamise kordajaks. Kättesaadava stabiilseks rahastamise summa arvutamiseks tuleks krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustusi ja omavahendeid korrutada asjaomaste teguritega, mis kajastavad nende usaldusväärsust stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul. Nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamiseks tuleks krediidiasutuse või investeerimisühingu varasid ja bilansiväliseid riskipositsioone korrutada asjaomaste teguritega, mis kajastavad nende likviidsuse omadusi ja järelejäänud tähtaegasid stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul.

| (46) | Stabiilse netorahastamise kordaja tuleks väljendada protsendina ja selle miinimumtase peaks olema 100 %, ning see näitab, et krediidiasutusel või investeerimisühingul on piisavalt stabiilseid rahastamisvahendeid, et täita oma rahastamisvajadusi üheaastase perioodi jooksul nii tavapärases kui ka stressiolukorras. Kui stabiilse netorahastamise kordaja tase langeb alla 100 %, peaks krediidiasutus või investeerimisühing täitma määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud konkreetseid nõudeid oma stabiilse netorahastamise kordaja õigeaegseks taastamiseks miinimumtasemele. Järelevalvemeetmete kohaldamine stabiilse netorahastamise kordaja nõudele mittevastavuse korral ei tohiks olla automaatne. Pädevad asutused peaksid selle asemel hindama enne võimalike järelevalvemeetmete kindlaksmääramist stabiilse netorahastamise kordaja nõudele mittevastavuse põhjusi. |
| --- | --- |

(46)

Stabiilse netorahastamise kordaja tuleks väljendada protsendina ja selle miinimumtase peaks olema 100 %, ning see näitab, et krediidiasutusel või investeerimisühingul on piisavalt stabiilseid rahastamisvahendeid, et täita oma rahastamisvajadusi üheaastase perioodi jooksul nii tavapärases kui ka stressiolukorras. Kui stabiilse netorahastamise kordaja tase langeb alla 100 %, peaks krediidiasutus või investeerimisühing täitma määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud konkreetseid nõudeid oma stabiilse netorahastamise kordaja õigeaegseks taastamiseks miinimumtasemele. Järelevalvemeetmete kohaldamine stabiilse netorahastamise kordaja nõudele mittevastavuse korral ei tohiks olla automaatne. Pädevad asutused peaksid selle asemel hindama enne võimalike järelevalvemeetmete kindlaksmääramist stabiilse netorahastamise kordaja nõudele mittevastavuse põhjusi.

| (47) | Arvestades soovitusi, mis EBA esitas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 510 kohaste stabiilse netorahastamise nõuete kohta koostatud 15. detsembri 2015. aasta aruandes, tuleks stabiilse netorahastamise kordaja arvutamise normid viia võimalikult palju vastavusse Baseli komitee standarditega, sealhulgas nende standardite muudatustega tuletistehingute käsitlemise kohta. Vajadus võtta arvesse mõningaid Euroopa erijooni, tagamaks et stabiilse netorahastamise kordaja nõue ei takistaks Euroopa reaalmajanduse rahastamist, õigustab siiski seda, et Euroopa stabiilse netorahastamise kordaja nõude määratluse jaoks tehakse Baseli komitee poolt välja töötatud stabiilse netorahastamise kordaja osas mõningaid kohandusi. Neid Euroopa kontekstist tingitud kohandusi on soovitanud EBA ja need on seotud peamiselt erikäsitlusega, mis puudutab järgmist: vahendatud mudelid (pass-through) üldiselt ja pandikirjade emissioonid konkreetsemalt, kaubanduse rahastamise tegevus, keskselt reguleeritud hoiused, tagatud eluasemelaenud, krediidiühistud, tähtaegade olulises ümberkujundamises mitteosalevad kesksed vastaspooled ja väärtpaberite keskdepositooriumid. Need väljapakutud erikäsitlused kajastavad üldiselt nendele tegevustele Euroopa likviidsuskattekordaja raames kehtestatud eeliskäsitlemist võrreldes Baseli komitee poolt välja töötatud likviidsuskattekordajaga. Kuna stabiilse netorahastamise kordaja täiendab likviidsuskattekordajat, peaksid need kaks kordajat olema oma määratluse ja kalibreerimise poolest sidusad. See kehtib eelkõige nõutava stabiilse rahastamise tegurite korral, mida kohaldatakse likviidsuskattekordaja kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varade suhtes stabiilse netorahastamise kordaja arvutamiseks, mis peaks kajastama Euroopa likviidsuskattekordaja määratlusi ja väärtuskärpeid, sõltumata likviidsuskattekordaja arvutamiseks kehtestatud üld- ja tegevusnõuete täitmisest, mis ei ole asjakohased stabiilse netorahastamise kordaja arvutamiseks üheaastase perioodi raames. |
| --- | --- |

(47)

Arvestades soovitusi, mis EBA esitas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 510 kohaste stabiilse netorahastamise nõuete kohta koostatud 15. detsembri 2015. aasta aruandes, tuleks stabiilse netorahastamise kordaja arvutamise normid viia võimalikult palju vastavusse Baseli komitee standarditega, sealhulgas nende standardite muudatustega tuletistehingute käsitlemise kohta. Vajadus võtta arvesse mõningaid Euroopa erijooni, tagamaks et stabiilse netorahastamise kordaja nõue ei takistaks Euroopa reaalmajanduse rahastamist, õigustab siiski seda, et Euroopa stabiilse netorahastamise kordaja nõude määratluse jaoks tehakse Baseli komitee poolt välja töötatud stabiilse netorahastamise kordaja osas mõningaid kohandusi. Neid Euroopa kontekstist tingitud kohandusi on soovitanud EBA ja need on seotud peamiselt erikäsitlusega, mis puudutab järgmist: vahendatud mudelid (pass-through) üldiselt ja pandikirjade emissioonid konkreetsemalt, kaubanduse rahastamise tegevus, keskselt reguleeritud hoiused, tagatud eluasemelaenud, krediidiühistud, tähtaegade olulises ümberkujundamises mitteosalevad kesksed vastaspooled ja väärtpaberite keskdepositooriumid. Need väljapakutud erikäsitlused kajastavad üldiselt nendele tegevustele Euroopa likviidsuskattekordaja raames kehtestatud eeliskäsitlemist võrreldes Baseli komitee poolt välja töötatud likviidsuskattekordajaga. Kuna stabiilse netorahastamise kordaja täiendab likviidsuskattekordajat, peaksid need kaks kordajat olema oma määratluse ja kalibreerimise poolest sidusad. See kehtib eelkõige nõutava stabiilse rahastamise tegurite korral, mida kohaldatakse likviidsuskattekordaja kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varade suhtes stabiilse netorahastamise kordaja arvutamiseks, mis peaks kajastama Euroopa likviidsuskattekordaja määratlusi ja väärtuskärpeid, sõltumata likviidsuskattekordaja arvutamiseks kehtestatud üld- ja tegevusnõuete täitmisest, mis ei ole asjakohased stabiilse netorahastamise kordaja arvutamiseks üheaastase perioodi raames.

| (48) | Lisaks Euroopa erijoontele võib tuletistehingute käsitlemine Baseli komitee poolt välja töötatud stabiilse netorahastamise kordaja raames mõjutada oluliselt krediidiasutuste ja investeerimisühingute tuletisinstrumentidega seotud tegevust ning seega ka Euroopa finantsturge ja mõne toimingu kättesaadavust lõppkasutaja jaoks. Ilma ulatusliku kvantitatiivse mõju-uuringu ja avaliku konsultatsioonita võib Baseli komitee poolt välja töötatud stabiilse netorahastamise kordaja kasutuselevõtmine põhjendamatult ja ebaproportsionaalselt mõjutada tuletistehinguid ja mõningaid seotud tehinguid, sealhulgas kliirimistegevust. Täiendavat nõuet hoida kõigi tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste suhtes 5–20 % ulatuses stabiilse rahastamise vahendeid peetakse üldiselt rangeks meetmeks, et võtta arvesse täiendavaid rahastamisriske seoses tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste võimaliku suurenemisega üheaastase perioodi vältel, ja see on Baseli komitee tasandil läbivaatamisel. Seda nõuet, mis kehtestati 5 % tasemel kooskõlas Baseli komitee poolt jurisdiktsioonidele jäetud kaalutlusõigusega vähendada kõigi tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste suhtes kohaldatavat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, võiks seetõttu muuta, et võtta arvesse arengut Baseli komitee tasandil ja vältida võimalikke soovimatuid tagajärgi, nagu takistused Euroopa finantsturgude heale toimimisele ning riskimaandamisvahendite tagamisele nii krediidiasutuste ja investeerimisühingute kui ka lõppkasutajate, sealhulgas äriühingute jaoks, tagades seeläbi nende rahastamise, mis on üks kapitaliturgude liidu eesmärke. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks Euroopa erijoontele võib tuletistehingute käsitlemine Baseli komitee poolt välja töötatud stabiilse netorahastamise kordaja raames mõjutada oluliselt krediidiasutuste ja investeerimisühingute tuletisinstrumentidega seotud tegevust ning seega ka Euroopa finantsturge ja mõne toimingu kättesaadavust lõppkasutaja jaoks. Ilma ulatusliku kvantitatiivse mõju-uuringu ja avaliku konsultatsioonita võib Baseli komitee poolt välja töötatud stabiilse netorahastamise kordaja kasutuselevõtmine põhjendamatult ja ebaproportsionaalselt mõjutada tuletistehinguid ja mõningaid seotud tehinguid, sealhulgas kliirimistegevust. Täiendavat nõuet hoida kõigi tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste suhtes 5–20 % ulatuses stabiilse rahastamise vahendeid peetakse üldiselt rangeks meetmeks, et võtta arvesse täiendavaid rahastamisriske seoses tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste võimaliku suurenemisega üheaastase perioodi vältel, ja see on Baseli komitee tasandil läbivaatamisel. Seda nõuet, mis kehtestati 5 % tasemel kooskõlas Baseli komitee poolt jurisdiktsioonidele jäetud kaalutlusõigusega vähendada kõigi tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste suhtes kohaldatavat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, võiks seetõttu muuta, et võtta arvesse arengut Baseli komitee tasandil ja vältida võimalikke soovimatuid tagajärgi, nagu takistused Euroopa finantsturgude heale toimimisele ning riskimaandamisvahendite tagamisele nii krediidiasutuste ja investeerimisühingute kui ka lõppkasutajate, sealhulgas äriühingute jaoks, tagades seeläbi nende rahastamise, mis on üks kapitaliturgude liidu eesmärke.

| (49) | Baseli komitee rakendab finantssektorisse kuuluvate klientidega seoses lühiajalise rahastamise, nagu repotehingud (stabiilset rahastamist ei nõuta), ja lühiajaliste laenude, nagu pöördrepotehingud (stabiilset rahastamist nõutakse teataval määral – 10 %, kui on tagatud esimese taseme kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varadega, mis on kindlaks määratud likviidsuskattekordaja alusel, ja 15 % muude tehingute korral), asümmeetrilist käsitlemist eesmärgiga vähendada finantssektorisse kuuluvate klientide vahel ulatuslikke lühiajalise rahastamise seoseid, kuna sellised seosed on üksteisega seotuse allikaks ning muudavad konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu läheneva maksejõuetuse korral raskemaks krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahenduse, ilma et riskide mõju leviks ülejäänud finantssüsteemis. Asümmeetria kalibreerimine on siiski konservatiivne ja võib mõjutada selliste väärtpaberite likviidsust, mida kasutatakse tavaliselt lühiajaliste tehingute tagatisena, eriti riigivõlakirju, kuna krediidiasutused ja investeerimisühingud tõenäoliselt vähendavad oma tegevuse mahtu repoturgudel. Samuti võib see kahjustada turutegemist, sest repoturud aitavad hallata vajalikke varusid, ning oleks seega vastuolus kapitaliturgude liidu eesmärkidega. Et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele piisavalt aega selle konservatiivse kalibreerimisega järk-järgult kohanemiseks, tuleks ette näha üleminekuperiood, mille jooksul ajutiselt vähendatakse nõutava stabiilse rahastamise tegureid. Nõutava stabiilse rahastamise tegurite ajutise vähendamise suurus peaks sõltuma tehingute liigist ja kõnealuste tehingute puhul kasutatud tagatise liigist. |
| --- | --- |

(49)

Baseli komitee rakendab finantssektorisse kuuluvate klientidega seoses lühiajalise rahastamise, nagu repotehingud (stabiilset rahastamist ei nõuta), ja lühiajaliste laenude, nagu pöördrepotehingud (stabiilset rahastamist nõutakse teataval määral – 10 %, kui on tagatud esimese taseme kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varadega, mis on kindlaks määratud likviidsuskattekordaja alusel, ja 15 % muude tehingute korral), asümmeetrilist käsitlemist eesmärgiga vähendada finantssektorisse kuuluvate klientide vahel ulatuslikke lühiajalise rahastamise seoseid, kuna sellised seosed on üksteisega seotuse allikaks ning muudavad konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu läheneva maksejõuetuse korral raskemaks krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahenduse, ilma et riskide mõju leviks ülejäänud finantssüsteemis. Asümmeetria kalibreerimine on siiski konservatiivne ja võib mõjutada selliste väärtpaberite likviidsust, mida kasutatakse tavaliselt lühiajaliste tehingute tagatisena, eriti riigivõlakirju, kuna krediidiasutused ja investeerimisühingud tõenäoliselt vähendavad oma tegevuse mahtu repoturgudel. Samuti võib see kahjustada turutegemist, sest repoturud aitavad hallata vajalikke varusid, ning oleks seega vastuolus kapitaliturgude liidu eesmärkidega. Et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele piisavalt aega selle konservatiivse kalibreerimisega järk-järgult kohanemiseks, tuleks ette näha üleminekuperiood, mille jooksul ajutiselt vähendatakse nõutava stabiilse rahastamise tegureid. Nõutava stabiilse rahastamise tegurite ajutise vähendamise suurus peaks sõltuma tehingute liigist ja kõnealuste tehingute puhul kasutatud tagatise liigist.

| (50) | Lisaks Baseli komitee nõutava stabiilse rahastamise teguri ajutisele ümberkalibreerimisele finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtavate lühiajaliste pöördrepotehingute puhul, mida tagatakse riigivõlakirjadega, on osutunud vajalikuks ka mõned muud kohandused tagamaks, et stabiilse netorahastamise kordaja nõude kasutuselevõtmisega ei kahjustataks riigivõlakirjade turu likviidsust. Baseli komitee 5 % suurune nõutava stabiilse rahastamise tegur, mida kohaldatakse esimese taseme kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varade, sealhulgas riigivõlakirjade suhtes, osutab sellele, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peaksid olema nimetatud protsendi ulatuses kohe kättesaadavad pikaajalised tagamata rahalised vahendid, olenemata sellest, millise aja jooksul nad niisuguseid riigivõlakirju omada kavatsevad. See võib omakorda innustada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid hoiustama raha keskpankades, selle asemel et tegutseda esmavahendajana ja tagada riigivõlakirjade turgudel likviidsust. See ei ole lisaks kooskõlas likviidsuskattekordajaga, mille korral võetakse arvesse nende varade täielikku likviidsust ka tõsise likviidsusstressi olukorras (väärtuskärbe 0 %). Seetõttu tuleks Euroopa likviidsuskattekordajas kindlaks määratud esimese taseme kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varade nõutava stabiilse rahastamise tegurit vähendada 5 %-lt 0 %-le, välja arvatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjade puhul. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks Baseli komitee nõutava stabiilse rahastamise teguri ajutisele ümberkalibreerimisele finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtavate lühiajaliste pöördrepotehingute puhul, mida tagatakse riigivõlakirjadega, on osutunud vajalikuks ka mõned muud kohandused tagamaks, et stabiilse netorahastamise kordaja nõude kasutuselevõtmisega ei kahjustataks riigivõlakirjade turu likviidsust. Baseli komitee 5 % suurune nõutava stabiilse rahastamise tegur, mida kohaldatakse esimese taseme kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varade, sealhulgas riigivõlakirjade suhtes, osutab sellele, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peaksid olema nimetatud protsendi ulatuses kohe kättesaadavad pikaajalised tagamata rahalised vahendid, olenemata sellest, millise aja jooksul nad niisuguseid riigivõlakirju omada kavatsevad. See võib omakorda innustada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid hoiustama raha keskpankades, selle asemel et tegutseda esmavahendajana ja tagada riigivõlakirjade turgudel likviidsust. See ei ole lisaks kooskõlas likviidsuskattekordajaga, mille korral võetakse arvesse nende varade täielikku likviidsust ka tõsise likviidsusstressi olukorras (väärtuskärbe 0 %). Seetõttu tuleks Euroopa likviidsuskattekordajas kindlaks määratud esimese taseme kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varade nõutava stabiilse rahastamise tegurit vähendada 5 %-lt 0 %-le, välja arvatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjade puhul.

| (51) | Peale selle peaksid kõik Euroopa likviidsuskattekordajas kindlaks määratud esimese taseme kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad, välja arvatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, mis on saadud tuletislepingu alusel muutuvtagatisena, tasakaalustama tuletisinstrumentide varasid, samal ajal kui Baseli komitee välja töötatud stabiilse netorahastamise kordaja kohaselt on lubatud tuletisinstrumentide varade tasakaalustamiseks kasutada ainult finantsvõimenduse raamistiku tingimustele vastavat raha. Muutuvtagatisena saadud varade laiem arvessevõtmine aitab suurendada riigivõlakirjade turgude likviidsust, vältida selliste lõppkasutajate karistamist, kellel on palju riigivõlakirju, kuid vähe raha (nt pensionifondid), ja hoida ära repoturgudel rahanõudluse suhtes lisapingete tekitamist. |
| --- | --- |

(51)

Peale selle peaksid kõik Euroopa likviidsuskattekordajas kindlaks määratud esimese taseme kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad, välja arvatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, mis on saadud tuletislepingu alusel muutuvtagatisena, tasakaalustama tuletisinstrumentide varasid, samal ajal kui Baseli komitee välja töötatud stabiilse netorahastamise kordaja kohaselt on lubatud tuletisinstrumentide varade tasakaalustamiseks kasutada ainult finantsvõimenduse raamistiku tingimustele vastavat raha. Muutuvtagatisena saadud varade laiem arvessevõtmine aitab suurendada riigivõlakirjade turgude likviidsust, vältida selliste lõppkasutajate karistamist, kellel on palju riigivõlakirju, kuid vähe raha (nt pensionifondid), ja hoida ära repoturgudel rahanõudluse suhtes lisapingete tekitamist.

| (52) | Stabiilse netorahastamise kordaja nõue peaks kehtima krediidiasutustele ja investeerimisühingutele nii individuaalselt kui ka konsolideeritud alusel, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused loobuvad stabiilse netorahastamise kordaja nõude individuaalsest kohaldamisest. Kui stabiilse netorahastamise kordaja nõude individuaalsest kohaldamisest ei ole loobutud, tuleks ühte ja samasse konsolideerimisgruppi või samasse krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi kuuluva kahe krediidiasutuse või investeerimisühingu vaheliste tehingute suhtes kohaldada üldjuhul sümmeetrilisi kättesaadava ja nõutava stabiilse rahastamise tegureid, et vältida vahendite mahu vähenemist siseturul ja mitte takistada tõhusat likviidsuse juhtimist Euroopa konsolideerimisgruppides, kus likviidsust juhitakse keskselt. Niisugust sümmeetrilist eeliskäsitlemist tuleks lubada ainult konsolideerimisgrupi sisestele tehingutele, mille puhul on rakendatud kõik vajalikud kaitsemeetmed, kehtestades piiriülestele tehingutele täiendavad kriteeriumid, ja ainult asjaomaste pädevate asutuste eelneval heakskiidul, sest ei saa eeldada, et krediidiasutus või investeerimisühing, kellel on raskusi oma maksekohustuste täitmisel, saab alati rahalist toetust teistelt samasse konsolideerimisgruppi või samasse krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi kuuluvatelt ettevõtjatelt. |
| --- | --- |

(52)

Stabiilse netorahastamise kordaja nõue peaks kehtima krediidiasutustele ja investeerimisühingutele nii individuaalselt kui ka konsolideeritud alusel, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused loobuvad stabiilse netorahastamise kordaja nõude individuaalsest kohaldamisest. Kui stabiilse netorahastamise kordaja nõude individuaalsest kohaldamisest ei ole loobutud, tuleks ühte ja samasse konsolideerimisgruppi või samasse krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi kuuluva kahe krediidiasutuse või investeerimisühingu vaheliste tehingute suhtes kohaldada üldjuhul sümmeetrilisi kättesaadava ja nõutava stabiilse rahastamise tegureid, et vältida vahendite mahu vähenemist siseturul ja mitte takistada tõhusat likviidsuse juhtimist Euroopa konsolideerimisgruppides, kus likviidsust juhitakse keskselt. Niisugust sümmeetrilist eeliskäsitlemist tuleks lubada ainult konsolideerimisgrupi sisestele tehingutele, mille puhul on rakendatud kõik vajalikud kaitsemeetmed, kehtestades piiriülestele tehingutele täiendavad kriteeriumid, ja ainult asjaomaste pädevate asutuste eelneval heakskiidul, sest ei saa eeldada, et krediidiasutus või investeerimisühing, kellel on raskusi oma maksekohustuste täitmisel, saab alati rahalist toetust teistelt samasse konsolideerimisgruppi või samasse krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi kuuluvatelt ettevõtjatelt.

| (53) | Väikestele ja mittekeerukatele krediidiasutustele ja finantseerimisühingutele tuleks anda võimalus kasutada stabiilse netorahastamise kordaja nõude lihtsustatud versiooni. Stabiilse netorahastamise kordaja lihtsustatud ja vähem üksikasjalik versioon peaks hõlmama piiratud arvul andmeelementide kogumist, mis peaks kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega vähendama kõnealuste krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks arvutamise keerukust, tagades samal ajal, et need krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitavad endiselt piisava stabiilse rahastamise teguri kalibreerimise abil, mis peaks olema vähemalt sama konservatiivne kui täieliku stabiilse netorahastamise kordaja nõue. Pädevatel asutustel peaks aga olema võimalik nõuda, et väikesed ja mittekeerukad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldaksid lihtsustatud versiooni asemel täielikku stabiilse netorahastamise kordaja nõuet. |
| --- | --- |

(53)

Väikestele ja mittekeerukatele krediidiasutustele ja finantseerimisühingutele tuleks anda võimalus kasutada stabiilse netorahastamise kordaja nõude lihtsustatud versiooni. Stabiilse netorahastamise kordaja lihtsustatud ja vähem üksikasjalik versioon peaks hõlmama piiratud arvul andmeelementide kogumist, mis peaks kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega vähendama kõnealuste krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks arvutamise keerukust, tagades samal ajal, et need krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitavad endiselt piisava stabiilse rahastamise teguri kalibreerimise abil, mis peaks olema vähemalt sama konservatiivne kui täieliku stabiilse netorahastamise kordaja nõue. Pädevatel asutustel peaks aga olema võimalik nõuda, et väikesed ja mittekeerukad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldaksid lihtsustatud versiooni asemel täielikku stabiilse netorahastamise kordaja nõuet.

| (54) | Kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate konsolideerimise korral tuleks nõuetekohaselt võtta arvesse nendes riikides kehtivaid stabiilse rahastamise nõudeid. Seega ei tuleks liidu konsolideerimisreeglite kohaselt käsitleda kolmanda riigi tütarettevõtjaid kättesaadava ja nõutava stabiilse rahastamise nõude suhtes soodsamalt kui on ette nähtud kõnealuste kolmandate riikide õigusaktidega. |
| --- | --- |

(54)

Kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate konsolideerimise korral tuleks nõuetekohaselt võtta arvesse nendes riikides kehtivaid stabiilse rahastamise nõudeid. Seega ei tuleks liidu konsolideerimisreeglite kohaselt käsitleda kolmanda riigi tütarettevõtjaid kättesaadava ja nõutava stabiilse rahastamise nõude suhtes soodsamalt kui on ette nähtud kõnealuste kolmandate riikide õigusaktidega.

| (55) | Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid olema kohustatud esitama pädevatele asutustele siduva üksikasjaliku stabiilse netorahastamise kordaja andmed kõigi kirjete kohta aruandlusvaluutas ja igas olulises valuutas esitatud kirjete kohta eraldi, et tagada asjakohane järelevalve valuutade võimalike erinevuste üle. Stabiilse netorahastamise kordaja nõue ei tohiks krediidiasutustele ja investeerimisühingutele tekitada topeltaruandluse nõudeid ega kehtivate normidega vastuolus olevaid aruandlusnõudeid ning krediidiasutustele ja investeerimisühingutele tuleks anda piisavalt aega, et olla valmis uute aruandlusnõuete jõustumiseks. |
| --- | --- |

(55)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid olema kohustatud esitama pädevatele asutustele siduva üksikasjaliku stabiilse netorahastamise kordaja andmed kõigi kirjete kohta aruandlusvaluutas ja igas olulises valuutas esitatud kirjete kohta eraldi, et tagada asjakohane järelevalve valuutade võimalike erinevuste üle. Stabiilse netorahastamise kordaja nõue ei tohiks krediidiasutustele ja investeerimisühingutele tekitada topeltaruandluse nõudeid ega kehtivate normidega vastuolus olevaid aruandlusnõudeid ning krediidiasutustele ja investeerimisühingutele tuleks anda piisavalt aega, et olla valmis uute aruandlusnõuete jõustumiseks.

| (56) | Kuna turule sisuka ja võrreldava teabe esitamine krediidiasutuste ja investeerimisühingute ühiste peamiste riskinäitajate kohta on usaldusväärse pangandussüsteemi peamine põhimõte, on oluline vähendada võimalikult palju teabe asümmeetriat ning hõlbustada krediidiasutuste riskiprofiilide võrreldavust jurisdiktsioonide piires ja üleselt. Baseli komitee avaldas 2015. aasta jaanuaris 3. samba muudetud avalikustamisstandardid, et parandada krediidiasutuste ja investeerimisühingute õigusaktidest tulenevate turule avalikustatud andmete võrreldavust, kvaliteeti ja järjepidevust. Seetõttu on asjakohane muuta kehtivaid avalikustamisnõudeid, et rakendada neid uusi rahvusvahelisi standardeid. |
| --- | --- |

(56)

Kuna turule sisuka ja võrreldava teabe esitamine krediidiasutuste ja investeerimisühingute ühiste peamiste riskinäitajate kohta on usaldusväärse pangandussüsteemi peamine põhimõte, on oluline vähendada võimalikult palju teabe asümmeetriat ning hõlbustada krediidiasutuste riskiprofiilide võrreldavust jurisdiktsioonide piires ja üleselt. Baseli komitee avaldas 2015. aasta jaanuaris 3. samba muudetud avalikustamisstandardid, et parandada krediidiasutuste ja investeerimisühingute õigusaktidest tulenevate turule avalikustatud andmete võrreldavust, kvaliteeti ja järjepidevust. Seetõttu on asjakohane muuta kehtivaid avalikustamisnõudeid, et rakendada neid uusi rahvusvahelisi standardeid.

| (57) | Komisjoni üleskutsele avaldada arvamust ELi finantsteenuste õigusraamistiku kohta vastanud pidasid kehtivaid avalikustamisnõudeid väiksemate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks ebaproportsionaalseks ja koormavaks. Ilma et see piiraks avalikustamisnõuete suuremat ühtlustamist rahvusvaheliste standarditega, tuleks väikestelt ja mittekeerukatelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõuda andmete avalikustamist harvemini ja vähem üksikasjalikumalt kui suurematelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt, et vähendada nii nende halduskoormust. |
| --- | --- |

(57)

Komisjoni üleskutsele avaldada arvamust ELi finantsteenuste õigusraamistiku kohta vastanud pidasid kehtivaid avalikustamisnõudeid väiksemate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks ebaproportsionaalseks ja koormavaks. Ilma et see piiraks avalikustamisnõuete suuremat ühtlustamist rahvusvaheliste standarditega, tuleks väikestelt ja mittekeerukatelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõuda andmete avalikustamist harvemini ja vähem üksikasjalikumalt kui suurematelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt, et vähendada nii nende halduskoormust.

| (58) | Mõnel määral on vaja täpsustada tasustamisandmete avalikustamist. Käesolevas määruses sätestatud tasustamisandmete avalikustamise nõuded peaksid olema kooskõlas tasustamisnormide eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga kehtestada selliste töötajate kategooriate suhtes, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tõhusa riskijuhtimisega kooskõlas olev tasustamispoliitika ja -tava ning neid rakendada. Peale selle peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad teatavaid erandeid tasustamisnormidest, olema kohustatud avalikustama andmed selliste erandite kohta. |
| --- | --- |

(58)

Mõnel määral on vaja täpsustada tasustamisandmete avalikustamist. Käesolevas määruses sätestatud tasustamisandmete avalikustamise nõuded peaksid olema kooskõlas tasustamisnormide eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga kehtestada selliste töötajate kategooriate suhtes, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tõhusa riskijuhtimisega kooskõlas olev tasustamispoliitika ja -tava ning neid rakendada. Peale selle peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad teatavaid erandeid tasustamisnormidest, olema kohustatud avalikustama andmed selliste erandite kohta.

| (59) | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on üks liidu majanduse alustalasid, sest nad täidavad olulist osa majanduskasvu ja töökohtade loomisel. Kuna VKEde süsteemne risk on väiksem kui suurematel äriühingutel, peaksid kapitalinõuded VKEde riskipositsioonide suhtes olema leebemad kui suurte äriühingute korral, et tagada VKEdele pankadepoolne optimaalne rahastamine. Praegu kohaldatakse VKEde kuni 1,5 miljoni euro suuruste riskipositsioonide suhtes riskiga kaalutud varade vähendamist 23,81 %. Kuna VKEde riskipositsioonidele kehtestatud 1,5 miljoni euro suurune künnis ei näita VKE riskitaseme muutumist, tuleks kapitalinõuete vähendamist laiendada kuni 2,5 miljoni euro suurustele VKEde riskipositsioonidele ja 2,5 miljonit eurot ületavale VKE riskipositsiooni osale peaks kehtima 15 % kapitalinõuete vähendamine. |
| --- | --- |

(59)

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on üks liidu majanduse alustalasid, sest nad täidavad olulist osa majanduskasvu ja töökohtade loomisel. Kuna VKEde süsteemne risk on väiksem kui suurematel äriühingutel, peaksid kapitalinõuded VKEde riskipositsioonide suhtes olema leebemad kui suurte äriühingute korral, et tagada VKEdele pankadepoolne optimaalne rahastamine. Praegu kohaldatakse VKEde kuni 1,5 miljoni euro suuruste riskipositsioonide suhtes riskiga kaalutud varade vähendamist 23,81 %. Kuna VKEde riskipositsioonidele kehtestatud 1,5 miljoni euro suurune künnis ei näita VKE riskitaseme muutumist, tuleks kapitalinõuete vähendamist laiendada kuni 2,5 miljoni euro suurustele VKEde riskipositsioonidele ja 2,5 miljonit eurot ületavale VKE riskipositsiooni osale peaks kehtima 15 % kapitalinõuete vähendamine.

| (60) | Taristuinvesteeringud on Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks ja töökohtade loomise soodustamiseks möödapääsmatud. Liidu majanduse elavnemine ja tulevane kasv sõltuvad suurel määral kapitali kättesaadavusest Euroopa seisukohast oluliste strateegiliste investeeringute jaoks taristusse, eriti lairiba- ja energiavõrkudesse, samuti transporditaristusse, sealhulgas elektromobiilsuse taristusse, seda eelkõige tööstuskeskustes; haridusse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning taastuvenergiasse ja energiatõhususse. Euroopa investeerimiskava eesmärk on soodustada elujõuliste taristuprojektide lisarahastamist, muu hulgas täiendavate erasektori rahastamisallikate kaasamise kaudu. Paljude võimalike investorite põhimure on elujõuliste projektide arvatav puudus ning piiratud võime riske tulenevalt neile omasest keerukusest õigesti hinnata. |
| --- | --- |

(60)

Taristuinvesteeringud on Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks ja töökohtade loomise soodustamiseks möödapääsmatud. Liidu majanduse elavnemine ja tulevane kasv sõltuvad suurel määral kapitali kättesaadavusest Euroopa seisukohast oluliste strateegiliste investeeringute jaoks taristusse, eriti lairiba- ja energiavõrkudesse, samuti transporditaristusse, sealhulgas elektromobiilsuse taristusse, seda eelkõige tööstuskeskustes; haridusse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning taastuvenergiasse ja energiatõhususse. Euroopa investeerimiskava eesmärk on soodustada elujõuliste taristuprojektide lisarahastamist, muu hulgas täiendavate erasektori rahastamisallikate kaasamise kaudu. Paljude võimalike investorite põhimure on elujõuliste projektide arvatav puudus ning piiratud võime riske tulenevalt neile omasest keerukusest õigesti hinnata.

| (61) | Et julgustada era- ja avalikku sektorit investeerima taristuprojektidesse, on oluline luua õiguskeskkond, mis võimaldab edendada kvaliteetseid taristuprojekte ja vähendada investorite riske. Eelkõige tuleks vähendada omavahendite nõudeid taristuprojektides olevate riskipositsioonide puhul, kui projektid on kooskõlas kriteeriumidega, mis võimaldavad vähendada nende riskiprofiili ja parandada rahavoogude prognoositavust. Komisjon peaks kvaliteetseid taristuprojekte käsitleva sätte läbi vaatama, et hinnata selle mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute taristuinvesteeringute mahule ja investeeringute kvaliteedile, arvestades liidu eesmärki saavutada vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimeline ringmajandus, ning selle asjakohasust usaldatavusnõuete seisukohast. Samuti peaks komisjon kaaluma, kas kõnealuste sätete kohaldamisala tuleks laiendada ka äriühingute taristuinvesteeringutele. |
| --- | --- |

(61)

Et julgustada era- ja avalikku sektorit investeerima taristuprojektidesse, on oluline luua õiguskeskkond, mis võimaldab edendada kvaliteetseid taristuprojekte ja vähendada investorite riske. Eelkõige tuleks vähendada omavahendite nõudeid taristuprojektides olevate riskipositsioonide puhul, kui projektid on kooskõlas kriteeriumidega, mis võimaldavad vähendada nende riskiprofiili ja parandada rahavoogude prognoositavust. Komisjon peaks kvaliteetseid taristuprojekte käsitleva sätte läbi vaatama, et hinnata selle mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute taristuinvesteeringute mahule ja investeeringute kvaliteedile, arvestades liidu eesmärki saavutada vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimeline ringmajandus, ning selle asjakohasust usaldatavusnõuete seisukohast. Samuti peaks komisjon kaaluma, kas kõnealuste sätete kohaldamisala tuleks laiendada ka äriühingute taristuinvesteeringutele.

| (62) | Nagu on soovitanud EBA, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (11) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) ja Euroopa Keskpank, tuleks kesksetele vastaspooltele nende erisuguse ärimudeli tõttu teha finantsvõimenduse määra nõudest erand, kuna neilt nõutakse pangandustegevuse loa saamist üksnes selleks, et saada juurdepääs üleöölaenu või -deposiidi võimalusele keskpangas ja täita oma rolli finantssektoris oluliste poliitiliste ja regulatiivsete eesmärkide täitmise keskse tähtsusega vahendina. |
| --- | --- |

(62)

Nagu on soovitanud EBA, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (11) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ESMA) ja Euroopa Keskpank, tuleks kesksetele vastaspooltele nende erisuguse ärimudeli tõttu teha finantsvõimenduse määra nõudest erand, kuna neilt nõutakse pangandustegevuse loa saamist üksnes selleks, et saada juurdepääs üleöölaenu või -deposiidi võimalusele keskpangas ja täita oma rolli finantssektoris oluliste poliitiliste ja regulatiivsete eesmärkide täitmise keskse tähtsusega vahendina.

| (63) | Lisaks tuleks krediidiasutusena tegutsemise loa saanud väärtpaberite keskdepositooriumide riskipositsioonid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (12) artikli 54 lõike 2 kohaselt määratud krediidiasutuste riskipositsioonid – näiteks sularahasaldod, mis tulenevad rahakontode pakkumisest väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele ja väärtpaberikonto omanikele ning kõnealustelt väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetelt ja väärtpaberikonto omanikelt hoiuste vastuvõtmisest – koguriskipositsiooni näitajast välja jätta, kuna need riskipositsioonid ei tekita ülemäärase finantsvõimenduse riski, sest kõnealuseid sularahasaldosid kasutatakse üksnes tehingute arveldamiseks väärtpaberiarveldussüsteemides. |
| --- | --- |

(63)

Lisaks tuleks krediidiasutusena tegutsemise loa saanud väärtpaberite keskdepositooriumide riskipositsioonid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (12) artikli 54 lõike 2 kohaselt määratud krediidiasutuste riskipositsioonid – näiteks sularahasaldod, mis tulenevad rahakontode pakkumisest väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele ja väärtpaberikonto omanikele ning kõnealustelt väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetelt ja väärtpaberikonto omanikelt hoiuste vastuvõtmisest – koguriskipositsiooni näitajast välja jätta, kuna need riskipositsioonid ei tekita ülemäärase finantsvõimenduse riski, sest kõnealuseid sularahasaldosid kasutatakse üksnes tehingute arveldamiseks väärtpaberiarveldussüsteemides.

| (64) | Arvestades et direktiivis 2013/36/EL osutatud täiendavaid omavahendeid käsitlevad suunised nimetavad kapitali sihttaseme, mis kajastab järelevalvealaseid ootusi, ei tohiks nende suuniste suhtes kohaldada kohustuslikku avalikustamist ega avalikustamise keelamist pädevate asutuste nõudmisel määruse (EL) nr 575/2013 või kõnealuse direktiivi alusel. |
| --- | --- |

(64)

Arvestades et direktiivis 2013/36/EL osutatud täiendavaid omavahendeid käsitlevad suunised nimetavad kapitali sihttaseme, mis kajastab järelevalvealaseid ootusi, ei tohiks nende suuniste suhtes kohaldada kohustuslikku avalikustamist ega avalikustamise keelamist pädevate asutuste nõudmisel määruse (EL) nr 575/2013 või kõnealuse direktiivi alusel.

| (65) | Et tagada määruse (EL) nr 575/2013 mõningate konkreetsete tehniliste sätete asjakohane määratlemine ja võtta arvesse võimalikke muudatusi standardites rahvusvahelisel tasandil, tuleks komisjonile anda õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et muuta nende toodete ja teenuste loetelu, mille varasid ja kohustusi saab lugeda vastastikuses sõltuvuses olevaks; muuta mitmepoolsete arengupankade loetelu; muuta tururiski aruandlusnõudeid ning täpsustada täiendavaid likviidsusnõudeid. Enne kõnealuste õigusaktide vastuvõtmist on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (13) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(65)

Et tagada määruse (EL) nr 575/2013 mõningate konkreetsete tehniliste sätete asjakohane määratlemine ja võtta arvesse võimalikke muudatusi standardites rahvusvahelisel tasandil, tuleks komisjonile anda õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et muuta nende toodete ja teenuste loetelu, mille varasid ja kohustusi saab lugeda vastastikuses sõltuvuses olevaks; muuta mitmepoolsete arengupankade loetelu; muuta tururiski aruandlusnõudeid ning täpsustada täiendavaid likviidsusnõudeid. Enne kõnealuste õigusaktide vastuvõtmist on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (13) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (66) | Tehnilised standardid peaksid tagama määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõuete järjepideva ühtlustamise. Kuna EBA-l on põhjalikud eriteadmised, tuleks talle anda volitus töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. Regulatiivsed tehnilised standardid tuleks töötada välja seoses järgmisega: usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine, omavahendid, kogu kahjumikatmisvõime, kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide käsitlemine, fondidesse tehtud omakapitaliinvesteeringud, makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamine sisereitingute meetodi alusel seoses krediidiriski, tururiski, riskide kontsentreerumise ja likviidsusega. Komisjonile tuleks anda õigus võtta kõnealused regulatiivsed tehnilised standardid vastu delegeeritud õigusaktidena vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. Komisjon ja EBA peaksid tagama, et kõigil asjaomastel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on võimalik kohaldada kõnealuseid standardeid ja nõudeid viisil, mis on proportsionaalne selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning nende tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega. |
| --- | --- |

(66)

Tehnilised standardid peaksid tagama määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõuete järjepideva ühtlustamise. Kuna EBA-l on põhjalikud eriteadmised, tuleks talle anda volitus töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. Regulatiivsed tehnilised standardid tuleks töötada välja seoses järgmisega: usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine, omavahendid, kogu kahjumikatmisvõime, kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide käsitlemine, fondidesse tehtud omakapitaliinvesteeringud, makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamine sisereitingute meetodi alusel seoses krediidiriski, tururiski, riskide kontsentreerumise ja likviidsusega. Komisjonile tuleks anda õigus võtta kõnealused regulatiivsed tehnilised standardid vastu delegeeritud õigusaktidena vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. Komisjon ja EBA peaksid tagama, et kõigil asjaomastel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on võimalik kohaldada kõnealuseid standardeid ja nõudeid viisil, mis on proportsionaalne selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning nende tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega.

| (67) | Avalikustatud andmete parema võrreldavuse võimaldamiseks tuleks EBA-le anda volitus töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, milles kehtestatakse standardsed avalikustamise vormid, mis hõlmavad kõiki olulisi määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud avalikustamisnõudeid. Nende standardite väljatöötamisel peaks EBA võtma arvesse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suurust ja keerukust ning nende tegevuse laadi ja riskitaset. EBA peaks esitama aruande selle kohta, kuidas liidu järelevalvelise aruandluse paketi proportsionaalsust on kohaldamisala, detailsuse ja sageduse seisukohast võimalik parandada, ja esitama vähemalt konkreetsed soovitused selle kohta, kuidas saaks nõuete asjakohase lihtsustamise abil vähendada väikeste krediidiasutuste ja investeerimisühingute nõuete täitmisega seotud keskmisi kulusid ideaaljuhul 20 % või rohkem, aga vähemalt 10 %. EBA-le tuleks anda volitus töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mis lisatakse kõnealusele aruandele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta kõnealused rakenduslikud tehnilised standardid vastu rakendusaktidena vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15. |
| --- | --- |

(67)

Avalikustatud andmete parema võrreldavuse võimaldamiseks tuleks EBA-le anda volitus töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, milles kehtestatakse standardsed avalikustamise vormid, mis hõlmavad kõiki olulisi määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud avalikustamisnõudeid. Nende standardite väljatöötamisel peaks EBA võtma arvesse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suurust ja keerukust ning nende tegevuse laadi ja riskitaset. EBA peaks esitama aruande selle kohta, kuidas liidu järelevalvelise aruandluse paketi proportsionaalsust on kohaldamisala, detailsuse ja sageduse seisukohast võimalik parandada, ja esitama vähemalt konkreetsed soovitused selle kohta, kuidas saaks nõuete asjakohase lihtsustamise abil vähendada väikeste krediidiasutuste ja investeerimisühingute nõuete täitmisega seotud keskmisi kulusid ideaaljuhul 20 % või rohkem, aga vähemalt 10 %. EBA-le tuleks anda volitus töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mis lisatakse kõnealusele aruandele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta kõnealused rakenduslikud tehnilised standardid vastu rakendusaktidena vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.

| (68) | Et aidata krediidiasutustel ja investeerimisühingutel täita käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud norme ning regulatiivseid tehnilisi standardeid, rakenduslikke tehnilisi standardeid, suuniseid ja vorme, mis on võetud vastu nende normide rakendamiseks, peaks EBA töötama välja IT-vahendi, mille eesmärk on juhendada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid asjaomaste sätete, standardite, suuniste ja vormide osas, arvestades nende suurust ja ärimudelit. |
| --- | --- |

(68)

Et aidata krediidiasutustel ja investeerimisühingutel täita käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud norme ning regulatiivseid tehnilisi standardeid, rakenduslikke tehnilisi standardeid, suuniseid ja vorme, mis on võetud vastu nende normide rakendamiseks, peaks EBA töötama välja IT-vahendi, mille eesmärk on juhendada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid asjaomaste sätete, standardite, suuniste ja vormide osas, arvestades nende suurust ja ärimudelit.

| (69) | Lisaks aruandele võimaliku kulude vähendamise kohta, mis esitatakse 28. juuniks 2020, peaks EBA – koostöös kõigi asjakohaste asutustega, nimelt usaldatavusnõuete täitmise järelevalve, kriisilahenduse ja hoiuste tagamise skeemide eest vastutavate asutustega ning eelkõige Euroopa Keskpankade Süsteemiga (EKPS) – valmistama ette teostatavusaruande statistiliste andmete, kriisilahendusega seotud andmete ja usaldatavusnõuetega seotud andmete kogumise ühtse ja integreeritud süsteemi väljatöötamise kohta. Võttes arvesse EKPSi varasemat tööd seoses integreeritud andmekogumisega, tuleks kõnealuses aruandes esitada kulude ja tulude analüüs, milles käsitletakse keskse andmekogumispunkti loomist andmete edastamise integreeritud süsteemi jaoks seoses kõikide liidus asuvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute statistiliste ja regulatiivsete andmete edastamisega. Selline süsteem peaks muu hulgas kasutama kogutavate andmete puhul ühtseid määratlusi ja standardeid ning tagama usaldusväärse ja pideva teabevahetuse pädevate asutuste vahel, tagades seeläbi kogutavate andmete range konfidentsiaalsuse, tugeva autentimise, süsteemile juurdepääsu õiguse haldamise ja küberturvalisuse. Euroopa aruandluse sellisel viisil tsentraliseerimise ja ühtlustamise eesmärk on hoida ära eri asutuste poolt sarnaste või identsete andmetega seotud mitmekordsete päringute tegemist ning seeläbi vähendada märkimisväärselt nii pädevate asutuste kui ka krediidiasutuste ja investeerimisühingute haldus- ja finantskoormust. Komisjon peaks vajaduse korral ja EBA teostatavusaruannet arvesse võttes esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks aruandele võimaliku kulude vähendamise kohta, mis esitatakse 28. juuniks 2020, peaks EBA – koostöös kõigi asjakohaste asutustega, nimelt usaldatavusnõuete täitmise järelevalve, kriisilahenduse ja hoiuste tagamise skeemide eest vastutavate asutustega ning eelkõige Euroopa Keskpankade Süsteemiga (EKPS) – valmistama ette teostatavusaruande statistiliste andmete, kriisilahendusega seotud andmete ja usaldatavusnõuetega seotud andmete kogumise ühtse ja integreeritud süsteemi väljatöötamise kohta. Võttes arvesse EKPSi varasemat tööd seoses integreeritud andmekogumisega, tuleks kõnealuses aruandes esitada kulude ja tulude analüüs, milles käsitletakse keskse andmekogumispunkti loomist andmete edastamise integreeritud süsteemi jaoks seoses kõikide liidus asuvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute statistiliste ja regulatiivsete andmete edastamisega. Selline süsteem peaks muu hulgas kasutama kogutavate andmete puhul ühtseid määratlusi ja standardeid ning tagama usaldusväärse ja pideva teabevahetuse pädevate asutuste vahel, tagades seeläbi kogutavate andmete range konfidentsiaalsuse, tugeva autentimise, süsteemile juurdepääsu õiguse haldamise ja küberturvalisuse. Euroopa aruandluse sellisel viisil tsentraliseerimise ja ühtlustamise eesmärk on hoida ära eri asutuste poolt sarnaste või identsete andmetega seotud mitmekordsete päringute tegemist ning seeläbi vähendada märkimisväärselt nii pädevate asutuste kui ka krediidiasutuste ja investeerimisühingute haldus- ja finantskoormust. Komisjon peaks vajaduse korral ja EBA teostatavusaruannet arvesse võttes esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku.

| (70) | Asjaomaste pädevate või määratud asutuste eesmärk peaks olema vältida mis tahes vormis dubleerivat või vastuolulist tegevust määruses (EL) nr 575/2013 ja direktiivis 2013/36/EL sisalduvate makrotasandi usaldatavusjärelevalve alaste volituste kasutamisel. Eelkõige peaksid asjaomased pädevad või määratud asutused nõuetekohaselt kaaluma, kas nende poolt määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 124, 164 ja 458 alusel võetud meetmed dubleerivad teisi olemasolevaid või tulevasi direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaseid meetmeid või on nendega vastuolus. |
| --- | --- |

(70)

Asjaomaste pädevate või määratud asutuste eesmärk peaks olema vältida mis tahes vormis dubleerivat või vastuolulist tegevust määruses (EL) nr 575/2013 ja direktiivis 2013/36/EL sisalduvate makrotasandi usaldatavusjärelevalve alaste volituste kasutamisel. Eelkõige peaksid asjaomased pädevad või määratud asutused nõuetekohaselt kaaluma, kas nende poolt määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 124, 164 ja 458 alusel võetud meetmed dubleerivad teisi olemasolevaid või tulevasi direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaseid meetmeid või on nendega vastuolus.

| (71) | Et muuta nõuetele vastavates kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide käsitlemist ning eriti käesolevas määruses sätestatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte tagatisfondidesse tehtavate maksete käsitlemist tuleks vastavalt muuta määruse (EL) nr 648/2012 (14) asjaomaseid sätteid, mis lisati nimetatud määrusesse määrusega (EL) nr 575/2013 ja milles määratakse kindlaks kesksete vastaspoolte hüpoteetilise kapitali arvutamine, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad seejärel oma omavahendite nõuete arvutamiseks. |
| --- | --- |

(71)

Et muuta nõuetele vastavates kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide käsitlemist ning eriti käesolevas määruses sätestatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte tagatisfondidesse tehtavate maksete käsitlemist tuleks vastavalt muuta määruse (EL) nr 648/2012 (14) asjaomaseid sätteid, mis lisati nimetatud määrusesse määrusega (EL) nr 575/2013 ja milles määratakse kindlaks kesksete vastaspoolte hüpoteetilise kapitali arvutamine, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad seejärel oma omavahendite nõuete arvutamiseks.

| (72) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes usaldatavusnõuete ühetaolist kohaldamist tagavate liidu juba olemasolevate õigusaktide tõhustamist ja täpsustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning meetmete ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(72)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes usaldatavusnõuete ühetaolist kohaldamist tagavate liidu juba olemasolevate õigusaktide tõhustamist ja täpsustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning meetmete ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (73) | Selleks et võimaldada väljuda kindlustusse tehtud omakapitaliinvesteeringutest, mis ei allu täiendavale järelevalvele, tuleks tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2019 kohaldada muudetud üleminekusätteid, mis käsitlevad kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamise korral kohaldatavat erandit. |
| --- | --- |

(73)

Selleks et võimaldada väljuda kindlustusse tehtud omakapitaliinvesteeringutest, mis ei allu täiendavale järelevalvele, tuleks tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2019 kohaldada muudetud üleminekusätteid, mis käsitlevad kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamise korral kohaldatavat erandit.

| (74) | Määrust (EL) nr 575/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(74)

Määrust (EL) nr 575/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 575/2013 muutmine

Määrust (EL) nr 575/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Kohaldamisala
  Käesolevas määruses sätestatakse ühtsed õigusnormid üldiste usaldatavusnõuete kohta, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud, finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad, kelle üle teostatakse järelevalvet direktiivi 2013/36/EL alusel, peavad täitma seoses järgmisega:






  a) | krediidiriski, tururiski, operatsiooniriski, arveldusriski ja finantsvõimenduse täielikult kvantifitseeritavate, ühtsete ja standarditud elementide puhul esitatavad omavahendite nõuded; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevas määruses sätestatakse ühtsed õigusnormid üldiste usaldatavusnõuete kohta, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud, finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad, kelle üle teostatakse järelevalvet direktiivi 2013/36/EL alusel, peavad täitma seoses järgmisega:

a)

krediidiriski, tururiski, operatsiooniriski, arveldusriski ja finantsvõimenduse täielikult kvantifitseeritavate, ühtsete ja standarditud elementide puhul esitatavad omavahendite nõuded;

| b) | riskide kontsentreerumise piiramise nõuded; |
| --- | --- |

b)

riskide kontsentreerumise piiramise nõuded;

| c) | likviidsusriski täielikult kvantifitseeritavate, ühtsete ja standarditud elementide puhul esitatavad likviidsusnõuded; |
| --- | --- |

c)

likviidsusriski täielikult kvantifitseeritavate, ühtsete ja standarditud elementide puhul esitatavad likviidsusnõuded;

| d) | punktidega a, b ja c seotud aruandlusnõuded; |
| --- | --- |

d)

punktidega a, b ja c seotud aruandlusnõuded;

| e) | avalikustamisnõuded. |
| --- | --- |

e)

avalikustamisnõuded.

Käesolevas määruses sätestatakse ühtsed õigusnormid omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete kohta, mida peavad täitma kriisilahendussubjektid, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või osa globaalsetest süsteemselt olulistest ettevõtjatest, ja kolmanda riigi globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate olulised tütarettevõtjad.

Käesoleva määrusega ei reguleerita avalikustamisnõudeid, mida direktiivi 2013/36/EL kohaselt kohaldatakse pädevate asutuste suhtes krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete kohase reguleerimise ja nende üle toimuva järelevalve valdkonnas.

Artikkel 2

Järelevalvevolitused

1.   Selleks et tagada vastavus käesoleva määrusega, on pädevatel asutustel direktiivis 2013/36/EL ja käesolevas määruses sätestatud volitused ning nad järgivad kõnealuses direktiivis ja käesolevas määruses sätestatud menetlusi.

2.   Selleks et tagada vastavus käesoleva määrusega, on kriisilahendusasutustel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/59/EL (*1) ja käesolevas määruses sätestatud volitused ning nad järgivad kõnealuses direktiivis ja käesolevas määruses sätestatud menetlusi.

3.   Selleks et tagada omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete täitmine, teevad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused üksteisega koostööd.

4.   Selleks et tagada nõuete täitmine nende vastava pädevuse piires, tagavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*2) artikli 42 alusel loodud Ühtne Kriisilahendusnõukogu ning Euroopa Keskpank (EKP), talle määrusega (EL) nr 1024/2013 (*3) antud ülesannetega seonduvates küsimustes, asjaomase teabe korrapärase ja usaldusväärse vahetuse.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1)."

*2

(*3)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).“
  "

*3

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 7 asendatakse järgmisega:
  „7)   „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja“ ehk „investeerimisfond“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (*4) artikli 1 lõikes 2 määratletud eurofond või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (*5) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivne investeerimisfond;

  (*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32)."


  (*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).“;" |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)   „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja“ ehk „investeerimisfond“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (*4) artikli 1 lõikes 2 määratletud eurofond või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (*5) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivne investeerimisfond;

„ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja“ ehk „investeerimisfond“

*4

*5

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32)."

*4

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).“;"

*5

| ii) | punkt 20 asendatakse järgmisega:
  „20)   „finantsvaldusettevõtja“– finantseerimisasutus, kelle tütarettevõtjad on eranditult või peamiselt krediidiasutused või investeerimisühingud või finantseerimisasutused ning kes ei ole segafinantsvaldusettevõtja; finantseerimisasutuse tütarettevõtjad on peamiselt krediidiasutused või investeerimisühingud või finantseerimisasutused, kellest vähemalt üks on krediidiasutus või investeerimisühing ja kus rohkem kui 50 % finantseerimisasutuse omakapitalist, konsolideeritud varadest, tulust, personalist või muust näitajast, mida pädev asutus peab oluliseks, on seotud tütarettevõtjatega, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud või finantseerimisasutused;“ |
| --- | --- |

ii)

punkt 20 asendatakse järgmisega:

„20)   „finantsvaldusettevõtja“– finantseerimisasutus, kelle tütarettevõtjad on eranditult või peamiselt krediidiasutused või investeerimisühingud või finantseerimisasutused ning kes ei ole segafinantsvaldusettevõtja; finantseerimisasutuse tütarettevõtjad on peamiselt krediidiasutused või investeerimisühingud või finantseerimisasutused, kellest vähemalt üks on krediidiasutus või investeerimisühing ja kus rohkem kui 50 % finantseerimisasutuse omakapitalist, konsolideeritud varadest, tulust, personalist või muust näitajast, mida pädev asutus peab oluliseks, on seotud tütarettevõtjatega, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud või finantseerimisasutused;“

„finantsvaldusettevõtja“

| iii) | punkt 26 asendatakse järgmisega:
  „26)   „finantseerimisasutus“– ettevõtja, kes ei ole krediidiasutus või investeerimisühing ega pelgalt tööstusvaldusettevõtja ning kelle põhitegevus on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisa punktides 2–12 ja punktis 15 loetletud tegevusega, sealhulgas finantsvaldusettevõtja, segafinantsvaldusettevõtja, makseasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (*6) artikli 4 punkti 4 tähenduses ning varahaldusettevõtja, kuid mitte kindlustusvaldusettevõtja ega segakindlustusvaldusettevõtja, nagu need on määratletud vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punktides f ja g;

  (*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ, 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).“;" |
| --- | --- |

iii)

punkt 26 asendatakse järgmisega:

„26)   „finantseerimisasutus“– ettevõtja, kes ei ole krediidiasutus või investeerimisühing ega pelgalt tööstusvaldusettevõtja ning kelle põhitegevus on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisa punktides 2–12 ja punktis 15 loetletud tegevusega, sealhulgas finantsvaldusettevõtja, segafinantsvaldusettevõtja, makseasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (*6) artikli 4 punkti 4 tähenduses ning varahaldusettevõtja, kuid mitte kindlustusvaldusettevõtja ega segakindlustusvaldusettevõtja, nagu need on määratletud vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punktides f ja g;

„finantseerimisasutus“

*6

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ, 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).“;"

*6

| iv) | punkt 28 asendatakse järgmisega:
  „28)   „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“– liikmesriigis tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, kellel on krediidiasutusest või investeerimisühingust, finantseerimisasutusest või abiettevõtjast tütarettevõtja või kellel on sellises krediidiasutuses või investeerimisühingus, finantseerimisasutuses või abiettevõtjas osalus ning kes ise ei ole ühegi teise samas liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu ega samas liikmesriigis asutatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;“ |
| --- | --- |

iv)

punkt 28 asendatakse järgmisega:

„28)   „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“– liikmesriigis tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, kellel on krediidiasutusest või investeerimisühingust, finantseerimisasutusest või abiettevõtjast tütarettevõtja või kellel on sellises krediidiasutuses või investeerimisühingus, finantseerimisasutuses või abiettevõtjas osalus ning kes ise ei ole ühegi teise samas liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu ega samas liikmesriigis asutatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;“

„liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“

| v) | lisatakse järgmised punktid:
  „29a)   „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing“– liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev ettevõtja, kes on investeerimisühing;
  29b)   „ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing“– ELis emaettevõtjana tegutsev ettevõtja, kes on investeerimisühing;
  29c)   „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus“– liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev ettevõtja, kes on krediidiasutus;
  29d)   „ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus“– ELis emaettevõtjana tegutsev ettevõtja, kes on krediidiasutus;“ |
| --- | --- |

v)

lisatakse järgmised punktid:

„29a)   „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing“– liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev ettevõtja, kes on investeerimisühing;

„liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing“

29b)   „ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing“– ELis emaettevõtjana tegutsev ettevõtja, kes on investeerimisühing;

„ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing“

29c)   „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus“– liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev ettevõtja, kes on krediidiasutus;

„liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus“

29d)   „ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus“– ELis emaettevõtjana tegutsev ettevõtja, kes on krediidiasutus;“

„ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus“

| vi) | punkti 39 lisatakse järgmine lõik:

  „Kahte või enamat füüsilist või juriidilist isikut, kes täidavad punktis a või b sätestatud tingimusi tulenevalt nende otsesest positsioonist samas keskses vastaspooles kliirimistegevuse eesmärgil, ei loeta omavahel seotud klientide rühmaks.“; |
| --- | --- |

vi)

punkti 39 lisatakse järgmine lõik:

„Kahte või enamat füüsilist või juriidilist isikut, kes täidavad punktis a või b sätestatud tingimusi tulenevalt nende otsesest positsioonist samas keskses vastaspooles kliirimistegevuse eesmärgil, ei loeta omavahel seotud klientide rühmaks.“;

| vii) | punkt 41 asendatakse järgmisega:
  „41)   „konsolideeritud järelevalvet teostav asutus“– pädev asutus, kes vastutab konsolideeritud alusel teostatava järelevalve eest kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 111;“ |
| --- | --- |

vii)

punkt 41 asendatakse järgmisega:

„41)   „konsolideeritud järelevalvet teostav asutus“– pädev asutus, kes vastutab konsolideeritud alusel teostatava järelevalve eest kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 111;“

„konsolideeritud järelevalvet teostav asutus“

| viii) | punkti 71 alapunkti b sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:






  „b) | artikli 97 kohaldamisel on see järgnevate summa:“; |
| --- | --- | --- |

viii)

punkti 71 alapunkti b sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„b)

artikli 97 kohaldamisel on see järgnevate summa:“;

| ix) | punktis 72 asendatakse alapunkt a järgmisega:






  „a) | nad on reguleeritud turud või kolmanda riigi turud, mida loetakse võrdväärseks reguleeritud turuga kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a sätestatud menetlusega (*7); |
| --- | --- | --- |

ix)

punktis 72 asendatakse alapunkt a järgmisega:

„a)

nad on reguleeritud turud või kolmanda riigi turud, mida loetakse võrdväärseks reguleeritud turuga kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 4 punktis a sätestatud menetlusega (*7

(*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).“;"

*7

| x) | punkt 86 asendatakse järgmisega:
  „86)   „kauplemisportfell“– kõik sellised positsioonid finantsinstrumentides ja kaupades, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab kauplemise eesmärgil või selleks, et maandada kauplemise eesmärgil hoitavaid positsioone, kooskõlas artikliga 104;“ |
| --- | --- |

x)

punkt 86 asendatakse järgmisega:

„86)   „kauplemisportfell“– kõik sellised positsioonid finantsinstrumentides ja kaupades, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab kauplemise eesmärgil või selleks, et maandada kauplemise eesmärgil hoitavaid positsioone, kooskõlas artikliga 104;“

„kauplemisportfell“

| xi) | punkt 91 asendatakse järgmisega:
  „91)   „kauplemisriski positsioon“– praegune riskipositsioon, sealhulgas kliirivale liikmele tasumisele kuuluv, kuid veel saamata muutuvtagatis, ja kliiriva liikme või kliendi võimalik tulevane riskipositsioon keskse vastaspoole suhtes, mis tuleneb artikli 301 lõike 1 punktides a, b ja c loetletud lepingutest ja tehingutest, samuti alustamise tagatis;“ |
| --- | --- |

xi)

punkt 91 asendatakse järgmisega:

„91)   „kauplemisriski positsioon“– praegune riskipositsioon, sealhulgas kliirivale liikmele tasumisele kuuluv, kuid veel saamata muutuvtagatis, ja kliiriva liikme või kliendi võimalik tulevane riskipositsioon keskse vastaspoole suhtes, mis tuleneb artikli 301 lõike 1 punktides a, b ja c loetletud lepingutest ja tehingutest, samuti alustamise tagatis;“

„kauplemisriski positsioon“

| xii) | punkt 96 asendatakse järgmisega:
  „96)   „sisemine riskimaandus“– positsioon, mis olulisel määral tasakaalustab riskielemente kauplemisportfelli positsiooni ja ühe või mitme kauplemisportfellivälise positsiooni või kahe kauplemisüksuse vahel;“ |
| --- | --- |

xii)

punkt 96 asendatakse järgmisega:

„96)   „sisemine riskimaandus“– positsioon, mis olulisel määral tasakaalustab riskielemente kauplemisportfelli positsiooni ja ühe või mitme kauplemisportfellivälise positsiooni või kahe kauplemisüksuse vahel;“

„sisemine riskimaandus“

| xiii) | punktis 127 asendatakse alapunkt a järgmisega:






  „a) | krediidiasutused ja investeerimisühingud kuuluvad samasse artikli 113 lõikes 7 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi või on võrgustikus keskasutusega püsivalt seotud;“ |
| --- | --- | --- |

xiii)

punktis 127 asendatakse alapunkt a järgmisega:

„a)

krediidiasutused ja investeerimisühingud kuuluvad samasse artikli 113 lõikes 7 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi või on võrgustikus keskasutusega püsivalt seotud;“

| xiv) | punkt 128 asendatakse järgmisega:
  „128)   „väljamaksete tegemiseks kasutatavad kirjed“– kasum eelmise majandusaasta lõpus, millele on liidetud eelmiste perioodide jaotamata kasum ja selleks otstarbeks kasutatavad reservid enne omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele tehtavaid väljamakseid ning millest on lahutatud eelmistest perioodidest üle kantud kahjum, liidu või liikmesriigi õiguse või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirja kohaselt mittejaotatav kasum ja summad, mis paigutatakse liikmesriigi õiguse või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirja kohaselt mittejaotatavatesse reservidesse, võttes igal juhul arvesse omavahenditesse kuuluvate instrumentide konkreetset kategooriat, mida asjaomane liidu või liikmesriigi õigus või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikiri käsitleb; kõnealused kasum, kahjum ja reservid määratakse kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu individuaalsete raamatupidamisaruannete ja mitte konsolideeritud aruannete põhjal;“ |
| --- | --- |

xiv)

punkt 128 asendatakse järgmisega:

„128)   „väljamaksete tegemiseks kasutatavad kirjed“– kasum eelmise majandusaasta lõpus, millele on liidetud eelmiste perioodide jaotamata kasum ja selleks otstarbeks kasutatavad reservid enne omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele tehtavaid väljamakseid ning millest on lahutatud eelmistest perioodidest üle kantud kahjum, liidu või liikmesriigi õiguse või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirja kohaselt mittejaotatav kasum ja summad, mis paigutatakse liikmesriigi õiguse või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirja kohaselt mittejaotatavatesse reservidesse, võttes igal juhul arvesse omavahenditesse kuuluvate instrumentide konkreetset kategooriat, mida asjaomane liidu või liikmesriigi õigus või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikiri käsitleb; kõnealused kasum, kahjum ja reservid määratakse kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu individuaalsete raamatupidamisaruannete ja mitte konsolideeritud aruannete põhjal;“

„väljamaksete tegemiseks kasutatavad kirjed“

| xv) | lisatakse järgmised punktid:
  „130)   „kriisilahendusasutus“– direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 18 määratletud kriisilahendusasutus;
  131)   „kriisilahendussubjekt“– direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 83a määratletud kriisilahendussubjekt;
  132)   „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“– direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 83b määratletud kriisilahenduse konsolideerimisgrupp;
  133)   „globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– globaalne süsteemselt oluline ettevõtja, mis on määratud kindlaks direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõigete 1 ja 2 kohaselt;
  134)   „kolmanda riigi globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– globaalne süsteemselt oluline pangandusgrupp või pank, mis ei ole globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ja mis on nimetatud finantsstabiilsuse nõukogu avaldatud korrapäraselt ajakohastatavas globaalsete süsteemselt oluliste pankade loetelus;
  135)   „oluline tütarettevõtja“– tütarettevõtja, mis vastab individuaalselt või konsolideeritud alusel ükskõik millisele järgmistest tingimustest:






  a) | tütarettevõtja omab üle 5 % esialgse emaettevõtja konsolideeritud riskiga kaalutud varadest; |
| --- | --- | --- |

xv)

lisatakse järgmised punktid:

„130)   „kriisilahendusasutus“– direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 18 määratletud kriisilahendusasutus;

„kriisilahendusasutus“

131)   „kriisilahendussubjekt“– direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 83a määratletud kriisilahendussubjekt;

„kriisilahendussubjekt“

132)   „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“– direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 83b määratletud kriisilahenduse konsolideerimisgrupp;

„kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“

133)   „globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– globaalne süsteemselt oluline ettevõtja, mis on määratud kindlaks direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõigete 1 ja 2 kohaselt;

„globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“

134)   „kolmanda riigi globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– globaalne süsteemselt oluline pangandusgrupp või pank, mis ei ole globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ja mis on nimetatud finantsstabiilsuse nõukogu avaldatud korrapäraselt ajakohastatavas globaalsete süsteemselt oluliste pankade loetelus;

„kolmanda riigi globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“

135)   „oluline tütarettevõtja“– tütarettevõtja, mis vastab individuaalselt või konsolideeritud alusel ükskõik millisele järgmistest tingimustest:

„oluline tütarettevõtja“

a)

tütarettevõtja omab üle 5 % esialgse emaettevõtja konsolideeritud riskiga kaalutud varadest;

| b) | tütarettevõtja annab üle 5 % esialgse emaettevõtja kogu tegevustulust; |
| --- | --- |

b)

tütarettevõtja annab üle 5 % esialgse emaettevõtja kogu tegevustulust;

| c) | tütarettevõtja käesoleva määruse artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitaja on üle 5 % tema algse emaettevõtja konsolideeritud koguriskipositsiooni näitajast; |
| --- | --- |

c)

tütarettevõtja käesoleva määruse artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitaja on üle 5 % tema algse emaettevõtja konsolideeritud koguriskipositsiooni näitajast;

olulise tütarettevõtja kindlaksmääramisel, kui kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 21b lõiget 2, loetakse kaks vahepealset ELis tegutsevat emaettevõtjat üheks tütarettevõtjaks nende konsolideeritud olukorra alusel;

136)   „globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus“– juriidilise isiku staatusega üksus, mis on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa;

„globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus“

137)   „kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahend“– direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 57 määratletud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahend;

„kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahend“

138)   „konsolideerimisgrupp“– ettevõtjate grupp, kuhu kuulub vähemalt üks krediidiasutus või investeerimisühing ning mis koosneb emaettevõtjast ja selle tütarettevõtjatest või ettevõtjatest, mis on omavahel seotud nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (*8) artiklis 22;

„konsolideerimisgrupp“

*8

139)   „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehing“– repotehing, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehing või võimenduslaenu tehing;

„väärtpaberite kaudu finantseerimise tehing“

140)   „alustamise tagatis“– igasugune tagatis, mis ei ole muutuvtagatis, vaid on üksuselt saadud või sellele antud, et katta tehingu või tehinguportfelli praegust ja võimalikku tulevast riskipositsiooni ajal, mil on vaja need tehingud tehingu või tehinguportfelli vastaspoole maksejõuetuse tõttu realiseerida või nende tururiske uuesti maandada;

„alustamise tagatis“

141)   „tururisk“– turuhindade, sealhulgas valuutakursside või kaubahindade kõikumisest tekkiv kahjurisk;

„tururisk“

142)   „valuutarisk“– valuutakursside kõikumisest tekkiv kahjurisk;

„valuutarisk“

143)   „kaubarisk“– kaubahindade kõikumisest tekkiv kahjurisk;

„kaubarisk“

144)   „kauplemisüksus“– täpselt määratletud diilerite rühm, mille on loonud krediidiasutus või investeerimisühing, et ühiselt juhtida kauplemisportfelli positsioone selgelt määratletud ja järjepideva äristrateegia ja sama riskijuhtimise struktuuri alusel;

„kauplemisüksus“

145)   „väike ja mittekeerukas krediidiasutus või investeerimisühing“– krediidiasutus või investeerimisühing, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele:

„väike ja mittekeerukas krediidiasutus või investeerimisühing“

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei ole suur krediidiasutus või investeerimisühing; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei ole suur krediidiasutus või investeerimisühing;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu varade koguväärtus individuaalselt või asjakohasel juhul konsolideeritud alusel kooskõlas käesoleva määrusega ja direktiiviga 2013/36/EL on jooksvale iga-aastasele aruandlusperioodile vahetult eelnenud nelja aasta jooksul keskmiselt 5 miljardit eurot või väiksem; liikmesriigid võivad seda künnist vähendada; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu varade koguväärtus individuaalselt või asjakohasel juhul konsolideeritud alusel kooskõlas käesoleva määrusega ja direktiiviga 2013/36/EL on jooksvale iga-aastasele aruandlusperioodile vahetult eelnenud nelja aasta jooksul keskmiselt 5 miljardit eurot või väiksem; liikmesriigid võivad seda künnist vähendada;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing ei pea täitma kohustusi või peab täitma lihtsustatud kohustusi, mis on seotud finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kavandamisega vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 4; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing ei pea täitma kohustusi või peab täitma lihtsustatud kohustusi, mis on seotud finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kavandamisega vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 4;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on artikli 94 lõike 1 kohase klassifikatsiooni tähenduses väike; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on artikli 94 lõike 1 kohase klassifikatsiooni tähenduses väike;

| e) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemise eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide positsioonide koguväärtus ei ületa 2 % tema bilansiliste ja bilansiväliste varade koguväärtusest ning tema tuletisinstrumentide positsioonide koguväärtus ei ületa 5 %, arvutatuna mõlemal juhul vastavalt artikli 273a lõikele 3; |
| --- | --- |

e)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemise eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide positsioonide koguväärtus ei ületa 2 % tema bilansiliste ja bilansiväliste varade koguväärtusest ning tema tuletisinstrumentide positsioonide koguväärtus ei ületa 5 %, arvutatuna mõlemal juhul vastavalt artikli 273a lõikele 3;

| f) | krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud koguvaradest ja -kohustustest üle 75 % on seotud tegevustega, mille vastaspooled asuvad Euroopa Majanduspiirkonnas, arvestamata mõlemal juhul grupisiseseid riskipositsioone; |
| --- | --- |

f)

krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud koguvaradest ja -kohustustest üle 75 % on seotud tegevustega, mille vastaspooled asuvad Euroopa Majanduspiirkonnas, arvestamata mõlemal juhul grupisiseseid riskipositsioone;

| g) | krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta käesoleva määruse kohaste usaldatavusnõuete täitmiseks sisemudeleid, välja arvatud tütarettevõtjate kasutatavad sisemudelid, mis on välja töötatud konsolideerimisgrupi tasandil, tingimusel et konsolideerimisgrupi suhtes kohaldatakse artiklis 433a või 433c sätestatud avalikustamisnõudeid konsolideeritud alusel; |
| --- | --- |

g)

krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta käesoleva määruse kohaste usaldatavusnõuete täitmiseks sisemudeleid, välja arvatud tütarettevõtjate kasutatavad sisemudelid, mis on välja töötatud konsolideerimisgrupi tasandil, tingimusel et konsolideerimisgrupi suhtes kohaldatakse artiklis 433a või 433c sätestatud avalikustamisnõudeid konsolideeritud alusel;

| h) | krediidiasutus või investeerimisühing ei ole esitanud pädevale asutusele vastuväidet tema klassifitseerimisele väikeseks ja mittekeerukaks krediidiasutuseks või investeerimisühinguks; |
| --- | --- |

h)

krediidiasutus või investeerimisühing ei ole esitanud pädevale asutusele vastuväidet tema klassifitseerimisele väikeseks ja mittekeerukaks krediidiasutuseks või investeerimisühinguks;

| i) | pädev asutus ei ole otsustanud, et krediidiasutust või investeerimisühingut ei peeta selle suuruse, vastastikuse seotuse, keerukuse või riskiprofiili analüüsi alusel väikeseks ja mittekeerukaks krediidiasutusteks või investeerimisühinguks; |
| --- | --- |

i)

pädev asutus ei ole otsustanud, et krediidiasutust või investeerimisühingut ei peeta selle suuruse, vastastikuse seotuse, keerukuse või riskiprofiili analüüsi alusel väikeseks ja mittekeerukaks krediidiasutusteks või investeerimisühinguks;

146)   „suur krediidiasutus või investeerimisühing“– krediidiasutus või investeerimisühing, mis vastab mõnele järgmistest tingimustest:

„suur krediidiasutus või investeerimisühing“

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing on vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõigetele 1 ja 3 määratud kindlaks kui muu süsteemselt oluline ettevõtja; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing on vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõigetele 1 ja 3 määratud kindlaks kui muu süsteemselt oluline ettevõtja;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing on asutamisliikmesriigis varade koguväärtuse alusel üks kolmest suurimast krediidiasutusest või investeerimisühingust; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing on asutamisliikmesriigis varade koguväärtuse alusel üks kolmest suurimast krediidiasutusest või investeerimisühingust;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu varade koguväärtus individuaalselt või asjakohasel juhul konsolideeritud olukorra alusel kooskõlas käesoleva määrusega ja direktiiviga 2013/36/EL on 30 miljardit eurot või suurem; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu varade koguväärtus individuaalselt või asjakohasel juhul konsolideeritud olukorra alusel kooskõlas käesoleva määrusega ja direktiiviga 2013/36/EL on 30 miljardit eurot või suurem;

147)   „suur tütarettevõtja“– suureks krediidiasutuseks või investeerimisühinguks kvalifitseeruv tütarettevõtja;

„suur tütarettevõtja“

148)   „börsil noteerimata krediidiasutus või investeerimisühing“– krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei ole emiteerinud väärtpabereid, millega võib kaubelda mõne liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 21 tähenduses;

„börsil noteerimata krediidiasutus või investeerimisühing“

149)   „finantsaruanne“– VIII osa kohaldamisel finantsaruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ artiklite 4 ja 5 tähenduses (*9).

„finantsaruanne“

*9

(*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19)."

*8

(*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).“;"

*9

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „4.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millistel asjaoludel on lõike 1 punktis 39 esitatud tingimused täidetud.
  EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.
  Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millistel asjaoludel on lõike 1 punktis 39 esitatud tingimused täidetud.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 3) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad käesoleva määruse II, III, IV, VII, VIIA ja VIII osas ning määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud kohustused individuaalselt, välja arvatud käesoleva määruse artikli 430 lõike 1 punkt d.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad käesoleva määruse II, III, IV, VII, VIIA ja VIII osas ning määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud kohustused individuaalselt, välja arvatud käesoleva määruse artikli 430 lõike 1 punkt d.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad artiklis 92a sätestatud nõuet individuaalselt ainult krediidiasutused ja investeerimisühingud, keda käsitatakse kriisilahendussubjektidena, kes on ühtlasi globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa ja kellel ei ole tütarettevõtjaid.
  Kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja olulised tütarettevõtjad järgivad artiklit 92b individuaalselt, kui nad vastavad kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | nad ei ole kriisilahendussubjektid; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad artiklis 92a sätestatud nõuet individuaalselt ainult krediidiasutused ja investeerimisühingud, keda käsitatakse kriisilahendussubjektidena, kes on ühtlasi globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa ja kellel ei ole tütarettevõtjaid.

Kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja olulised tütarettevõtjad järgivad artiklit 92b individuaalselt, kui nad vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

a)

nad ei ole kriisilahendussubjektid;

| b) | neil ei ole tütarettevõtjaid; |
| --- | --- |

b)

neil ei ole tütarettevõtjaid;

| c) | nad ei ole ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtjad.“; |
| --- | --- |

c)

nad ei ole ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtjad.“;

| c) | lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „3.   Üheltki krediidiasutuselt ega investeerimisühingult, kes on kas emaettevõtja või tütarettevõtja, ja üheltki krediidiasutuselt ega investeerimisühingult, kes vastavalt artiklile 18 kuulub konsolideerimise alla, ei nõuta VIII osas sätestatud kohustuste täitmist individuaalselt.
  Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust täidavad käesoleva artikli lõikes 1a osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid individuaalselt.


  4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellele on antud tegevusluba direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktides 3 ja 6 loetletud investeerimisteenuste osutamiseks ja seal loetletud tegevusteks, täidavad käesoleva määruse VI osas ja artikli 430 lõike 1 punktis d sätestatud kohustusi individuaalselt.
  Järgmistelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt ei nõuta käesoleva määruse artikli 413 lõike 1 nõuete ning VIIA lisas sätestatud likviidsusega seonduvate aruandlusnõuete täitmist:






  a) | krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellele on antud tegevusluba ka kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 14; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3.   Üheltki krediidiasutuselt ega investeerimisühingult, kes on kas emaettevõtja või tütarettevõtja, ja üheltki krediidiasutuselt ega investeerimisühingult, kes vastavalt artiklile 18 kuulub konsolideerimise alla, ei nõuta VIII osas sätestatud kohustuste täitmist individuaalselt.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust täidavad käesoleva artikli lõikes 1a osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid individuaalselt.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellele on antud tegevusluba direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktides 3 ja 6 loetletud investeerimisteenuste osutamiseks ja seal loetletud tegevusteks, täidavad käesoleva määruse VI osas ja artikli 430 lõike 1 punktis d sätestatud kohustusi individuaalselt.

Järgmistelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt ei nõuta käesoleva määruse artikli 413 lõike 1 nõuete ning VIIA lisas sätestatud likviidsusega seonduvate aruandlusnõuete täitmist:

a)

krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellele on antud tegevusluba ka kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 14;

| b) | krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellele on antud tegevusluba ka kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (*10) artikliga 16 ja artikli 54 lõike 2 punktiga a, tingimusel et nad ei teosta tähtaegade olulist ümberkujundamist, ning |
| --- | --- |

b)

krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellele on antud tegevusluba ka kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (*10) artikliga 16 ja artikli 54 lõike 2 punktiga a, tingimusel et nad ei teosta tähtaegade olulist ümberkujundamist, ning

| c) | krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on määratud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga b, tingimusel et:






  i) | nende tegevus piirdub kõnealuse määruse lisa C jao punktides a–e loetletud pangandusteenuste osutamisega väärtpaberite keskdepositooriumidele, kellele on antud tegevusluba kõnealuse määruse artikli 16 kohaselt, ning |
| --- | --- | --- |

c)

krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on määratud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga b, tingimusel et:

i)

nende tegevus piirdub kõnealuse määruse lisa C jao punktides a–e loetletud pangandusteenuste osutamisega väärtpaberite keskdepositooriumidele, kellele on antud tegevusluba kõnealuse määruse artikli 16 kohaselt, ning

| ii) | nad ei teosta tähtaegade olulist ümberkujundamist. |
| --- | --- |

ii)

nad ei teosta tähtaegade olulist ümberkujundamist.

Kuni artikli 508 lõike 3 kohase komisjoni aruande esitamiseni võivad pädevad asutused vabastada investeerimisühingud VI osas ja artikli 430 lõike 1 punktis d sätestatud kohustuste täitmisest, võttes arvesse nende tegevuse olemust, ulatust ja keerukust.

5.   Investeerimisühingutelt, kellele on osutatud käesoleva määruse artikli 95 lõikes 1 ja artikli 96 lõikes 1, krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt, kelle puhul pädevad asutused on teinud käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 või 3 kirjeldatud erandi, ning krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt, kellele on antud tegevusluba ka kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 14, ei nõuta käesoleva määruse VII osas sätestatud kohustuste ja käesoleva määruse VIIA osas sätestatud finantsvõimenduse määraga seonduvate aruandlusnõuete täitmist individuaalselt.

(*10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).“
  "

*10

| 4) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing teeb konsolideeritud alusel või tütarettevõtjast krediidiasutus või investeerimisühing allkonsolideeritud alusel likviidsusgruppi või -alagruppi kuuluvate kõigi selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute likviidsuspositsioonide, kelle suhtes kõnealust erandit kohaldatakse, pidevat seiret ja järelevalvet nende üle ning teeb likviidsusgruppi või -alagruppi kuuluvate kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute rahastamispositsioonide pidevat seiret ja järelevalvet nende üle, kui loobutakse VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja nõudest, ning tagab kõikide nimetatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul piisava likviidsuse taseme ja, kui loobutakse VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja nõudest, piisava stabiilse rahastamise taseme;“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing teeb konsolideeritud alusel või tütarettevõtjast krediidiasutus või investeerimisühing allkonsolideeritud alusel likviidsusgruppi või -alagruppi kuuluvate kõigi selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute likviidsuspositsioonide, kelle suhtes kõnealust erandit kohaldatakse, pidevat seiret ja järelevalvet nende üle ning teeb likviidsusgruppi või -alagruppi kuuluvate kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute rahastamispositsioonide pidevat seiret ja järelevalvet nende üle, kui loobutakse VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja nõudest, ning tagab kõikide nimetatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul piisava likviidsuse taseme ja, kui loobutakse VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja nõudest, piisava stabiilse rahastamise taseme;“

| b) | lõike 3 punktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | selliste nõutud likviidsete varade jaotus summa, asukoha ja omandiõiguse lõikes, mida tuleb hoida ühes likviidsusalagrupis, kui loobutakse artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud likviidsuskattekordaja nõude kohaldamisest, ning ühe likviidsusalagrupi piires kättesaadava stabiilse rahastamise jaotus summa ja asukoha lõikes, kui loobutakse VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja nõude kohaldamisest; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

selliste nõutud likviidsete varade jaotus summa, asukoha ja omandiõiguse lõikes, mida tuleb hoida ühes likviidsusalagrupis, kui loobutakse artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud likviidsuskattekordaja nõude kohaldamisest, ning ühe likviidsusalagrupi piires kättesaadava stabiilse rahastamise jaotus summa ja asukoha lõikes, kui loobutakse VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja nõude kohaldamisest;

| c) | selliste likviidsete varade miinimumsumma kindlaksmääramine, mida peab hoidma krediidiasutus või investeerimisühing, kelle suhtes loobutakse artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud likviidsuskattekordaja nõude kohaldamisest, ja sellise kättesaadava stabiilse rahastamise miinimumsumma kindlaksmääramine, mida peab hoidma krediidiasutus või investeerimisühing, kelle suhtes loobutakse VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja nõude kohaldamisest;“ |
| --- | --- |

c)

selliste likviidsete varade miinimumsumma kindlaksmääramine, mida peab hoidma krediidiasutus või investeerimisühing, kelle suhtes loobutakse artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud likviidsuskattekordaja nõude kohaldamisest, ja sellise kättesaadava stabiilse rahastamise miinimumsumma kindlaksmääramine, mida peab hoidma krediidiasutus või investeerimisühing, kelle suhtes loobutakse VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja nõude kohaldamisest;“

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Kui käesoleva artikli kohaselt loobub pädev asutus täielikult või osaliselt VI osa kohaldamisest krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes, võib ta nimetatud krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes loobuda ka artikli 430 lõike 1 punkti d alusel likviidsusega seonduvate aruandlusnõuete kohaldamisest.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Kui käesoleva artikli kohaselt loobub pädev asutus täielikult või osaliselt VI osa kohaldamisest krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes, võib ta nimetatud krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes loobuda ka artikli 430 lõike 1 punkti d alusel likviidsusega seonduvate aruandlusnõuete kohaldamisest.“

| 5) | Artikli 10 lõikes 1 asendatakse esimese lõigu sissejuhatav osa järgmisega:

  „1.   Pädevad asutused võivad kooskõlas riigisisese õigusega osaliselt või täielikult loobuda II–VIII osas ning määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud nõuete kohaldamisest ühe või mitme samas liikmesriigis asuva krediidiasutuse suhtes, kes on püsivalt seotud samas liikmesriigis asutatud ja nende üle järelevalvet teostava keskasutusega, kui järgmised tingimused on täidetud:“. |
| --- | --- |

5)

Artikli 10 lõikes 1 asendatakse esimese lõigu sissejuhatav osa järgmisega:

„1.   Pädevad asutused võivad kooskõlas riigisisese õigusega osaliselt või täielikult loobuda II–VIII osas ning määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud nõuete kohaldamisest ühe või mitme samas liikmesriigis asuva krediidiasutuse suhtes, kes on püsivalt seotud samas liikmesriigis asutatud ja nende üle järelevalvet teostava keskasutusega, kui järgmised tingimused on täidetud:“.

| 6) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad II, III, IV, VII ja VIIA osas sätestatud kohustused täitma artiklis 18 ette nähtud määral ja viisil oma konsolideeritud olukorra alusel, välja arvatud artikli 430 lõike 1 punkt d. Selleks et tagada konsolideerimiseks vajalike andmete nõuetekohane töötlemine ja edastamine, loovad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad emaettevõtjad ja nende tütarettevõtjad nõuetekohase organisatsioonilise struktuuri ning seavad sisse asjakohase sisekontrolli korra. Eelkõige tagavad nad, et käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävad tütarettevõtjad rakendavad süsteeme, protseduure ja asjaomast korda selleks, et tagada nõuetekohane konsolideerimine.


  2.   Käesoleva määruse nõuete konsolideeritud alusel kohaldamise tagamise eesmärgil viitavad mõisted „krediidiasutus või investeerimisühing“, „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“, „ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“ ja „emaettevõtja“ ka:






  a) | finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale, kes on saanud heakskiidu kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 21a; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad II, III, IV, VII ja VIIA osas sätestatud kohustused täitma artiklis 18 ette nähtud määral ja viisil oma konsolideeritud olukorra alusel, välja arvatud artikli 430 lõike 1 punkt d. Selleks et tagada konsolideerimiseks vajalike andmete nõuetekohane töötlemine ja edastamine, loovad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad emaettevõtjad ja nende tütarettevõtjad nõuetekohase organisatsioonilise struktuuri ning seavad sisse asjakohase sisekontrolli korra. Eelkõige tagavad nad, et käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävad tütarettevõtjad rakendavad süsteeme, protseduure ja asjaomast korda selleks, et tagada nõuetekohane konsolideerimine.

2.   Käesoleva määruse nõuete konsolideeritud alusel kohaldamise tagamise eesmärgil viitavad mõisted „krediidiasutus või investeerimisühing“, „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“, „ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“ ja „emaettevõtja“ ka:

a)

finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale, kes on saanud heakskiidu kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 21a;

| b) | määratud krediidiasutusele või investeerimisühingule, keda kontrollib emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, kui selline emaettevõtja ei ole saanud heakskiitu kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 21a lõikega 4; |
| --- | --- |

b)

määratud krediidiasutusele või investeerimisühingule, keda kontrollib emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, kui selline emaettevõtja ei ole saanud heakskiitu kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 21a lõikega 4;

| c) | finantsvaldusettevõtjale, segafinantsvaldusettevõtjale, krediidiasutusele või investeerimisühingule, kes on määratud kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 21a lõike 6 punktiga d. |
| --- | --- |

c)

finantsvaldusettevõtjale, segafinantsvaldusettevõtjale, krediidiasutusele või investeerimisühingule, kes on määratud kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 21a lõike 6 punktiga d.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud ettevõtja konsolideeritud olukord on sellise emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja konsolideeritud olukord, kes ei ole saanud heakskiitu kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 21a lõikega 4. Käesoleva lõike esimese lõigu punktis c osutatud ettevõtja konsolideeritud olukord on tema emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja konsolideeritud olukord.“;

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad käesoleva määruse artikli 92a nõudeid konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või selle osa või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa.
  Käesoleva määruse artikli 92b nõudeid täidavad konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need ELis emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja olulised tütarettevõtjad ega ole kriisilahendussubjektid. Kui kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 21b lõiget 2, täidavad kaks vahepealset ELis tegutsevat emaettevõtjat, kes on üheskoos liigitatud oluliseks tütarettevõtjaks, kumbki käesoleva määruse artikli 92b nõudeid oma konsolideeritud olukorra alusel.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad käesoleva määruse artikli 92a nõudeid konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või selle osa või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa.

Käesoleva määruse artikli 92b nõudeid täidavad konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need ELis emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja olulised tütarettevõtjad ega ole kriisilahendussubjektid. Kui kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 21b lõiget 2, täidavad kaks vahepealset ELis tegutsevat emaettevõtjat, kes on üheskoos liigitatud oluliseks tütarettevõtjaks, kumbki käesoleva määruse artikli 92b nõudeid oma konsolideeritud olukorra alusel.“;

| d) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   ELis emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad käesoleva määruse VI osa ja artikli 430 lõike 1 punkti d nõudeid oma konsolideeritud olukorra alusel, kui konsolideerimisgrupp koosneb ühest või enamast krediidiasutusest või investeerimisühingust, kellele on antud luba tegeleda direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktides 3 ja 6 loetletud investeerimisteenuste osutamise ja seal loetletud tegevustega. Kuni käesoleva määruse artikli 508 lõikes 2 osutatud komisjoni aruande esitamiseni ja juhul, kui konsolideerimisgrupp koosneb üksnes investeerimisühingutest, võivad pädevad asutused teha ELis emaettevõtjana tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele erandi käesoleva määruse VI osa ja artikli 430 lõike 1 punkti d nõuete täitmisest konsolideeritud alusel, võttes arvesse investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatust ja keerukust.
  Artikli 8 lõigete 1–5 alusel antud vabastuse korral täidavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, ja kui see on asjakohane, likviidsusalagruppi kuuluvad finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad VI osa ja artikli 430 lõike 1 punkti d nõudeid konsolideeritud alusel või likviidsusalagrupi allkonsolideeritud alusel.


  5.   Käesoleva määruse artikli 10 kohaldamisel täidab kõnealuses artiklis osutatud keskasutus käesoleva määruse II–VIII osa ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatüki nõudeid keskasutusest ning sellega seotud krediidiasutustest ja investeerimisühingutest koosneva terviku konsolideeritud olukorra alusel.


  6.   Kui see on põhjendatud järelevalve eesmärkidel krediidiasutuse või investeerimisühingu riski või kapitalistruktuuri eripäraga või kui liikmesriigid võtavad vastu riigisiseseid õigusakte, milles nõutakse tegevuste struktuurilist eraldatust pangandusgrupis, võivad pädevad asutused nõuda lisaks käesoleva artikli lõigetes 1–5 sätestatud nõuetele ning piiramata muid käesoleva määruse ja direktiivi 2013/36/EL sätteid, et krediidiasutus või investeerimisühing täidaks käesoleva määruse II–VIII osas ning direktiivi 2013/36/EL VII jaotises sätestatud kohustusi allkonsolideeritud alusel.
  Esimeses lõigus sätestatud meetodi kohaldamine ei mõjuta tõhusat järelevalvet konsolideeritud alusel ja sellega ei tohi kaasneda ebaproportsionaalset ebasoodsat mõju muude liikmesriikide või kogu liidu finantssüsteemile tervikuna või selle osadele, samuti ei tohi see põhjustada ega luua takistust siseturu toimimisele.“ |
| --- | --- |

d)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   ELis emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad käesoleva määruse VI osa ja artikli 430 lõike 1 punkti d nõudeid oma konsolideeritud olukorra alusel, kui konsolideerimisgrupp koosneb ühest või enamast krediidiasutusest või investeerimisühingust, kellele on antud luba tegeleda direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktides 3 ja 6 loetletud investeerimisteenuste osutamise ja seal loetletud tegevustega. Kuni käesoleva määruse artikli 508 lõikes 2 osutatud komisjoni aruande esitamiseni ja juhul, kui konsolideerimisgrupp koosneb üksnes investeerimisühingutest, võivad pädevad asutused teha ELis emaettevõtjana tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele erandi käesoleva määruse VI osa ja artikli 430 lõike 1 punkti d nõuete täitmisest konsolideeritud alusel, võttes arvesse investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatust ja keerukust.

Artikli 8 lõigete 1–5 alusel antud vabastuse korral täidavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, ja kui see on asjakohane, likviidsusalagruppi kuuluvad finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad VI osa ja artikli 430 lõike 1 punkti d nõudeid konsolideeritud alusel või likviidsusalagrupi allkonsolideeritud alusel.

5.   Käesoleva määruse artikli 10 kohaldamisel täidab kõnealuses artiklis osutatud keskasutus käesoleva määruse II–VIII osa ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatüki nõudeid keskasutusest ning sellega seotud krediidiasutustest ja investeerimisühingutest koosneva terviku konsolideeritud olukorra alusel.

6.   Kui see on põhjendatud järelevalve eesmärkidel krediidiasutuse või investeerimisühingu riski või kapitalistruktuuri eripäraga või kui liikmesriigid võtavad vastu riigisiseseid õigusakte, milles nõutakse tegevuste struktuurilist eraldatust pangandusgrupis, võivad pädevad asutused nõuda lisaks käesoleva artikli lõigetes 1–5 sätestatud nõuetele ning piiramata muid käesoleva määruse ja direktiivi 2013/36/EL sätteid, et krediidiasutus või investeerimisühing täidaks käesoleva määruse II–VIII osas ning direktiivi 2013/36/EL VII jaotises sätestatud kohustusi allkonsolideeritud alusel.

Esimeses lõigus sätestatud meetodi kohaldamine ei mõjuta tõhusat järelevalvet konsolideeritud alusel ja sellega ei tohi kaasneda ebaproportsionaalset ebasoodsat mõju muude liikmesriikide või kogu liidu finantssüsteemile tervikuna või selle osadele, samuti ei tohi see põhjustada ega luua takistust siseturu toimimisele.“

| 7) | Artikkel 12 jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

Artikkel 12 jäetakse välja.

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 12a
  Konsolideeritud arvutamine mitme kriisilahendussubjektiga globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhul
  Kui sama globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuulub vähemalt kaks globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksust, mis on kriisilahendussubjektid, arvutab selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summa. Arvutused tehakse ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud olukorra alusel, nagu see oleks ainus globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kriisilahendussubjekt.
  Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on väiksem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, toimivad kriisilahendusasutused direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 3 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.
  Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on suurem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, võivad kriisilahendusasutused toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 3 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.“ |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Konsolideeritud arvutamine mitme kriisilahendussubjektiga globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhul

Kui sama globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuulub vähemalt kaks globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksust, mis on kriisilahendussubjektid, arvutab selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summa. Arvutused tehakse ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud olukorra alusel, nagu see oleks ainus globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kriisilahendussubjekt.

Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on väiksem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, toimivad kriisilahendusasutused direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 3 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.

Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on suurem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, võivad kriisilahendusasutused toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 3 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.“

| 9) | Artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 13
  Avalikustamisnõuete kohaldamine konsolideeritud alusel

  1.   ELis emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad VIII osa nõudeid oma konsolideeritud olukorra alusel.
  ELis emaettevõtjana tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suured tütarettevõtjad avalikustavad artiklites 437, 438, 440, 442, 450, 451, 451a ja 453 osutatud teabe individuaalselt või vajaduse korral kooskõlas käesoleva määrusega ja direktiiviga 2013/36/EL allkonsolideeritud alusel.


  2.   Kriisilahendussubjektiks liigitatud krediidiasutus või investeerimisühing, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, täidab artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid oma kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud olukorra alusel.


  3.   Lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata ELis emaettevõtjana tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute, ELis emaettevõtjana tegutsevate finantsvaldusettevõtjate, ELis emaettevõtjana tegutsevate segafinantsvaldusettevõtjate või kriisilahendussubjektide suhtes, kui neid kajastatakse kolmandas riigis asutatud emaettevõtja poolt konsolideeritud alusel avalikustatavas samaväärses teabes.
  Lõike 1 teist lõiku kohaldatakse kolmandas riigis asutatud emaettevõtjate tütarettevõtjate suhtes, kui need tütarettevõtjad kvalifitseeruvad suurteks tütarettevõtjateks.


  4.   Artikli 10 kohaldamisel täidab kõnealuses artiklis osutatud keskasutus VIII osa nõudeid keskasutuse konsolideeritud olukorra alusel. Artikli 18 lõiget 1 kohaldatakse keskasutuse suhtes ning temaga seotud krediidiasutusi ja investeerimisühinguid käsitatakse keskasutuse tütarettevõtjatena.



  Artikkel 14
  Määruse (EL) 2017/2402 artikli 5 nõuete kohaldamine konsolideeritud alusel

  1.   Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad emaettevõtjad ja nende tütarettevõtjad peavad täitma määruse (EL) 2017/2402 artiklis 5 sätestatud kohustusi konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, et tagada oma kõnealuste sätetega nõutavate süsteemide, protseduuride ja mehhanismide järjepidevus ja hea integreeritus ning suutlikkus esitada mis tahes andmeid ja teavet, mis on järelevalve seisukohast olulised. Eelkõige tagavad nad, et käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävad tütarettevõtjad rakendavad süsteemid, protseduurid ja asjaomase korra selleks, et tagada kõnealuste sätete järgimine.


  2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad käesoleva määruse käesoleva määruse artiklit 92 konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel kohaldavad täiendavat riskikaalu vastavalt käesoleva määruse artiklile 270a, kui rikutakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 5 nõudeid sellise kolmandas riigis asuva ettevõtja tasandil, mis on konsolideeritud vastavalt käesoleva määruse artiklile 18, ja kui konsolideerimisgrupi üldise riskiprofiili seisukohast on tegemist olulise rikkumisega.“ |
| --- | --- |

9)

Artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Avalikustamisnõuete kohaldamine konsolideeritud alusel

1.   ELis emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad VIII osa nõudeid oma konsolideeritud olukorra alusel.

ELis emaettevõtjana tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suured tütarettevõtjad avalikustavad artiklites 437, 438, 440, 442, 450, 451, 451a ja 453 osutatud teabe individuaalselt või vajaduse korral kooskõlas käesoleva määrusega ja direktiiviga 2013/36/EL allkonsolideeritud alusel.

2.   Kriisilahendussubjektiks liigitatud krediidiasutus või investeerimisühing, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, täidab artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid oma kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud olukorra alusel.

3.   Lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata ELis emaettevõtjana tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute, ELis emaettevõtjana tegutsevate finantsvaldusettevõtjate, ELis emaettevõtjana tegutsevate segafinantsvaldusettevõtjate või kriisilahendussubjektide suhtes, kui neid kajastatakse kolmandas riigis asutatud emaettevõtja poolt konsolideeritud alusel avalikustatavas samaväärses teabes.

Lõike 1 teist lõiku kohaldatakse kolmandas riigis asutatud emaettevõtjate tütarettevõtjate suhtes, kui need tütarettevõtjad kvalifitseeruvad suurteks tütarettevõtjateks.

4.   Artikli 10 kohaldamisel täidab kõnealuses artiklis osutatud keskasutus VIII osa nõudeid keskasutuse konsolideeritud olukorra alusel. Artikli 18 lõiget 1 kohaldatakse keskasutuse suhtes ning temaga seotud krediidiasutusi ja investeerimisühinguid käsitatakse keskasutuse tütarettevõtjatena.

Artikkel 14

Määruse (EL) 2017/2402 artikli 5 nõuete kohaldamine konsolideeritud alusel

1.   Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad emaettevõtjad ja nende tütarettevõtjad peavad täitma määruse (EL) 2017/2402 artiklis 5 sätestatud kohustusi konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, et tagada oma kõnealuste sätetega nõutavate süsteemide, protseduuride ja mehhanismide järjepidevus ja hea integreeritus ning suutlikkus esitada mis tahes andmeid ja teavet, mis on järelevalve seisukohast olulised. Eelkõige tagavad nad, et käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävad tütarettevõtjad rakendavad süsteemid, protseduurid ja asjaomase korra selleks, et tagada kõnealuste sätete järgimine.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad käesoleva määruse käesoleva määruse artiklit 92 konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel kohaldavad täiendavat riskikaalu vastavalt käesoleva määruse artiklile 270a, kui rikutakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 5 nõudeid sellise kolmandas riigis asuva ettevõtja tasandil, mis on konsolideeritud vastavalt käesoleva määruse artiklile 18, ja kui konsolideerimisgrupi üldise riskiprofiili seisukohast on tegemist olulise rikkumisega.“

| 10) | Artikli 15 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võib igal üksikjuhul eraldi loobuda konsolideeritud alusel kohaldamast käesoleva määruse III osa ning VIIA osas sätestatud seonduvaid aruandlusnõudeid ja direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatükki, välja arvatud käesoleva määruse artikli 430 lõike 1 punkt d, kui on täidetud järgmised tingimused:“. |
| --- | --- |

10)

Artikli 15 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võib igal üksikjuhul eraldi loobuda konsolideeritud alusel kohaldamast käesoleva määruse III osa ning VIIA osas sätestatud seonduvaid aruandlusnõudeid ja direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatükki, välja arvatud käesoleva määruse artikli 430 lõike 1 punkt d, kui on täidetud järgmised tingimused:“.

| 11) | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 16
  Erand finantsvõimenduse määra nõuete konsolideeritud alusel kohaldamisest investeerimisühingute konsolideerimisgruppide puhul
  Kui kõik investeerimisühingute konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused, sealhulgas emaettevõtja, on investeerimisühingud, kes on vabastatud VII osas sätestatud nõuete individuaalsest kohaldamisest vastavalt artikli 6 lõikele 5, võib emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing otsustada, et ta ei kohalda VII osas sätestatud nõudeid ja VIIA osas sätestatud finantsvõimenduse määraga seonduvaid aruandlusnõudeid konsolideeritud alusel.“ |
| --- | --- |

11)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Erand finantsvõimenduse määra nõuete konsolideeritud alusel kohaldamisest investeerimisühingute konsolideerimisgruppide puhul

Kui kõik investeerimisühingute konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused, sealhulgas emaettevõtja, on investeerimisühingud, kes on vabastatud VII osas sätestatud nõuete individuaalsest kohaldamisest vastavalt artikli 6 lõikele 5, võib emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing otsustada, et ta ei kohalda VII osas sätestatud nõudeid ja VIIA osas sätestatud finantsvõimenduse määraga seonduvaid aruandlusnõudeid konsolideeritud alusel.“

| 12) | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 18
  Usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise meetodid

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad, kes peavad täitma käesoleva peatüki 1. jaos sätestatud nõudeid konsolideeritud olukorra alusel, kaasavad täismahus konsolideerimisse kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud ning finantseerimisasutused, kes on nende tütarettevõtjad. Käesoleva artikli lõikeid 3–6 ja artiklit 9 ei kohaldata juhul, kui VI osa ja artikli 430 lõiget 1 kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja konsolideeritud olukorra alusel või likviidsusalagrupi allkonsolideeritud olukorra alusel, nagu on sätestatud artiklites 8 ja 10.
  Artikli 11 lõike 3a kohaldamisel kaasavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes peavad täitma artiklis 92a või 92b sätestatud nõudeid konsolideeritud alusel, täismahus konsolideerimisse kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud ning finantseerimisasutused, kes on nende tütarettevõtjad asjaomases kriisilahendusmenetluses olevas konsolideerimisgrupis.


  2.   Abiettevõtjad kaasatakse konsolideerimisse käesolevas artiklis sätestatud juhtudel ja meetodite kohaselt.


  3.   Kui ettevõtjad on seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses, määravad pädevad asutused konsolideerimise toimumise viisi.


  4.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus nõuab proportsionaalset konsolideerimist vastavalt konsolideerimisse kuuluvale ettevõtjale kuuluva osalusega selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning finantseerimisasutuste kapitalis, mida ta juhib koos ühe või mitme konsolideerimisse mittekuuluva ettevõtjaga, kui kõnealuste ettevõtjate vastutus on piiratud neile kuuluva osalusega kapitalis.


  5.   Lõigetes 1 ja 4 nimetamata osaluste või kapitaliseoste korral määravad pädevad asutused, kas ja kuidas konsolideerimine toimub. Eelkõige võivad pädevad asutused lubada või nõuda kapitaliosaluse meetodi kasutamist. See meetod ei tähenda siiski asjaomaste ettevõtjate lisamist konsolideeritud järelevalve alla.


  6.   Pädevad asutused määravad, kas ja kuidas toimub konsolideerimine järgmistel juhtudel:






  a) | pädevate asutuste arvates on krediidiasutusel või investeerimisühingul oluline mõju ühe või mitme krediidiasutuse või investeerimisühingu või finantseerimisasutuse üle, omamata neis sealjuures osalust või muid kapitaliseoseid, ning |
| --- | --- | --- |

12)

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

Usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise meetodid

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad, kes peavad täitma käesoleva peatüki 1. jaos sätestatud nõudeid konsolideeritud olukorra alusel, kaasavad täismahus konsolideerimisse kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud ning finantseerimisasutused, kes on nende tütarettevõtjad. Käesoleva artikli lõikeid 3–6 ja artiklit 9 ei kohaldata juhul, kui VI osa ja artikli 430 lõiget 1 kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja konsolideeritud olukorra alusel või likviidsusalagrupi allkonsolideeritud olukorra alusel, nagu on sätestatud artiklites 8 ja 10.

Artikli 11 lõike 3a kohaldamisel kaasavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes peavad täitma artiklis 92a või 92b sätestatud nõudeid konsolideeritud alusel, täismahus konsolideerimisse kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud ning finantseerimisasutused, kes on nende tütarettevõtjad asjaomases kriisilahendusmenetluses olevas konsolideerimisgrupis.

2.   Abiettevõtjad kaasatakse konsolideerimisse käesolevas artiklis sätestatud juhtudel ja meetodite kohaselt.

3.   Kui ettevõtjad on seotud direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses, määravad pädevad asutused konsolideerimise toimumise viisi.

4.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus nõuab proportsionaalset konsolideerimist vastavalt konsolideerimisse kuuluvale ettevõtjale kuuluva osalusega selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning finantseerimisasutuste kapitalis, mida ta juhib koos ühe või mitme konsolideerimisse mittekuuluva ettevõtjaga, kui kõnealuste ettevõtjate vastutus on piiratud neile kuuluva osalusega kapitalis.

5.   Lõigetes 1 ja 4 nimetamata osaluste või kapitaliseoste korral määravad pädevad asutused, kas ja kuidas konsolideerimine toimub. Eelkõige võivad pädevad asutused lubada või nõuda kapitaliosaluse meetodi kasutamist. See meetod ei tähenda siiski asjaomaste ettevõtjate lisamist konsolideeritud järelevalve alla.

6.   Pädevad asutused määravad, kas ja kuidas toimub konsolideerimine järgmistel juhtudel:

a)

pädevate asutuste arvates on krediidiasutusel või investeerimisühingul oluline mõju ühe või mitme krediidiasutuse või investeerimisühingu või finantseerimisasutuse üle, omamata neis sealjuures osalust või muid kapitaliseoseid, ning

| b) | kaht või enamat krediidiasutust või investeerimisühingut või finantseerimisasutust juhib sama juhtkond, ilma et see tuleneks lepingust või nende asutamislepingust või põhikirjast. |
| --- | --- |

b)

kaht või enamat krediidiasutust või investeerimisühingut või finantseerimisasutust juhib sama juhtkond, ilma et see tuleneks lepingust või nende asutamislepingust või põhikirjast.

Eelkõige võivad pädevad asutused lubada või nõuda direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõigetes 7, 8 ja 9 sätestatud meetodi kasutamist. See meetod ei tähenda siiski asjaomaste ettevõtjate lisamist konsolideeritud järelevalve all.

7.   Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on tütarettevõtja, kes on ettevõtja, kes ei ole krediidiasutus ega investeerimisühing, finantseerimisasutus või abiettevõtja, või kui tal on sellises ettevõtjas osalus, kohaldab ta kõnealuse tütarettevõtja või osaluse suhtes kapitaliosaluse meetodit. See meetod ei tähenda siiski asjaomaste ettevõtjate lisamist konsolideeritud järelevalve alla.

Erandina esimesest lõigust võivad pädevad asutused lubada krediidiasutustel või investeerimisühingutel kohaldada selliste tütarettevõtjate või osaluste suhtes mõnda muud meetodit või nõuda neilt mõne muu meetodi kohaldamist, sealhulgas kohaldatava raamatupidamistava kohaselt nõutav meetod, tingimusel et:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing ei kohalda juba kapitaliosaluse meetodit 28. detsembril 2020; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing ei kohalda juba kapitaliosaluse meetodit 28. detsembril 2020;

| b) | kapitaliosaluse meetodi kohaldamine oleks põhjendamatult koormav või kapitaliosaluse meetod ei peegelda piisavalt riske, mida esimeses lõigus osutatud ettevõtja krediidiasutusele või investeerimisühingule tekitab, ning |
| --- | --- |

b)

kapitaliosaluse meetodi kohaldamine oleks põhjendamatult koormav või kapitaliosaluse meetod ei peegelda piisavalt riske, mida esimeses lõigus osutatud ettevõtja krediidiasutusele või investeerimisühingule tekitab, ning

| c) | kohaldatud meetodi tulemusel ei toimu kõnealuse ettevõtja täielikku või proportsionaalset konsolideerimist. |
| --- | --- |

c)

kohaldatud meetodi tulemusel ei toimu kõnealuse ettevõtja täielikku või proportsionaalset konsolideerimist.

8.   Pädevad asutused võivad nõuda sellise tütarettevõtja või ettevõtja täielikku või proportsionaalset konsolideerimist, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul on osalus, kui kõnealune tütarettevõtja või ettevõtja ei ole krediidiasutus või investeerimisühing, finantseerimisasutus ega abiettevõtja ning kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | ettevõtja ei ole kindlustusandja, kolmanda riigi kindlustusandja, edasikindlustusandja, kolmanda riigi edasikindlustusandja, kindlustusvaldusettevõtja või ettevõtja, kes on jäetud välja direktiivi 2009/138/EÜ kohaldamisalast vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 4; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja ei ole kindlustusandja, kolmanda riigi kindlustusandja, edasikindlustusandja, kolmanda riigi edasikindlustusandja, kindlustusvaldusettevõtja või ettevõtja, kes on jäetud välja direktiivi 2009/138/EÜ kohaldamisalast vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 4;

| b) | on olemas suur risk, et krediidiasutus või investeerimisühing otsustab anda kõnealusele ettevõtjale stressiolukorras finantstoetust, olenemata sellest, et puuduvad lepingulised kohustused sellise toetuse andmiseks, või minnes nendest lepingulistest kohustustest kaugemale. |
| --- | --- |

b)

on olemas suur risk, et krediidiasutus või investeerimisühing otsustab anda kõnealusele ettevõtjale stressiolukorras finantstoetust, olenemata sellest, et puuduvad lepingulised kohustused sellise toetuse andmiseks, või minnes nendest lepingulistest kohustustest kaugemale.

9.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada tingimused, mille kohaselt lõigetes 3–6 ja lõikes 8 osutatud juhtudel konsolideerimine toimub.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 31. detsembriks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 13) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 22
  Allkonsolideerimine kolmandate riikide üksuste puhul

  1.   Tütarettevõtjast krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõudeid ning VIIA osas sätestatud seonduvaid aruandlusnõudeid oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui kõnealustel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on kolmandas riigis tütarettevõtja, kes on krediidiasutus või investeerimisühing või finantseerimisasutus, või kui neil on sellises ettevõtjas osalus.


  2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad tütarettevõtjast krediidiasutused ja investeerimisühingud loobuda artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõuete ning VIIA osas sätestatud seonduvate aruandlusnõuete kohaldamisest oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui nende kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate ja nende osalusega ettevõtjate koguvarad ja bilansivälised kirjed moodustavad vähem kui 10 % tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvaradest ja bilansivälistest kirjetest.“ |
| --- | --- |

13)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Allkonsolideerimine kolmandate riikide üksuste puhul

1.   Tütarettevõtjast krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõudeid ning VIIA osas sätestatud seonduvaid aruandlusnõudeid oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui kõnealustel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on kolmandas riigis tütarettevõtja, kes on krediidiasutus või investeerimisühing või finantseerimisasutus, või kui neil on sellises ettevõtjas osalus.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad tütarettevõtjast krediidiasutused ja investeerimisühingud loobuda artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõuete ning VIIA osas sätestatud seonduvate aruandlusnõuete kohaldamisest oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui nende kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate ja nende osalusega ettevõtjate koguvarad ja bilansivälised kirjed moodustavad vähem kui 10 % tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvaradest ja bilansivälistest kirjetest.“

| 14) | II osa pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  OMAVAHENDID JA KÕLBLIKUD KOHUSTUSED
  “. |
| --- | --- |

14)

II osa pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  OMAVAHENDID JA KÕLBLIKUD KOHUSTUSED
  “.

OMAVAHENDID JA KÕLBLIKUD KOHUSTUSED

| 15) | Artikli 26 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Pädevad asutused hindavad, kas emiteeritud kapitaliinstrumendid vastavad artiklis 28 või, kui see on kohaldatav, artiklis 29 sätestatud tingimustele. Krediidiasutused ja investeerimisühingud klassifitseerivad emiteeritud kapitaliinstrumendid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks üksnes pärast seda, kui pädevad asutused on andnud selleks loa.
  Erandina esimesest lõigust võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud klassifitseerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentidena järgnevalt emiteeritavad sellises vormis esimese taseme põhiomavahendite instrumendid, mille jaoks nad on juba kõnealuse loa saanud, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:






  a) | neid järgnevaid emissioone reguleerivad sätted on sisuliselt samad kui sätted, millega reguleeritakse emissioone, mille jaoks krediidiasutused ja investeerimisühingud on loa juba saanud; |
| --- | --- | --- |

15)

Artikli 26 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Pädevad asutused hindavad, kas emiteeritud kapitaliinstrumendid vastavad artiklis 28 või, kui see on kohaldatav, artiklis 29 sätestatud tingimustele. Krediidiasutused ja investeerimisühingud klassifitseerivad emiteeritud kapitaliinstrumendid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks üksnes pärast seda, kui pädevad asutused on andnud selleks loa.

Erandina esimesest lõigust võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud klassifitseerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentidena järgnevalt emiteeritavad sellises vormis esimese taseme põhiomavahendite instrumendid, mille jaoks nad on juba kõnealuse loa saanud, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

a)

neid järgnevaid emissioone reguleerivad sätted on sisuliselt samad kui sätted, millega reguleeritakse emissioone, mille jaoks krediidiasutused ja investeerimisühingud on loa juba saanud;

| b) | krediidiasutused ja investeerimisühingud on teavitanud pädevaid asutusi kõnealustest järgnevatest emissioonidest piisavalt aegsasti enne nende klassifitseerimist esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutused ja investeerimisühingud on teavitanud pädevaid asutusi kõnealustest järgnevatest emissioonidest piisavalt aegsasti enne nende klassifitseerimist esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks.

Pädevad asutused konsulteerivad enne esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks klassifitseeritavatele uues vormis kapitaliinstrumentidele loa andmist EBAga. Pädevad asutused võtavad EBA arvamust nõuetekohaselt arvesse, ja kui nad kavatsevad sellest kõrvale kalduda, esitavad EBA-le kolme kuu jooksul alates EBA arvamuse kättesaamise kuupäevast kirjaliku põhjenduse selle kohta, miks nad otsustasid kõnealusest arvamusest kõrvale kalduda. Käesolevat lõiku ei kohaldata artiklis 31 osutatud kapitaliinstrumentide suhtes.

EBA koostab pädevatelt asutustelt kogutud teabe põhjal iga liikmesriigi nende kapitaliinstrumentide kõikide vormide loetelu, mis kvalifitseeruvad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks, haldab seda loetelu ja avaldab selle. EBA võib kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 35 koguda seoses esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentidega mis tahes teavet, mida ta peab vajalikuks, et teha kindlaks vastavus käesoleva määruse artiklis 28 või, kui see on kohaldatav, artiklis 29 sätestatud tingimustele ning et hallata ja ajakohastada käesolevas lõigus osutatud loetelu.

Pärast artiklis 80 sätestatud kontrolliprotsessi ning kui on piisavalt tõendeid, et asjaomased kapitaliinstrumendid ei vasta või enam ei vasta artiklis 28 või, kui see on kohaldatav, artiklis 29 sätestatud tingimustele, võib EBA otsustada neid instrumente neljandas lõigus osutatud loetellu mitte lisada või need sellest loetelust välja jätta. EBA avaldab selle kohta teadaande, milles viidatakse ka asjakohase pädeva asutuse seisukohale kõnealuses küsimuses. Käesolevat lõiku ei kohaldata artiklis 31 osutatud kapitaliinstrumentide suhtes.“

| 16) | Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | instrumentide eest on täielikult tasutud ning krediidiasutus või investeerimisühing ei rahasta otseselt ega kaudselt nende instrumentide omandiõiguse saamist;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

16)

Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

instrumentide eest on täielikult tasutud ning krediidiasutus või investeerimisühing ei rahasta otseselt ega kaudselt nende instrumentide omandiõiguse saamist;“

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Esimese lõigu punkti b kohaldamisel kvalifitseerub esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaks instrumendiks vaid see osa kapitaliinstrumendist, mille eest on täielikult tasutud.“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Esimese lõigu punkti b kohaldamisel kvalifitseerub esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaks instrumendiks vaid see osa kapitaliinstrumendist, mille eest on täielikult tasutud.“;

| b) | lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:

  „Lõike 1 esimese lõigu punkti h alapunktis v sätestatud tingimus loetakse täidetuks ka siis, kui tütarettevõtja on sõlminud oma emaettevõtjaga kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu, mille kohaselt on tütarettevõtja kohustatud kandma pärast oma iga-aastase finantsaruande koostamist oma iga-aastase tulemi üle emaettevõtjale, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | emaettevõtja omab 90 % või rohkem tütarettevõtja hääleõigusest ja kapitalist; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:

„Lõike 1 esimese lõigu punkti h alapunktis v sätestatud tingimus loetakse täidetuks ka siis, kui tütarettevõtja on sõlminud oma emaettevõtjaga kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu, mille kohaselt on tütarettevõtja kohustatud kandma pärast oma iga-aastase finantsaruande koostamist oma iga-aastase tulemi üle emaettevõtjale, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

emaettevõtja omab 90 % või rohkem tütarettevõtja hääleõigusest ja kapitalist;

| b) | emaettevõtja ja tütarettevõtja asuvad samas liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

emaettevõtja ja tütarettevõtja asuvad samas liikmesriigis;

| c) | leping sõlmiti õiguspärasel maksustamise eesmärgil; |
| --- | --- |

c)

leping sõlmiti õiguspärasel maksustamise eesmärgil;

| d) | tütarettevõtjal on iga-aastase finantsaruande koostamisel õigus vähendada väljamaksete summat, eraldades osa oma kasumist või kogu kasumi enda reservidesse või üldisse pangandusriskireservi, enne mis tahes makse tegemist emaettevõtjale; |
| --- | --- |

d)

tütarettevõtjal on iga-aastase finantsaruande koostamisel õigus vähendada väljamaksete summat, eraldades osa oma kasumist või kogu kasumi enda reservidesse või üldisse pangandusriskireservi, enne mis tahes makse tegemist emaettevõtjale;

| e) | emaettevõtja on lepingu alusel kohustatud täielikult kompenseerima tütarettevõtja kogu kahjumi; |
| --- | --- |

e)

emaettevõtja on lepingu alusel kohustatud täielikult kompenseerima tütarettevõtja kogu kahjumi;

| f) | lepingus nähakse ette etteteatamistähtaeg, mille kohaselt võib lepingu lõpetada üksnes majandusaasta lõpus ning selline lõpetamine jõustub kõige varem järgmise majandusaasta alguses, mis ei muuda emaettevõtja kohustust kompenseerida täielikult tütarettevõtja jooksva majandusaasta kogu kahjum. |
| --- | --- |

f)

lepingus nähakse ette etteteatamistähtaeg, mille kohaselt võib lepingu lõpetada üksnes majandusaasta lõpus ning selline lõpetamine jõustub kõige varem järgmise majandusaasta alguses, mis ei muuda emaettevõtja kohustust kompenseerida täielikult tütarettevõtja jooksva majandusaasta kogu kahjum.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing on sõlminud kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu, teavitab ta sellest viivitamata pädevat asutust ning esitab pädevale asutusele kõnealuse lepingu koopia. Krediidiasutus või investeerimisühing teavitab pädevat asutust viivitamata ka kõigist kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingusse tehtud muudatustest ning lepingu lõpetamisest. Krediidiasutus või investeerimisühing võib sõlmida ainult ühe kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu.“

| 17) | Artikli 33 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum ja kahjum, mis on tingitud krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutustest.“ |
| --- | --- | --- |

17)

Artikli 33 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum ja kahjum, mis on tingitud krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutustest.“

| 18) | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | immateriaalne vara, välja arvatud usaldatavusnõuete kohaselt hinnatud tarkvaraga seotud vara, mille väärtust ei mõjuta negatiivselt krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahendus, maksejõuetus või likvideerimine;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

18)

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

immateriaalne vara, välja arvatud usaldatavusnõuete kohaselt hinnatud tarkvaraga seotud vara, mille väärtust ei mõjuta negatiivselt krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahendus, maksejõuetus või likvideerimine;“

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „n) | artikli 132c lõikes 2 osutatud miinimumväärtuses kohustuse puhul summa, mille võrra miinimumväärtuses kohustuse aluseks olevate investeerimisfondi aktsiate või osakute praegune turuväärtus jääb alla miinimumväärtuses kohustuse nüüdisväärtust ning mida krediidiasutus või investeerimisühing ei ole veel kajastanud esimese taseme põhiomavahendite kirjete vähendamises.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„n)

artikli 132c lõikes 2 osutatud miinimumväärtuses kohustuse puhul summa, mille võrra miinimumväärtuses kohustuse aluseks olevate investeerimisfondi aktsiate või osakute praegune turuväärtus jääb alla miinimumväärtuses kohustuse nüüdisväärtust ning mida krediidiasutus või investeerimisühing ei ole veel kajastanud esimese taseme põhiomavahendite kirjete vähendamises.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „4.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõike 1 punktis b osutatud mahaarvamiste kohaldamist, sealhulgas väärtusele avalduvate selliste negatiivsete mõjude olulisust, mis ei tekita probleeme usaldatavusnõuete täitmisel.
  EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.
  Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõike 1 punktis b osutatud mahaarvamiste kohaldamist, sealhulgas väärtusele avalduvate selliste negatiivsete mõjude olulisust, mis ei tekita probleeme usaldatavusnõuete täitmisel.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 19) | Artiklisse 37 lisatakse järgmine punkt:






  „c) | mahaarvatavat summat vähendatakse tütarettevõtjate sellise immateriaalse vara arvestusliku ümberhindamise summa võrra, mis on saadud tütarettevõtjate konsolideerimisel ja mis on seotud isikutega, kes ei ole I osa II jaotise 2. peatüki kohasesse konsolideerimisse kaasatud ettevõtjad.“ |
| --- | --- | --- |

19)

Artiklisse 37 lisatakse järgmine punkt:

„c)

mahaarvatavat summat vähendatakse tütarettevõtjate sellise immateriaalse vara arvestusliku ümberhindamise summa võrra, mis on saadud tütarettevõtjate konsolideerimisel ja mis on seotud isikutega, kes ei ole I osa II jaotise 2. peatüki kohasesse konsolideerimisse kaasatud ettevõtjad.“

| 20) | Artikli 39 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel, peab piirduma ajutistest erinevustest tuleneva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tekkis enne 23. novembrit 2016, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:“. |
| --- | --- |

20)

Artikli 39 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel, peab piirduma ajutistest erinevustest tuleneva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tekkis enne 23. novembrit 2016, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:“.

| 21) | Artikli 45 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lühikese positsiooni lõpptähtaeg kas vastab pika positsiooni lõpptähtajale või on sellest hilisem või on lühikese positsiooni järelejäänud tähtaeg vähemalt üks aasta;“. |
| --- | --- | --- |

21)

Artikli 45 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lühikese positsiooni lõpptähtaeg kas vastab pika positsiooni lõpptähtajale või on sellest hilisem või on lühikese positsiooni järelejäänud tähtaeg vähemalt üks aasta;“.

| 22) | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui omavahendeid arvutatakse artiklites 92a ja 92b sätestatud nõuete täitmise eesmärgil, mis arvutatakse vastavalt artikli 72e lõikes 4 sätestatud mahaarvamise raamistikule.“; |
| --- | --- | --- |

22)

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui omavahendeid arvutatakse artiklites 92a ja 92b sätestatud nõuete täitmise eesmärgil, mis arvutatakse vastavalt artikli 72e lõikes 4 sätestatud mahaarvamise raamistikule.“;

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a alapunkti iv viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Konsolideeritud bilanss või laiendatud agregeeritud arvestus esitatakse pädevatele asutustele vähemalt samasuguse sagedusega kui on sätestatud artikli 430 lõikes 7 osutatud rakenduslikes tehnilistes standardites.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a alapunkti iv viimane lause asendatakse järgmisega:

„Konsolideeritud bilanss või laiendatud agregeeritud arvestus esitatakse pädevatele asutustele vähemalt samasuguse sagedusega kui on sätestatud artikli 430 lõikes 7 osutatud rakenduslikes tehnilistes standardites.“;

| ii) | punkti a alapunkti v esimene lause asendatakse järgmisega:






  „v) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemidega hõlmatud krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad ühiselt täitma konsolideeritud või laiendatud agregeeritud arvestuse alusel artiklis 92 sätestatud nõudeid ning esitama nende nõuete täitmise kohta aruandeid vastavalt artiklile 430.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti a alapunkti v esimene lause asendatakse järgmisega:

„v)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemidega hõlmatud krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad ühiselt täitma konsolideeritud või laiendatud agregeeritud arvestuse alusel artiklis 92 sätestatud nõudeid ning esitama nende nõuete täitmise kohta aruandeid vastavalt artiklile 430.“

| 23) | Artikli 52 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | instrumendid on emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing vahetult ja nende eest on täielikult tasutud;“ |
| --- | --- | --- | --- |

23)

Artikli 52 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

instrumendid on emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing vahetult ja nende eest on täielikult tasutud;“

| b) | punkti b sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:






  „b) | instrumendid ei kuulu ühelegi järgmistest:“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti b sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„b)

instrumendid ei kuulu ühelegi järgmistest:“;

| c) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | krediidiasutus või investeerimisühing ei rahasta otseselt ega kaudselt instrumentide omandiõiguse saamist;“ |
| --- | --- | --- |

c)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

krediidiasutus või investeerimisühing ei rahasta otseselt ega kaudselt instrumentide omandiõiguse saamist;“

| d) | punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | kui instrumendid hõlmavad üht või mitut ennetähtaegset tagasivõtuoptsiooni, sealhulgas ostuoptsiooni, võib neid optsioone kasutada vastavalt emitendi valikule;“ |
| --- | --- | --- |

d)

punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

kui instrumendid hõlmavad üht või mitut ennetähtaegset tagasivõtuoptsiooni, sealhulgas ostuoptsiooni, võib neid optsioone kasutada vastavalt emitendi valikule;“

| e) | punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | instrumente reguleerivad sätted ei osuta otseselt ega kaudselt sellele, et krediidiasutus või investeerimisühing plaanib instrumendid tagasi kutsuda, lunastada või tagasi osta muul juhul kui krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning krediidiasutus või investeerimisühing ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil;“ |
| --- | --- | --- |

e)

punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

instrumente reguleerivad sätted ei osuta otseselt ega kaudselt sellele, et krediidiasutus või investeerimisühing plaanib instrumendid tagasi kutsuda, lunastada või tagasi osta muul juhul kui krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning krediidiasutus või investeerimisühing ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil;“

| f) | punkt p asendatakse järgmisega:






  „p) | kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja teda käsitatakse kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 osana kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, või kui emitent on asutatud liikmesriigis, nõutakse instrumente reguleerivate õigusaktide või lepinguliste sätetega, et kriisilahendusasutuse otsuse korral kasutada kõnealuse direktiivi artiklis 59 osutatud allahindamise ja konverteerimise õigust tuleb instrumentide põhisumma jäädavalt alla hinnata või tuleb instrumendid konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;
  kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja teda ei käsitata kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 osana kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, nõutakse instrumente reguleerivate õigusaktide või lepinguliste sätetega, et asjakohase kolmanda riigi asutuse otsuse korral tuleb instrumentide põhisumma jäädavalt alla hinnata või tuleb instrumendid konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;“ |
| --- | --- | --- |

f)

punkt p asendatakse järgmisega:

„p)

kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja teda käsitatakse kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 osana kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, või kui emitent on asutatud liikmesriigis, nõutakse instrumente reguleerivate õigusaktide või lepinguliste sätetega, et kriisilahendusasutuse otsuse korral kasutada kõnealuse direktiivi artiklis 59 osutatud allahindamise ja konverteerimise õigust tuleb instrumentide põhisumma jäädavalt alla hinnata või tuleb instrumendid konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;

kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja teda ei käsitata kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 osana kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, nõutakse instrumente reguleerivate õigusaktide või lepinguliste sätetega, et asjakohase kolmanda riigi asutuse otsuse korral tuleb instrumentide põhisumma jäädavalt alla hinnata või tuleb instrumendid konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;“

| g) | lisatakse järgmised punktid:






  „q) | kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja on määratud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 kindlaks kui osa kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, või kui emitent on asutatud liikmesriigis, võib instrumente emiteerida kolmanda riigi õigusaktide alusel või võib nende suhtes muul viisil kohaldada kolmanda riigi õigusakte ainult juhul, kui nende õigusaktide alusel on kõnealuse direktiivi artiklis 59 osutatud allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamine kehtiv ja täidetav selliste põhikirjasätete või õiguslikult siduvate lepinguliste sätete alusel, millega tunnustatakse kriisilahendusmenetlust või muid allahindamise või konverteerimisega seotud toiminguid; |
| --- | --- | --- |

g)

lisatakse järgmised punktid:

„q)

kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja on määratud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 kindlaks kui osa kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, või kui emitent on asutatud liikmesriigis, võib instrumente emiteerida kolmanda riigi õigusaktide alusel või võib nende suhtes muul viisil kohaldada kolmanda riigi õigusakte ainult juhul, kui nende õigusaktide alusel on kõnealuse direktiivi artiklis 59 osutatud allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamine kehtiv ja täidetav selliste põhikirjasätete või õiguslikult siduvate lepinguliste sätete alusel, millega tunnustatakse kriisilahendusmenetlust või muid allahindamise või konverteerimisega seotud toiminguid;

| r) | instrumentide suhtes ei kohaldata tasaarvestuskorda (set-off või netting), mis võiks vähendada nende suutlikkust kahjumit katta.“; |
| --- | --- |

r)

instrumentide suhtes ei kohaldata tasaarvestuskorda (set-off või netting), mis võiks vähendada nende suutlikkust kahjumit katta.“;

set-off

netting

| h) | lisatakse järgmine lõik:
  „Esimese lõigu punkti a kohaldamisel kvalifitseerub täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluva instrumendina vaid see osa kapitaliinstrumendist, mille eest on täielikult tasutud.“ |
| --- | --- |

h)

lisatakse järgmine lõik:

„Esimese lõigu punkti a kohaldamisel kvalifitseerub täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluva instrumendina vaid see osa kapitaliinstrumendist, mille eest on täielikult tasutud.“

| 24) | Artikli 54 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „e) | kui täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid on emiteerinud kolmandas riigis asutatud tütarettevõtja, arvutatakse punktis a osutatud käivitav sündmus tasemel 5,125 % või kõrgemal tasemel kooskõlas asjaomase kolmanda riigi õigusega või instrumente reguleerivate lepinguliste sätetega, tingimusel et pädev asutus on pärast EBAga konsulteerimist veendunud, et kõnealused sätted on vähemalt samaväärsed käesolevas artiklis sätestatud nõuetega.“ |
| --- | --- | --- |

24)

Artikli 54 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„e)

kui täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid on emiteerinud kolmandas riigis asutatud tütarettevõtja, arvutatakse punktis a osutatud käivitav sündmus tasemel 5,125 % või kõrgemal tasemel kooskõlas asjaomase kolmanda riigi õigusega või instrumente reguleerivate lepinguliste sätetega, tingimusel et pädev asutus on pärast EBAga konsulteerimist veendunud, et kõnealused sätted on vähemalt samaväärsed käesolevas artiklis sätestatud nõuetega.“

| 25) | Artikli 59 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lühikese positsiooni lõpptähtaeg kas vastab pika positsiooni lõpptähtajale või on sellest hilisem või on lühikese positsiooni järelejäänud tähtaeg vähemalt üks aasta;“. |
| --- | --- | --- |

25)

Artikli 59 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lühikese positsiooni lõpptähtaeg kas vastab pika positsiooni lõpptähtajale või on sellest hilisem või on lühikese positsiooni järelejäänud tähtaeg vähemalt üks aasta;“.

| 26) | Artikli 62 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kapitaliinstrumendid, tingimusel et on täidetud artiklis 63 sätestatud tingimused, ja artiklis 64 kehtestatud ulatuses;“. |
| --- | --- | --- |

26)

Artikli 62 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kapitaliinstrumendid, tingimusel et on täidetud artiklis 63 sätestatud tingimused, ja artiklis 64 kehtestatud ulatuses;“.

| 27) | Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „Kapitaliinstrumendid kvalifitseeruvad teise taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:“; |
| --- | --- | --- |

27)

Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Kapitaliinstrumendid kvalifitseeruvad teise taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:“;

| b) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | instrumendid on otseselt emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ja nende eest on täielikult tasutud;“ |
| --- | --- | --- |

b)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

instrumendid on otseselt emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ja nende eest on täielikult tasutud;“

| c) | punkti b sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:






  „b) | instrumendid ei kuulu ühelegi järgmistest:“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti b sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„b)

instrumendid ei kuulu ühelegi järgmistest:“;

| d) | punktid c ja d asendatakse järgmisega:






  „c) | krediidiasutus või investeerimisühing ei rahasta otseselt ega kaudselt instrumentide omandiõiguse saamist; |
| --- | --- | --- |

d)

punktid c ja d asendatakse järgmisega:

„c)

krediidiasutus või investeerimisühing ei rahasta otseselt ega kaudselt instrumentide omandiõiguse saamist;

| d) | instrumente reguleerivate sätete kohased instrumentide põhisummaga seotud nõuded rahuldatakse nõuete rahuldamise järjekorras pärast kõlblike kohustuste instrumentidest tulenevaid nõudeid;“ |
| --- | --- |

d)

instrumente reguleerivate sätete kohased instrumentide põhisummaga seotud nõuded rahuldatakse nõuete rahuldamise järjekorras pärast kõlblike kohustuste instrumentidest tulenevaid nõudeid;“

| e) | punkti e sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:






  „e) | järgmised ettevõtjad ei ole instrumente taganud ega andnud neile garantiid, mis suurendaks instrumentidega seonduvate nõuete nõudeõiguse järku:“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkti e sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„e)

järgmised ettevõtjad ei ole instrumente taganud ega andnud neile garantiid, mis suurendaks instrumentidega seonduvate nõuete nõudeõiguse järku:“;

| f) | punktid f–n asendatakse järgmisega:






  „f) | instrumentide suhtes ei kohaldata ühtegi korda, mis muul viisil suurendaks instrumentidega seonduvate nõuete nõudeõiguse järku; |
| --- | --- | --- |

f)

punktid f–n asendatakse järgmisega:

„f)

instrumentide suhtes ei kohaldata ühtegi korda, mis muul viisil suurendaks instrumentidega seonduvate nõuete nõudeõiguse järku;

| g) | instrumentide esialgne tähtaeg on vähemalt viis aastat; |
| --- | --- |

g)

instrumentide esialgne tähtaeg on vähemalt viis aastat;

| h) | instrumente reguleerivad sätted ei sisalda krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks ajendeid nende põhisumma lunastamiseks või tagasimaksmiseks enne lõpptähtaega; |
| --- | --- |

h)

instrumente reguleerivad sätted ei sisalda krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks ajendeid nende põhisumma lunastamiseks või tagasimaksmiseks enne lõpptähtaega;

| i) | kui instrumendid hõlmavad üht või mitut ennetähtaegse tagasimakse võimalust, sealhulgas ostuoptsiooni, võib neid optsioone kasutada vastavalt emitendi valikule; |
| --- | --- |

i)

kui instrumendid hõlmavad üht või mitut ennetähtaegse tagasimakse võimalust, sealhulgas ostuoptsiooni, võib neid optsioone kasutada vastavalt emitendi valikule;

| j) | instrumente võib enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta ainult juhul, kui on täidetud artiklis 77 sätestatud tingimused, ja mitte varem kui viis aastat pärast emiteerimise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui on täidetud artikli 78 lõikes 4 sätestatud tingimused; |
| --- | --- |

j)

instrumente võib enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta ainult juhul, kui on täidetud artiklis 77 sätestatud tingimused, ja mitte varem kui viis aastat pärast emiteerimise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui on täidetud artikli 78 lõikes 4 sätestatud tingimused;

| k) | instrumente reguleerivad sätted ei osuta otseselt ega kaudselt sellele, et krediidiasutus või investeerimisühing võib instrumendid enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta muul juhul kui krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning krediidiasutus või investeerimisühing ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil; |
| --- | --- |

k)

instrumente reguleerivad sätted ei osuta otseselt ega kaudselt sellele, et krediidiasutus või investeerimisühing võib instrumendid enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta muul juhul kui krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning krediidiasutus või investeerimisühing ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil;

| l) | instrumente reguleerivate sätetega ei anta omanikule õigust kiirendada intresside või põhisumma tulevasi kavakohaseid makseid, välja arvatud krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral; |
| --- | --- |

l)

instrumente reguleerivate sätetega ei anta omanikule õigust kiirendada intresside või põhisumma tulevasi kavakohaseid makseid, välja arvatud krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral;

| m) | instrumentidelt tehtavate intressi- või dividendimaksete suurust ei muudeta krediidiasutuse või investeerimisühingu või selle emaettevõtja krediidikvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

m)

instrumentidelt tehtavate intressi- või dividendimaksete suurust ei muudeta krediidiasutuse või investeerimisühingu või selle emaettevõtja krediidikvaliteedi alusel;

| n) | kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja on määratud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 kindlaks kui osa kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, või kui emitent on asutatud liikmesriigis, nõutakse instrumente reguleerivate õigusaktide või lepinguliste sätetega, et kriisilahendusasutuse otsuse korral kasutada kõnealuse direktiivi artiklis 59 osutatud allahindamise ja konverteerimise õigust tuleb instrumentide põhisumma jäädavalt alla hinnata või tuleb instrumendid konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;
  kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja teda ei ole määratud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 kindlaks kui osa kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, nõutakse instrumente reguleerivate õigusaktide või lepinguliste sätetega, et asjakohase kolmanda riigi asutuse otsuse korral tuleb instrumentide põhisumma alaliselt alla hinnata või tuleb instrumendid konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;“ |
| --- | --- |

n)

kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja on määratud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 kindlaks kui osa kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, või kui emitent on asutatud liikmesriigis, nõutakse instrumente reguleerivate õigusaktide või lepinguliste sätetega, et kriisilahendusasutuse otsuse korral kasutada kõnealuse direktiivi artiklis 59 osutatud allahindamise ja konverteerimise õigust tuleb instrumentide põhisumma jäädavalt alla hinnata või tuleb instrumendid konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;

kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja teda ei ole määratud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 kindlaks kui osa kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, nõutakse instrumente reguleerivate õigusaktide või lepinguliste sätetega, et asjakohase kolmanda riigi asutuse otsuse korral tuleb instrumentide põhisumma alaliselt alla hinnata või tuleb instrumendid konverteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvateks instrumentideks;“

| g) | lisatakse järgmised punktid:






  „o) | kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja on määratud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 kindlaks kui osa kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, või kui emitent on asutatud liikmesriigis, võib instrumente emiteerida kolmanda riigi õigusaktide alusel või võib nende suhtes muul viisil kohaldada kolmanda riigi õigusakte ainult juhul, kui nende õigusaktide alusel on kõnealuse direktiivi artiklis 59 osutatud allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamine kehtiv ja täidetav selliste põhikirjasätete või õiguslikult siduvate lepinguliste sätete alusel, millega tunnistatakse kriisilahendusmenetlust või muid allahindamise või konverteerimisega seotud toiminguid; |
| --- | --- | --- |

g)

lisatakse järgmised punktid:

„o)

kui emitent on asutatud kolmandas riigis ja on määratud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 12 kindlaks kui osa kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, millesse kuuluv kriisilahendussubjekt on asutatud liidus, või kui emitent on asutatud liikmesriigis, võib instrumente emiteerida kolmanda riigi õigusaktide alusel või võib nende suhtes muul viisil kohaldada kolmanda riigi õigusakte ainult juhul, kui nende õigusaktide alusel on kõnealuse direktiivi artiklis 59 osutatud allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamine kehtiv ja täidetav selliste põhikirjasätete või õiguslikult siduvate lepinguliste sätete alusel, millega tunnistatakse kriisilahendusmenetlust või muid allahindamise või konverteerimisega seotud toiminguid;

| p) | instrumentide suhtes ei kohaldata tasaarvestuskorda (set-off või netting), mis võiks vähendada nende suutlikkust kahjumit katta.“; |
| --- | --- |

p)

instrumentide suhtes ei kohaldata tasaarvestuskorda (set-off või netting), mis võiks vähendada nende suutlikkust kahjumit katta.“;

set-off

netting

| h) | lisatakse järgmine lõik:
  „Esimese lõigu punkti a kohaldamisel kvalifitseerub teise taseme omavahenditesse kuuluvaks instrumendiks vaid see osa kapitaliinstrumendist, mille eest on täielikult tasutud.“ |
| --- | --- |

h)

lisatakse järgmine lõik:

„Esimese lõigu punkti a kohaldamisel kvalifitseerub teise taseme omavahenditesse kuuluvaks instrumendiks vaid see osa kapitaliinstrumendist, mille eest on täielikult tasutud.“

| 28) | Artikkel 64 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 64
  Teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide amortiseerimine

  1.   Teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on rohkem kui viis aastat, kvalifitseeruvad kogusummas teise taseme omavahendite kirjeteks.


  2.   See, mil määral teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid instrumentide tähtaja viimasel viiel aastal kvalifitseeruvad teise taseme omavahendite kirjeteks, arvutatakse punktis a osutatud arvutuse tulemuse korrutamisega punktis b osutatud summaga järgmiselt:






  a) | instrumentide bilansiline väärtus lepingulise lõpptähtajani jäänud viimase viie aasta pikkuse ajavahemiku esimese päeva seisuga, jagatuna kõnealuse ajavahemiku päevade arvuga; |
| --- | --- | --- |

28)

Artikkel 64 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 64

Teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide amortiseerimine

1.   Teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on rohkem kui viis aastat, kvalifitseeruvad kogusummas teise taseme omavahendite kirjeteks.

2.   See, mil määral teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid instrumentide tähtaja viimasel viiel aastal kvalifitseeruvad teise taseme omavahendite kirjeteks, arvutatakse punktis a osutatud arvutuse tulemuse korrutamisega punktis b osutatud summaga järgmiselt:

a)

instrumentide bilansiline väärtus lepingulise lõpptähtajani jäänud viimase viie aasta pikkuse ajavahemiku esimese päeva seisuga, jagatuna kõnealuse ajavahemiku päevade arvuga;

| b) | instrumentide lepingulise lõpptähtajani jäänud päevade arv.“ |
| --- | --- |

b)

instrumentide lepingulise lõpptähtajani jäänud päevade arv.“

| 29) | Artiklisse 66 lisatakse järgmine punkt:






  „e) | artikli 72e kohaselt kõlblike kohustuste kirjetest mahaarvamisele kuuluvate kirjete summa, mis ületab krediidiasutuse või investeerimisühingu kõlblike kohustuste kirjeid.“ |
| --- | --- | --- |

29)

Artiklisse 66 lisatakse järgmine punkt:

„e)

artikli 72e kohaselt kõlblike kohustuste kirjetest mahaarvamisele kuuluvate kirjete summa, mis ületab krediidiasutuse või investeerimisühingu kõlblike kohustuste kirjeid.“

| 30) | Artikli 69 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lühikese positsiooni lõpptähtaeg kas vastab pika positsiooni lõpptähtajale või on sellest hilisem või on lühikese positsiooni järelejäänud tähtaeg vähemalt üks aasta;“. |
| --- | --- | --- |

30)

Artikli 69 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lühikese positsiooni lõpptähtaeg kas vastab pika positsiooni lõpptähtajale või on sellest hilisem või on lühikese positsiooni järelejäänud tähtaeg vähemalt üks aasta;“.

| 31) | Artikli 72 järele lisatakse järgmine peatükk:


  „
  5a. PEATÜKK




  Kõlblikud kohustused





  1. jagu




  Kõlblike kohustuste kirjed ja instrumendid




  Artikkel 72a
  Kõlblike kohustuste kirjed

  1.   Kõlblike kohustuste kirjed koosnevad järgmisest, välja arvatud siis, kui need kuuluvad käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud väljajäetud kohustuste hulka, ja artiklis 72c kehtestatud ulatuses:






  a) | kõlblike kohustuste instrumendid, kui artiklis 72b sätestatud tingimused on täidetud, sellises ulatuses, kuivõrd need ei kvalifitseeru esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ega teise taseme omavahendite kirjeteks; |
| --- | --- | --- |

31)

Artikli 72 järele lisatakse järgmine peatükk:

„
  5a. PEATÜKK

Kõlblikud kohustused

1. jagu

Kõlblike kohustuste kirjed ja instrumendid

Artikkel 72a

Kõlblike kohustuste kirjed

1.   Kõlblike kohustuste kirjed koosnevad järgmisest, välja arvatud siis, kui need kuuluvad käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud väljajäetud kohustuste hulka, ja artiklis 72c kehtestatud ulatuses:

a)

kõlblike kohustuste instrumendid, kui artiklis 72b sätestatud tingimused on täidetud, sellises ulatuses, kuivõrd need ei kvalifitseeru esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ega teise taseme omavahendite kirjeteks;

| b) | teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta, sellises ulatuses, kuivõrd need ei kvalifitseeru artikli 64 kohaselt teise taseme omavahendite kirjeteks. |
| --- | --- |

b)

teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta, sellises ulatuses, kuivõrd need ei kvalifitseeru artikli 64 kohaselt teise taseme omavahendite kirjeteks.

2.   Kõlblike kohustuste kirjetest jäetakse välja järgmised kohustused:

| a) | tagatud hoiused; |
| --- | --- |

a)

tagatud hoiused;

| b) | nõudmiseni hoiused ja lühiajalised hoiused, mille esialgne tähtaeg on lühem kui üks aasta; |
| --- | --- |

b)

nõudmiseni hoiused ja lühiajalised hoiused, mille esialgne tähtaeg on lühem kui üks aasta;

| c) | füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kõlblike hoiuste see osa, mis ületab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL (*11) artikli 6 kohast hoiuste tagamise ulatust; |
| --- | --- |

c)

füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kõlblike hoiuste see osa, mis ületab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL (*11) artikli 6 kohast hoiuste tagamise ulatust;

| d) | füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hoiused, mis oleksid kõlblikud hoiused, kui need ei oleks avatud liidus asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute väljaspool liitu asutatud filiaalide kaudu; |
| --- | --- |

d)

füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hoiused, mis oleksid kõlblikud hoiused, kui need ei oleks avatud liidus asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute väljaspool liitu asutatud filiaalide kaudu;

| e) | tagatud kohustused, sealhulgas pandikirjad ja kohustused riskide maandamise eesmärgil kasutatavate finantsinstrumentide kujul, mis moodustavad lahutamatu osa tagatiste kogumist ning mis on liikmesriigi õiguse kohaselt tagatud sarnaselt pandikirjadega, tingimusel et kogu pandikirjade tagatiste kogumiga seotud tagatud vara jääb mõjutamatuks, eraldatuks ja piisavalt rahastatuks, ning välja arvatud tagatud kohustuse või pandiga tagatud kohustuse selline osa, mis ületab tagatiseks oleva vara, pandi, pandiõiguse või tagatise väärtust; |
| --- | --- |

e)

tagatud kohustused, sealhulgas pandikirjad ja kohustused riskide maandamise eesmärgil kasutatavate finantsinstrumentide kujul, mis moodustavad lahutamatu osa tagatiste kogumist ning mis on liikmesriigi õiguse kohaselt tagatud sarnaselt pandikirjadega, tingimusel et kogu pandikirjade tagatiste kogumiga seotud tagatud vara jääb mõjutamatuks, eraldatuks ja piisavalt rahastatuks, ning välja arvatud tagatud kohustuse või pandiga tagatud kohustuse selline osa, mis ületab tagatiseks oleva vara, pandi, pandiõiguse või tagatise väärtust;

| f) | kohustused, mis on tekkinud kliendi vara või raha hoides, sealhulgas investeerimisfondi nimel hoitav kliendi vara või raha, tingimusel et selline klient on kohaldatavate maksejõuetust käsitlevate õigusaktide alusel kaitstud; |
| --- | --- |

f)

kohustused, mis on tekkinud kliendi vara või raha hoides, sealhulgas investeerimisfondi nimel hoitav kliendi vara või raha, tingimusel et selline klient on kohaldatavate maksejõuetust käsitlevate õigusaktide alusel kaitstud;

| g) | kohustused, mis on tekkinud kriisilahendussubjekt või selle tütarettevõtja (kui usaldusisiku) ja mõne teise isiku (kui kasusaaja) vahelise usaldussuhte alusel, tingimusel et niisugune kasusaaja on kaitstud kohaldatava maksejõuetus- või tsiviilõiguse alusel; |
| --- | --- |

g)

kohustused, mis on tekkinud kriisilahendussubjekt või selle tütarettevõtja (kui usaldusisiku) ja mõne teise isiku (kui kasusaaja) vahelise usaldussuhte alusel, tingimusel et niisugune kasusaaja on kaitstud kohaldatava maksejõuetus- või tsiviilõiguse alusel;

| h) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute, välja arvatud sama konsolideerimisgrupi ettevõtjate ees olevad kohustused, mille esialgne tähtaeg on lühem kui seitse päeva; |
| --- | --- |

h)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute, välja arvatud sama konsolideerimisgrupi ettevõtjate ees olevad kohustused, mille esialgne tähtaeg on lühem kui seitse päeva;

| i) | kohustused, mille järelejäänud tähtajani on jäänud vähem kui seitse päeva, järgmiste ees:






  i) | kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/26/EÜ (*12) määratud süsteemid või süsteemi korraldajad; |
| --- | --- | --- |

i)

kohustused, mille järelejäänud tähtajani on jäänud vähem kui seitse päeva, järgmiste ees:

i)

kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/26/EÜ (*12) määratud süsteemid või süsteemi korraldajad;

| ii) | kooskõlas direktiiviga 98/26/EÜ määratud süsteemis osalejad ja sellises süsteemis osalemisest tulenevad kohustused või |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas direktiiviga 98/26/EÜ määratud süsteemis osalejad ja sellises süsteemis osalemisest tulenevad kohustused või

| iii) | kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 25 tunnustatud kolmandate riikide kesksed vastaspooled; |
| --- | --- |

iii)

kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 25 tunnustatud kolmandate riikide kesksed vastaspooled;

| j) | järgmised kohustused:






  i) | kohustused töötajate ees seoses palgavõlgnevuse, pensionihüvitise või muu kindlaksmääratud tasuga, välja arvatud töötasu muutuv osa, mis ei ole reguleeritud kollektiivlepinguga, ning välja arvatud direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 2 osutatud oluliste riskide võtjate tasu muutuv osa; |
| --- | --- | --- |

j)

järgmised kohustused:

i)

kohustused töötajate ees seoses palgavõlgnevuse, pensionihüvitise või muu kindlaksmääratud tasuga, välja arvatud töötasu muutuv osa, mis ei ole reguleeritud kollektiivlepinguga, ning välja arvatud direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 2 osutatud oluliste riskide võtjate tasu muutuv osa;

| ii) | kohustused kaubakrediiti andnud võlausaldajate ees seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu või emaettevõtja igapäevaseks tegevuseks vajalike kriitiliste kaupade tarnetega või teenuste osutamisega, sealhulgas IT-teenused, kommunaalteenused ning ruumide rent, teenindus ja korrashoid; |
| --- | --- |

ii)

kohustused kaubakrediiti andnud võlausaldajate ees seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu või emaettevõtja igapäevaseks tegevuseks vajalike kriitiliste kaupade tarnetega või teenuste osutamisega, sealhulgas IT-teenused, kommunaalteenused ning ruumide rent, teenindus ja korrashoid;

| iii) | kohustused maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste ees, kui sellised kohustused on kohaldatava õiguse alusel eelistatud; |
| --- | --- |

iii)

kohustused maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste ees, kui sellised kohustused on kohaldatava õiguse alusel eelistatud;

| iv) | kohustused hoiuste tagamise skeemide ees seoses direktiivi 2014/49/EL kohaste osamaksetega; |
| --- | --- |

iv)

kohustused hoiuste tagamise skeemide ees seoses direktiivi 2014/49/EL kohaste osamaksetega;

| k) | kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumentidest; |
| --- | --- |

k)

kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumentidest;

| l) | kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumendi tunnustega võlainstrumentidest. |
| --- | --- |

l)

kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumendi tunnustega võlainstrumentidest.

Esimese lõigu punkti l kohaldamisel ei käsitata võlainstrumente, mis sisaldavad ennetähtaegset tagasivõtuoptsiooni, mida võib kasutada vastavalt emitendi või omaniku valikule, ja võlainstrumente, millel on muutuv intressimäär, mis tuleneb laialt kasutatavast viiteintressimäärast, nagu Euribor või Libor, üksnes nende tunnuste tõttu tuletisinstrumendi tunnustega võlainstrumentidena.

Artikkel 72b

Kõlblike kohustuste instrumendid

1.   Kohustused kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks, eeldusel et need täidavad käesolevas artiklis sätestatud tingimused ja üksnes käesolevas artiklis kindlaks määratud ulatuses.

2.   Kohustused kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | kohustused on otse emiteerinud või välja andnud krediidiasutus või investeerimisühing ning nende eest on täielikult tasutud; |
| --- | --- |

a)

kohustused on otse emiteerinud või välja andnud krediidiasutus või investeerimisühing ning nende eest on täielikult tasutud;

| b) | kohustused ei kuulu ühelegi järgmistest:






  i) | krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis kuulub samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- | --- |

b)

kohustused ei kuulu ühelegi järgmistest:

i)

krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis kuulub samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| ii) | ettevõtja, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul on otsene või kaudne osalus, kus talle otseselt või kontrollisuhte kaudu kuulub vähemalt 20 % kõnealuse ettevõtja hääleõigustest või kapitalist; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtja, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul on otsene või kaudne osalus, kus talle otseselt või kontrollisuhte kaudu kuulub vähemalt 20 % kõnealuse ettevõtja hääleõigustest või kapitalist;

| c) | kohustuste omandiõiguse saamist ei rahasta otseselt ega kaudselt kriisilahendussubjekt; |
| --- | --- |

c)

kohustuste omandiõiguse saamist ei rahasta otseselt ega kaudselt kriisilahendussubjekt;

| d) | kohustuste põhisummaga seotud nõue on instrumente reguleerivate sätete alusel täielikult allutatud artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustustest tulenevatele nõuetele; asjaomane allutatuse nõue loetakse täidetuks ühel järgnevatest juhtudest:






  i) | kohustusi reguleerivates lepingulistes sätetes on täpsustatud, et direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 47 määratletud tavalise maksejõuetusmenetluse korral on instrumentide põhisummaga seotud nõue madalama järguga kui nõuded, mis tulenevad ükskõik millisest käesoleva määruse artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustusest; |
| --- | --- | --- |

d)

kohustuste põhisummaga seotud nõue on instrumente reguleerivate sätete alusel täielikult allutatud artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustustest tulenevatele nõuetele; asjaomane allutatuse nõue loetakse täidetuks ühel järgnevatest juhtudest:

i)

kohustusi reguleerivates lepingulistes sätetes on täpsustatud, et direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 47 määratletud tavalise maksejõuetusmenetluse korral on instrumentide põhisummaga seotud nõue madalama järguga kui nõuded, mis tulenevad ükskõik millisest käesoleva määruse artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustusest;

| ii) | kohaldatavas õiguses on täpsustatud, et direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 47 määratletud tavalise maksejõuetusmenetluse korral on instrumentide põhisummaga seotud nõue madalama järguga kui nõuded, mis tulenevad ükskõik millisest käesoleva määruse artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustusest; |
| --- | --- |

ii)

kohaldatavas õiguses on täpsustatud, et direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 47 määratletud tavalise maksejõuetusmenetluse korral on instrumentide põhisummaga seotud nõue madalama järguga kui nõuded, mis tulenevad ükskõik millisest käesoleva määruse artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustusest;

| iii) | instrumendid on emiteerinud kriisilahendussubjekt, mille bilansis ei ole ühtegi käesoleva määruse artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustust, mis on sama või madalama nõudeõiguse järguga kui kõlblike kohustuste instrumendid; |
| --- | --- |

iii)

instrumendid on emiteerinud kriisilahendussubjekt, mille bilansis ei ole ühtegi käesoleva määruse artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustust, mis on sama või madalama nõudeõiguse järguga kui kõlblike kohustuste instrumendid;

| e) | ükski järgmistest ei ole kohustusi taganud ega andnud neile garantiid ega sõlminud muid kokkuleppeid, mis suurendaks instrumentidega seonduvate nõuete nõudeõiguse järku:






  i) | krediidiasutus või investeerimisühing ega tema tütarettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

e)

ükski järgmistest ei ole kohustusi taganud ega andnud neile garantiid ega sõlminud muid kokkuleppeid, mis suurendaks instrumentidega seonduvate nõuete nõudeõiguse järku:

i)

krediidiasutus või investeerimisühing ega tema tütarettevõtjad;

| ii) | krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja ega tema tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja ega tema tütarettevõtjad;

| iii) | ettevõtja, kellel on märkimisväärne seos punktides i ja ii osutatud üksustega; |
| --- | --- |

iii)

ettevõtja, kellel on märkimisväärne seos punktides i ja ii osutatud üksustega;

| f) | kohustuste suhtes ei kohaldata tasaarvestuskorda (set-off või netting), mis võiks kriisilahenduse korral vähendada nende suutlikkust kahjumit katta; |
| --- | --- |

f)

kohustuste suhtes ei kohaldata tasaarvestuskorda (set-off või netting), mis võiks kriisilahenduse korral vähendada nende suutlikkust kahjumit katta;

| g) | kohustusi reguleerivad sätted ei sisalda krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks ajendeid, et põhisumma enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada või tagasi osta, välja arvatud artikli 72c lõikes 3 osutatud juhtudel; |
| --- | --- |

g)

kohustusi reguleerivad sätted ei sisalda krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks ajendeid, et põhisumma enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada või tagasi osta, välja arvatud artikli 72c lõikes 3 osutatud juhtudel;

| h) | instrumentide omanikud ei saa kohustusi enne nende tähtaega tagasi võtta, välja arvatud artikli 72c lõikes 2 osutatud juhtudel; |
| --- | --- |

h)

instrumentide omanikud ei saa kohustusi enne nende tähtaega tagasi võtta, välja arvatud artikli 72c lõikes 2 osutatud juhtudel;

| i) | artikli 72c lõigete 3 ja 4 kohaldamisel, kui kohustused hõlmavad üht või mitut ennetähtaegse tagasimakse võimalust, sealhulgas ostuoptsioone, võib neid optsioone kasutada vastavalt emitendi valikule, välja arvatud artikli 72c lõikes 2 osutatud juhtudel; |
| --- | --- |

i)

artikli 72c lõigete 3 ja 4 kohaldamisel, kui kohustused hõlmavad üht või mitut ennetähtaegse tagasimakse võimalust, sealhulgas ostuoptsioone, võib neid optsioone kasutada vastavalt emitendi valikule, välja arvatud artikli 72c lõikes 2 osutatud juhtudel;

| j) | kohustusi võib enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta, kui artiklites 77 ja 78a sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

j)

kohustusi võib enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta, kui artiklites 77 ja 78a sätestatud tingimused on täidetud;

| k) | kohustusi reguleerivad sätted ei osuta otseselt ega kaudselt sellele, et kriisilahendussubjekt võib kohustusi enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta muul juhul kui krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning krediidiasutus või investeerimisühing ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil; |
| --- | --- |

k)

kohustusi reguleerivad sätted ei osuta otseselt ega kaudselt sellele, et kriisilahendussubjekt võib kohustusi enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta muul juhul kui krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning krediidiasutus või investeerimisühing ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil;

| l) | kohustusi reguleerivate sätetega ei anta omanikule õigust kiirendada intresside või põhisumma tulevasi kavakohaseid makseid, välja arvatud kriisilahendussubjekti maksejõuetuse või likvideerimise korral; |
| --- | --- |

l)

kohustusi reguleerivate sätetega ei anta omanikule õigust kiirendada intresside või põhisumma tulevasi kavakohaseid makseid, välja arvatud kriisilahendussubjekti maksejõuetuse või likvideerimise korral;

| m) | kohustustelt tehtavate intressi- või dividendimaksete suurust ei muudeta kriisilahendussubjekti või selle emaettevõtja krediidikvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

m)

kohustustelt tehtavate intressi- või dividendimaksete suurust ei muudeta kriisilahendussubjekti või selle emaettevõtja krediidikvaliteedi alusel;

| n) | instrumentide puhul, mis on emiteeritud pärast 28. juunit 2021, osutatakse asjakohases lepingulises dokumentatsioonis ja kohaldatavuse korral emissiooniga seotud prospektis sõnaselgelt võimalusele kasutada allahindamise ja konverteerimise õigust kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 48. |
| --- | --- |

n)

instrumentide puhul, mis on emiteeritud pärast 28. juunit 2021, osutatakse asjakohases lepingulises dokumentatsioonis ja kohaldatavuse korral emissiooniga seotud prospektis sõnaselgelt võimalusele kasutada allahindamise ja konverteerimise õigust kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 48.

Esimese lõigu punkti a kohaldamisel kvalifitseerub kõlbliku kohustuse instrumendiks vaid see osa kohustusest, mille eest on täielikult tasutud.

Käesoleva artikli esimese lõigu punkti d kohaldamisel, kui mõned artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustused on maksejõuetust käsitlevate liikmesriigi õigusaktide alusel allutatud tavalistele tagamata nõuetele, muu hulgas seetõttu, et neid hoiab võlausaldaja, kellel on võlgnikuga märkimisväärne seos, kuna võlausaldaja on või on olnud aktsionär või seotud kontrolli või konsolideerimisgrupi kaudu, kuulub või on kuulunud juhtorganisse või on või on olnud seotud mõne kõnealuse isikuga, ei võeta niisugustest väljajäetud kohustustest tulenevaid nõudeid allutatuse hindamisel arvesse.

3.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kohustustele võib kriisilahendusasutus lubada, et kohustused kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks koondsummas, mis ei ületa 3,5 % koguriskipositsioonist, mis arvutatakse artikli 92 lõigete 3 ja 4 kohaselt, tingimusel et:

| a) | kõik lõikes 2 sätestatud tingimused, välja arvatud lõike 2 esimese lõigu punktis d sätestatud tingimus, on täidetud; |
| --- | --- |

a)

kõik lõikes 2 sätestatud tingimused, välja arvatud lõike 2 esimese lõigu punktis d sätestatud tingimus, on täidetud;

| b) | kohustused on sama nõudeõiguse järguga kui artikli 72a lõikes 2 osutatud madalaima järguga väljajäetud kohustused, välja arvatud väljajäetud kohustused, mis on maksejõuetust käsitlevate liikmesriigi õigusaktide alusel allutatud tavalistele tagamata nõuetele, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 2 kolmandas lõigus, ning |
| --- | --- |

b)

kohustused on sama nõudeõiguse järguga kui artikli 72a lõikes 2 osutatud madalaima järguga väljajäetud kohustused, välja arvatud väljajäetud kohustused, mis on maksejõuetust käsitlevate liikmesriigi õigusaktide alusel allutatud tavalistele tagamata nõuetele, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 2 kolmandas lõigus, ning

| c) | nende kohustuste lisamine kõlblike kohustuste kirjete hulka ei too kaasa olulist rahuldatavate kohtuhagide või põhjendatud hüvitisnõuete esitamise ohtu, mida kriisilahendusasutus hindab vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 34 lõike 1 punktis g ja artiklis 75 osutatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

c)

nende kohustuste lisamine kõlblike kohustuste kirjete hulka ei too kaasa olulist rahuldatavate kohtuhagide või põhjendatud hüvitisnõuete esitamise ohtu, mida kriisilahendusasutus hindab vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 34 lõike 1 punktis g ja artiklis 75 osutatud põhimõtetele.

4.   Kriisilahendusasutus võib lubada, et kohustused kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks lisaks lõikes 2 osutatud kohustustele, tingimusel et:

| a) | krediidiasutusel või investeerimisühingul ei lubata lisada kõlblike kohustuste kirjete hulka lõikes 3 osutatud kohustusi; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutusel või investeerimisühingul ei lubata lisada kõlblike kohustuste kirjete hulka lõikes 3 osutatud kohustusi;

| b) | kõik lõikes 2 sätestatud tingimused, välja arvatud lõike 2 esimese lõigu punktis d sätestatud tingimus, on täidetud; |
| --- | --- |

b)

kõik lõikes 2 sätestatud tingimused, välja arvatud lõike 2 esimese lõigu punktis d sätestatud tingimus, on täidetud;

| c) | kohustused on sama või kõrgema nõudeõiguse järguga kui artikli 72a lõikes 2 osutatud madalaima järguga väljajäetud kohustused, välja arvatud väljajäetud kohustused, mis on maksejõuetust käsitlevate liikmesriigi õigusaktide alusel allutatud tavalistele tagamata nõuetele, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 2 kolmandas lõigus; |
| --- | --- |

c)

kohustused on sama või kõrgema nõudeõiguse järguga kui artikli 72a lõikes 2 osutatud madalaima järguga väljajäetud kohustused, välja arvatud väljajäetud kohustused, mis on maksejõuetust käsitlevate liikmesriigi õigusaktide alusel allutatud tavalistele tagamata nõuetele, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 2 kolmandas lõigus;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis ei ületa artikli 72a lõikes 2 osutatud selliste väljajäetud kohustuste summa, mille nõudeõiguse järk on sama või madalam kohustustest maksejõuetusmenetluse korral, 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite ja kõlblike kohustuste summast; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis ei ületa artikli 72a lõikes 2 osutatud selliste väljajäetud kohustuste summa, mille nõudeõiguse järk on sama või madalam kohustustest maksejõuetusmenetluse korral, 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite ja kõlblike kohustuste summast;

| e) | nende kohustuste lisamine kõlblike kohustuste kirjete hulka ei too kaasa olulist rahuldatavate kohtuhagide või põhjendatud hüvitisnõuete esitamise ohtu, mida kriisilahendusasutus hindab vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 34 lõike 1 punktis g ja artiklis 75 osutatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

e)

nende kohustuste lisamine kõlblike kohustuste kirjete hulka ei too kaasa olulist rahuldatavate kohtuhagide või põhjendatud hüvitisnõuete esitamise ohtu, mida kriisilahendusasutus hindab vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 34 lõike 1 punktis g ja artiklis 75 osutatud põhimõtetele.

5.   Kriisilahendusasutus võib lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul lisada kõlblike kohustuste kirjete hulka üksnes lõikes 3 või 4 osutatud kohustused.

6.   Käesoleva artikli tingimuste täitmise kontrollimisel konsulteerib kriisilahendusasutus pädeva asutusega.

7.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada:

| a) | kohaldatav kõlblike kohustuste instrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad; |
| --- | --- |

a)

kohaldatav kõlblike kohustuste instrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad;

| b) | lunastamise ajendite vorm ja laad käesoleva artikli lõike 2 esimese lõigu punktis g ja artikli 72c lõikes 3 sätestatud tingimuse kohaldamisel. |
| --- | --- |

b)

lunastamise ajendite vorm ja laad käesoleva artikli lõike 2 esimese lõigu punktis g ja artikli 72c lõikes 3 sätestatud tingimuse kohaldamisel.

Need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud peavad olema täielikult kooskõlas artikli 28 lõike 5 punktis a ja artikli 52 lõike 2 punktis a osutatud delegeeritud õigusaktiga.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 72c

Kõlblike kohustuste instrumentide amortiseerimine

1.   Kõlblike kohustuste instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta, kvalifitseeruvad täielikult kõlblike kohustuste kirjeteks.

Kõlblike kohustuste instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on lühem kui üks aasta, ei kvalifitseeru kõlblike kohustuste kirjeteks.

2.   Lõike 1 kohaldamisel, kui kõlblike kohustuste instrument sisaldab omaniku jaoks tagasivõtuoptsiooni, mille saab täitmisele pöörata enne instrumendi esialgset tähtaega, määratakse instrumendi tähtajaks kõige varasem võimalik kuupäev, mil omanik saab kasutada tagasivõtuoptsiooni ja taotleda instrumendi tagasivõtmist või tagasimaksmist.

3.   Lõike 1 kohaldamisel, kui kõlblike kohustuste instrument sisaldab emitendi jaoks ajendit instrument enne instrumendi esialgset tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta, määratakse instrumendi tähtajaks kõige varasem võimalik kuupäev, mil emitent saab seda optsiooni kasutada ning taotleda instrumendi tagasivõtmist või tagasimaksmist.

4.   Lõike 1 kohaldamisel, kui kõlblike kohustuste instrument sisaldab ennetähtaegset tagasivõtuoptsiooni, mida võib kasutada vastavalt emitendi valikule enne instrumendi esialgset tähtaega, kuid instrumenti reguleerivad sätted ei sisalda ajendeid instrumenti enne tähtaega tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta ega sisalda tagasivõtu- ega tagasimakseoptsiooni, mida võib kasutada vastavalt instrumendi omaja valikule, määratakse instrumendi tähtajaks esialgne tähtaeg.

Artikkel 72d

Tagajärjed, mis tulenevad sellest, kui aktsepteeritavuse tingimused ei ole enam täidetud

Kui kõlblike kohustuste instrumendi suhtes ei ole artiklis 72b sätestatud tingimused enam täidetud, lõpeb viivitamatult kohustuste kvalifitseerumine kõlblike kohustuste instrumentideks.

Artikli 72b lõikes 2 osutatud kohustusi võib jätkuvalt lugeda kõlblike kohustuste instrumentideks seni, kuni need kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks artikli 72b lõike 3 või 4 kohaselt.

2. jagu

Mahaarvamised kõlblike kohustuste kirjetest

Artikkel 72e

Mahaarvamised kõlblike kohustuste kirjetest

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 92a, arvavad kõlblike kohustuste kirjetest maha järgmised elemendid:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu otsene, kaudne ja sünteetiline osalus enda kõlblike kohustuste instrumentides, sealhulgas enda kohustused, mille ostukohustus võib krediidiasutusel või investeerimisühingul olemasolevate lepinguliste kohustuste alusel tekkida; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu otsene, kaudne ja sünteetiline osalus enda kõlblike kohustuste instrumentides, sealhulgas enda kohustused, mille ostukohustus võib krediidiasutusel või investeerimisühingul olemasolevate lepinguliste kohustuste alusel tekkida;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu otsene, kaudne ja sünteetiline osalus selliste globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, kellega krediidiasutusel või investeerimisühingul on vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada kriisilahendussubjekti suutlikkust kahjumit katta ja rekapitaliseerida; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu otsene, kaudne ja sünteetiline osalus selliste globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, kellega krediidiasutusel või investeerimisühingul on vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada kriisilahendussubjekti suutlikkust kahjumit katta ja rekapitaliseerida;

| c) | globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste kõlblike kohustuste instrumentides olevate otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste artikli 72i kohaselt kindlaks määratud kohaldatav summa, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut neis üksustes; |
| --- | --- |

c)

globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste kõlblike kohustuste instrumentides olevate otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste artikli 72i kohaselt kindlaks määratud kohaldatav summa, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut neis üksustes;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesed, kaudsed ja sünteetilised osalused globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on asjaomastes üksustes oluline investeering, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesed, kaudsed ja sünteetilised osalused globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on asjaomastes üksustes oluline investeering, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem.

2.   Käesoleva jao kohaldamisel käsitatakse kõlblike kohustuste instrumentidena kõiki instrumente, mis kuuluvad kõlblike kohustuste instrumentidega samasse nõudeõiguse järku, välja arvatud instrumendid, mis on sama nõudeõiguse järguga kui instrumendid, mis on tunnistatud kõlblikeks kohustusteks artikli 72b lõigete 3 ja 4 alusel.

3.   Käesoleva jao kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutada artikli 72b lõikes 3 osutatud kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste summa järgmiselt:

Formula

kus:

| h | = | artikli 72b lõikes 3 osutatud kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste summa; |
| --- | --- | --- |
| i | = | emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu indeks; |
| Hi | = | emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu i artikli 72b lõikes 3 osutatud kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste kogusumma; |
| li | = | emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu i kõlblike kohustuste kirjetes sisalduvate kohustuste summa artikli 72b lõikes 3 kehtestatud piirides vastavalt emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu värskeimale avalikustatud teabele, ning |
| Li | = | artikli 72b lõikes 3 osutatud emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu i tagasimaksmata kohustuste kogusumma vastavalt emitendi värskeimale avalikustatud teabele. |

h

=

artikli 72b lõikes 3 osutatud kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste summa;

i

=

emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu indeks;

Hi

=

emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu i artikli 72b lõikes 3 osutatud kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste kogusumma;

li

=

emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu i kõlblike kohustuste kirjetes sisalduvate kohustuste summa artikli 72b lõikes 3 kehtestatud piirides vastavalt emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu värskeimale avalikustatud teabele, ning

Li

=

artikli 72b lõikes 3 osutatud emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu i tagasimaksmata kohustuste kogusumma vastavalt emitendi värskeimale avalikustatud teabele.

4.   Kui ELis emaettevõtjana tegutseval krediidiasutusel või investeerimisühingul või liikmesriigis emaettevõtjana tegutseval krediidiasutusel või investeerimisühingul, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 92a, on otsene, kaudne või sünteetiline osalus temaga samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mittekuuluva ühe või mitme tütarettevõtja omavahenditesse kuuluvates instrumentides või kõlblike kohustuste instrumentides, võib selle emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahendusasutus pärast asjaomase tütarettevõtja kriisilahendusasutuse arvamuse nõuetekohast arvessevõtmist lubada emaettevõtjana tegutseval krediidiasutusel või investeerimisühingul sellised osalused maha arvata, arvates maha kõnealuse emaettevõtja kriisilahendusasutuse kindlaks määratud väiksema summa. Kohandatud summa peab olema vähemalt võrdne summaga m, mis arvutatakse järgmiselt:

| | mi = max {0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – ri · aRWAi]}}
  kus:







  i | = | tütarettevõtja indeks; |
| --- | --- | --- | --- |
| OPi | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa; |
| LPi | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate kõlblike kohustuste kirjete summa; |
| β | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste kirjete protsendimäär; |
| Oi | = | tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| Li | = | tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| ri | = | tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artiklile 45d ning |
| aRWAi | = | globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuse i koguriskipositsioon arvutatuna artikli 92 lõigete 3 ja 4 kohaselt, võttes arvesse artiklis 12a sätestatud kohandusi. |

mi = max {0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – ri · aRWAi]}}

kus:

i

=

tütarettevõtja indeks;

OPi

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa;

LPi

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate kõlblike kohustuste kirjete summa;

β

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste kirjete protsendimäär;

Oi

=

tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

Li

=

tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

ri

=

tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artiklile 45d ning

aRWAi

=

globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuse i koguriskipositsioon arvutatuna artikli 92 lõigete 3 ja 4 kohaselt, võttes arvesse artiklis 12a sätestatud kohandusi.

Kui emaettevõtjana tegutseval krediidiasutusel või investeerimisühingul on esimese lõigu kohaselt lubatud maha arvata kohandatud summa, arvab tütarettevõtja maha esimeses lõigus osutatud omavahenditesse kuuluvates instrumentides ja kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste summa ja nimetatud kohandatud summa vahe.

Artikkel 72f

Enda kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste mahaarvamine

Artikli 72e lõike 1 punkti a kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud osalused pika kogupositsiooni alusel, võttes arvesse järgmisi erandeid:

| a) | krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvutada osaluste summa pika netopositsiooni alusel, eeldusel et on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  i) | lühikesed ja pikad positsioonid on samas aluspositsioonis ning lühikesed positsioonid ei hõlma vastaspoole riski; |
| --- | --- | --- |

a)

krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvutada osaluste summa pika netopositsiooni alusel, eeldusel et on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

i)

lühikesed ja pikad positsioonid on samas aluspositsioonis ning lühikesed positsioonid ei hõlma vastaspoole riski;

| ii) | nii lühikesi kui ka pikki positsioone hoitakse mõlemaid kauplemisportfellis või hoitakse mõlemaid muu tegevuse all; |
| --- | --- |

ii)

nii lühikesi kui ka pikki positsioone hoitakse mõlemaid kauplemisportfellis või hoitakse mõlemaid muu tegevuse all;

| b) | otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste puhul indeksipõhistes väärtpaberites määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud mahaarvatava summa kindlaks, arvutades aluspositsiooni nende indeksite koosseisu kuuluvates enda kõlblike kohustuste instrumentides; |
| --- | --- |

b)

otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste puhul indeksipõhistes väärtpaberites määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud mahaarvatava summa kindlaks, arvutades aluspositsiooni nende indeksite koosseisu kuuluvates enda kõlblike kohustuste instrumentides;

| c) | krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad tasaarvestada enda kõlblike kohustuste instrumentide pikad kogupositsioonid, mis tulenevad indeksipõhistes väärtpaberites olevatest osalustest, enda kõlblike kohustuste instrumentide lühikeste positsioonidega, mis tulenevad alusindeksi lühikestest positsioonidest, sealhulgas juhul, kui kõnealused lühikesed positsioonid hõlmavad vastaspoole riski, eeldusel et on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  i) | pikad ja lühikesed positsioonid on samades alusindeksites; |
| --- | --- | --- |

c)

krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad tasaarvestada enda kõlblike kohustuste instrumentide pikad kogupositsioonid, mis tulenevad indeksipõhistes väärtpaberites olevatest osalustest, enda kõlblike kohustuste instrumentide lühikeste positsioonidega, mis tulenevad alusindeksi lühikestest positsioonidest, sealhulgas juhul, kui kõnealused lühikesed positsioonid hõlmavad vastaspoole riski, eeldusel et on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

i)

pikad ja lühikesed positsioonid on samades alusindeksites;

| ii) | nii lühikesi kui ka pikki positsioone hoitakse mõlemaid kauplemisportfellis või hoitakse mõlemaid muu tegevuse all. |
| --- | --- |

ii)

nii lühikesi kui ka pikki positsioone hoitakse mõlemaid kauplemisportfellis või hoitakse mõlemaid muu tegevuse all.

Artikkel 72g

Kõlblike kohustuste kirjete mahaarvamise alus

Artikli 72e lõike 1 punktide b, c ja d kohaldamisel arvavad krediidiasutused ja investeerimisühingud maha pikad kogupositsioonid, võttes arvesse artiklites 72h ja 72i sätestatud erandeid.

Artikkel 72h

Teiste globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste kõlblike kohustuste instrumentidesse kuuluvate osaluste mahaarvamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei kasuta artiklis 72j sätestatud erandit, teevad artikli 72e lõike 1 punktides c ja d osutatud mahaarvamised vastavalt järgnevale:

| a) | nad võivad arvutada otsesed, kaudsed ja sünteetilised osalused kõlblike kohustuste instrumentides samas aluspositsioonis oleva pika netopositsiooni alusel, eeldusel et mõlemad järgmised tingimused on täidetud:






  i) | lühikese positsiooni lõpptähtaeg kas vastab pika positsiooni lõpptähtajale või on sellest hilisem või on lühikese positsiooni järelejäänud tähtaeg vähemalt üks aasta; |
| --- | --- | --- |

a)

nad võivad arvutada otsesed, kaudsed ja sünteetilised osalused kõlblike kohustuste instrumentides samas aluspositsioonis oleva pika netopositsiooni alusel, eeldusel et mõlemad järgmised tingimused on täidetud:

i)

lühikese positsiooni lõpptähtaeg kas vastab pika positsiooni lõpptähtajale või on sellest hilisem või on lühikese positsiooni järelejäänud tähtaeg vähemalt üks aasta;

| ii) | nii lühikest kui ka pikka positsiooni hoitakse mõlemaid kauplemisportfellis või hoitakse mõlemaid muu tegevuse all; |
| --- | --- |

ii)

nii lühikest kui ka pikka positsiooni hoitakse mõlemaid kauplemisportfellis või hoitakse mõlemaid muu tegevuse all;

| b) | otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste puhul indeksipõhistes väärtpaberites määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud mahaarvatava summa kindlaks, vaadates läbi nende indeksite koosseisu kuuluvate kõlblike kohustuste instrumentide aluspositsioonid. |
| --- | --- |

b)

otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste puhul indeksipõhistes väärtpaberites määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud mahaarvatava summa kindlaks, vaadates läbi nende indeksite koosseisu kuuluvate kõlblike kohustuste instrumentide aluspositsioonid.

Artikkel 72i

Kõlblike kohustuste mahaarvamine, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulisi investeeringuid globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksustes

1.   Artikli 72e lõike 1 punkti c kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldatava mahaarvatava summa, korrutades käesoleva lõike punktis a osutatud summa käesoleva lõike punktis b osutatud arvutuse tulemusel saadud teguriga:

| a) | kogusumma, mille võrra krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesed, kaudsed ja sünteetilised osalused finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides ning globaalse süsteemselt olulise ettevõtja nende üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, millest üheski ei ole krediidiasutusel või investeerimisühingul olulist investeeringut, ületavad 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, pärast järgmiste sätete kohaldamist:






  i) | artiklid 32–35; |
| --- | --- | --- |

a)

kogusumma, mille võrra krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesed, kaudsed ja sünteetilised osalused finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides ning globaalse süsteemselt olulise ettevõtja nende üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, millest üheski ei ole krediidiasutusel või investeerimisühingul olulist investeeringut, ületavad 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, pärast järgmiste sätete kohaldamist:

i)

artiklid 32–35;

| ii) | artikli 36 lõike 1 punktid a–g, punkti k alapunktid ii–v ja punkt l, välja arvatud mahaarvatav summa seoses tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest; |
| --- | --- |

ii)

artikli 36 lõike 1 punktid a–g, punkti k alapunktid ii–v ja punkt l, välja arvatud mahaarvatav summa seoses tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest;

| iii) | artiklid 44 ja 45; |
| --- | --- |

iii)

artiklid 44 ja 45;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste summa globaalse süsteemselt olulise ettevõtja nende üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, jagatuna krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste kogusummaga nende finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides ning globaalse süsteemselt olulise ettevõtja nende üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, milles kriisilahendussubjektil ei ole olulist investeeringut. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste summa globaalse süsteemselt olulise ettevõtja nende üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, jagatuna krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste kogusummaga nende finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides ning globaalse süsteemselt olulise ettevõtja nende üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, milles kriisilahendussubjektil ei ole olulist investeeringut.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud jätavad lõike 1 punktis a osutatud summast ja lõike 1 punkti b kohaselt arvutatavast tegurist välja väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem.

3.   Lõike 1 kohaselt maha arvatud summa jaotatakse kõigi krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuse kõlblike kohustuste instrumentide vahel. Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kindlaks selle, milline summa igast kõlblike kohustuste instrumendist tuleb lõike 1 kohaselt maha arvata, korrutades käesoleva lõike punktis a osutatud summa käesoleva lõike punktis b osutatud osakaaluga:

| a) | osaluste summa, mis tuleb lõike 1 kohaselt maha arvata; |
| --- | --- |

a)

osaluste summa, mis tuleb lõike 1 kohaselt maha arvata;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu iga hoitava kõlblike kohustuste instrumendi osakaal kogusummas, mille moodustavad krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesed, kaudsed ja sünteetilised osalused selliste globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu iga hoitava kõlblike kohustuste instrumendi osakaal kogusummas, mille moodustavad krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesed, kaudsed ja sünteetilised osalused selliste globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste kõlblike kohustuste instrumentides, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.

4.   Artikli 72e lõike 1 punktis c osutatud osaluste summat, mis on võrdne või väiksem kui 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite kirjetest pärast käesoleva artikli lõike 1 punkti a alapunktide i, ii ja iii sätete kohaldamist, ei arvata maha ning selle suhtes kohaldatakse vastavalt vajadusele III osa II jaotise 2. või 3. peatüki kohaseid riskikaalusid ja III osa IV jaotises sätestatud nõudeid.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kindlaks selle, milline summa igast kõlblike kohustuste instrumendist tuleb lõike 4 kohaselt riskiga kaaluda, korrutades lõike 4 kohaselt nõutud riskiga kaalutava osaluse summa lõike 3 punkti b kohaselt arvutatud osakaaluga.

Artikkel 72j

Kauplemisportfelliga seotud erand kõlblike kohustuste kirjetest tehtavatest mahaarvamistest

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad otsustada mitte arvata maha kõlblike kohustuste instrumentide otseste, kaudsete ja sünteetiliste osaluste ettenähtud summat, mis kokku ja mõõdetuna pika kogupositsiooni alusel ei ületa 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest pärast artiklite 32–36 kohaldamist, tingimusel et kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | osalused kuuluvad kauplemisportfelli; |
| --- | --- |

a)

osalused kuuluvad kauplemisportfelli;

| b) | kõlblike kohustuste instrumente ei hoita kauem kui 30 tööpäeva. |
| --- | --- |

b)

kõlblike kohustuste instrumente ei hoita kauem kui 30 tööpäeva.

2.   Lõike 1 kohaselt mahaarvamata kirjete summade suhtes kohaldatakse kauplemisportfelli kirjete suhtes kehtivaid omavahendite nõudeid.

3.   Kui lõike 1 kohaselt mahaarvamata osaluste puhul ei ole nimetatud lõikes sätestatud tingimused enam täidetud, arvatakse osalused maha artikli 72g kohaselt, ilma et kohaldataks artiklites 72h ja 72i sätestatud erandeid.

3. jagu

Omavahendid ja kõlblikud kohustused

Artikkel 72k

Kõlblikud kohustused

Krediidiasutuse või investeerimisühingu kõlblikud kohustused koosnevad krediidiasutuse või investeerimisühingu kõlblike kohustuste kirjetest, millest on tehtud artiklis 72e osutatud mahaarvamised.

Artikkel 72l

Omavahendid ja kõlblikud kohustused

Krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid ja kõlblikud kohustused võrduvad krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite ja kõlblike kohustuste summaga.

(*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149)."

*11

(*12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).“
  "

*12

| 32) | II osa I jaotise 6. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „

  Omavahendite ja kõlblike kohustuste üldnõuded

  “. |
| --- | --- |

32)

II osa I jaotise 6. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„

  Omavahendite ja kõlblike kohustuste üldnõuded

  “.

Omavahendite ja kõlblike kohustuste üldnõuded

| 33) | Artiklit 73 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Instrumentidelt tehtavad väljamaksed
  “; |
| --- | --- | --- |

33)

Artiklit 73 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Instrumentidelt tehtavad väljamaksed
  “;

Instrumentidelt tehtavad väljamaksed

| b) | lõiked 1–4 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kapitaliinstrumendid ja kohustused, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing saab vastavalt oma valikule otsustada teha väljamakseid muus vormis kui rahaliste või omavahenditesse kuuluva instrumendina tehtavate maksetena, ei kvalifitseeru esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks ega kõlblike kohustuste instrumentideks, välja arvatud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud pädevalt asutuselt eelneva loa.


  2.   Pädevad asutused annavad lõikes 1 osutatud eelneva loa üksnes juhul, kui nende arvates on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | lõikes 1 osutatud otsustusõigus ega vorm, milles väljamakseid saab teha, ei mõjuta negatiivselt krediidiasutuse või investeerimisühingu võimet asjaomase instrumendi alusel tehtavaid makseid tühistada; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 1–4 asendatakse järgmisega:

„1.   Kapitaliinstrumendid ja kohustused, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing saab vastavalt oma valikule otsustada teha väljamakseid muus vormis kui rahaliste või omavahenditesse kuuluva instrumendina tehtavate maksetena, ei kvalifitseeru esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks ega kõlblike kohustuste instrumentideks, välja arvatud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud pädevalt asutuselt eelneva loa.

2.   Pädevad asutused annavad lõikes 1 osutatud eelneva loa üksnes juhul, kui nende arvates on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

lõikes 1 osutatud otsustusõigus ega vorm, milles väljamakseid saab teha, ei mõjuta negatiivselt krediidiasutuse või investeerimisühingu võimet asjaomase instrumendi alusel tehtavaid makseid tühistada;

| b) | lõikes 1 osutatud otsustusõigus ega vorm, milles väljamakseid saab teha, ei mõjuta negatiivselt kapitaliinstrumendi ega kohustuse võimet katta kahju; |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud otsustusõigus ega vorm, milles väljamakseid saab teha, ei mõjuta negatiivselt kapitaliinstrumendi ega kohustuse võimet katta kahju;

| c) | lõikes 1 osutatud otsustusõigus ega vorm, milles väljamakseid saab teha, ei vähenda muul viisil kapitaliinstrumendi ega kohustuse kvaliteeti. |
| --- | --- |

c)

lõikes 1 osutatud otsustusõigus ega vorm, milles väljamakseid saab teha, ei vähenda muul viisil kapitaliinstrumendi ega kohustuse kvaliteeti.

Enne lõikes 1 osutatud eelneva loa andmist konsulteerib pädev asutus kriisilahendusasutusega, et teha kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavus nendele tingimustele.

3.   Kapitaliinstrumendid ja kohustused, millelt muus vormis kui rahaliste või omavahenditesse kuuluva instrumendina tehtavate väljamaksete tegemise üle on õigus otsustada või seda nõuda mõnel muul juriidilisel isikul kui neid emiteerival krediidiasutusel või investeerimisühingul, ei kvalifitseeru esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks ega kõlblike kohustuste instrumentideks.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ning teise taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt ja kõlblike kohustuste instrumentidelt tehtavate väljamaksete suuruse kindlaksmääramisel kasutada ühe alusnäitajana laiapõhjalist turuindeksit.“;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad aruannetes ja avalikustavad laiapõhjalised turuindeksid, millele nende kapitaliinstrumendid ja kõlblike kohustuste instrumendid toetuvad.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad aruannetes ja avalikustavad laiapõhjalised turuindeksid, millele nende kapitaliinstrumendid ja kõlblike kohustuste instrumendid toetuvad.“

| 34) | Artikli 75 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „Nõuded artikli 45 punktis a, artikli 59 punktis a, artikli 69 punktis a ja artikli 72h punktis a osutatud lühikeste positsioonide lõpptähtaegade kohta loetakse seoses hoitavate positsioonidega täidetuks, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:“. |
| --- | --- |

34)

Artikli 75 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Nõuded artikli 45 punktis a, artikli 59 punktis a, artikli 69 punktis a ja artikli 72h punktis a osutatud lühikeste positsioonide lõpptähtaegade kohta loetakse seoses hoitavate positsioonidega täidetuks, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:“.

| 35) | Artikli 76 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitaliinstrumendis oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | nii pikka positsiooni, mille riski maandatakse, kui ka lühikest positsiooni indeksis, mida kasutatakse sellest pikast positsioonist tuleneva riski maandamiseks, hoitakse kauplemisportfellis või hoitakse mõlemaid muu tegevuse all; |
| --- | --- | --- |

35)

Artikli 76 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitaliinstrumendis oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

nii pikka positsiooni, mille riski maandatakse, kui ka lühikest positsiooni indeksis, mida kasutatakse sellest pikast positsioonist tuleneva riski maandamiseks, hoitakse kauplemisportfellis või hoitakse mõlemaid muu tegevuse all;

| b) | punktis a osutatud positsioone kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis õiglases väärtuses; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud positsioone kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis õiglases väärtuses;

| c) | punktis a osutatud lühike positsioon kvalifitseerub vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu sisekontrolli korrale tegelikuks riskimaanduseks; |
| --- | --- |

c)

punktis a osutatud lühike positsioon kvalifitseerub vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu sisekontrolli korrale tegelikuks riskimaanduseks;

| d) | pädevad asutused hindavad punktis c osutatud sisekontrolli korra adekvaatsust vähemalt kord aastas ning veenduvad, et see on jätkuvalt asjakohane. |
| --- | --- |

d)

pädevad asutused hindavad punktis c osutatud sisekontrolli korra adekvaatsust vähemalt kord aastas ning veenduvad, et see on jätkuvalt asjakohane.

2.   Kui pädev asutus on andnud selleks eelneva loa, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada krediidiasutuse või investeerimisühingu indeksite koosseisu kuuluvate instrumentide aluspositsiooni konservatiivset hinnangut alternatiivse võimalusena sellele, et krediidiasutus või investeerimisühing arvutab oma riskipositsiooni seoses ühes või mitmes järgnevas punktis osutatud kirjetega:

| a) | enda esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ja kõlblike kohustuste instrumendid, mis kuuluvad indeksite koosseisu; |
| --- | --- |

a)

enda esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ja kõlblike kohustuste instrumendid, mis kuuluvad indeksite koosseisu;

| b) | finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mis kuuluvad indeksite koosseisu; |
| --- | --- |

b)

finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mis kuuluvad indeksite koosseisu;

| c) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute kõlblike kohustuste instrumendid, mis kuuluvad indeksite koosseisu. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute kõlblike kohustuste instrumendid, mis kuuluvad indeksite koosseisu.

3.   Pädevad asutused annavad lõikes 2 osutatud eelneva loa ainult juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing on neid rahuldaval viisil tõendanud, et tema jaoks on tegevuslikult koormav jälgida vastavalt lõike 2 ühes või mitmes punktis osutatud kirjetega seotud aluspositsioone.“

| 36) | Artikkel 77 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 77
  Omavahendite ja kõlblike kohustuste vähendamise tingimused

  1.   Krediidiasutus või investeerimisühing taotleb pädevate asutuste eelnevat luba iga järgmise tegevuse jaoks:






  a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide vähendamine, lunastamise või tagasiostmine kohaldatava liikmesriigi õigusega lubatud viisil; |
| --- | --- | --- |

36)

Artikkel 77 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 77

Omavahendite ja kõlblike kohustuste vähendamise tingimused

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing taotleb pädevate asutuste eelnevat luba iga järgmise tegevuse jaoks:

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide vähendamine, lunastamise või tagasiostmine kohaldatava liikmesriigi õigusega lubatud viisil;

| b) | omavahenditesse kuuluvate instrumentidega seotud ülekursi vähendamine, jaotamine või ümberliigitamine teise omavahendite kirjesse; |
| --- | --- |

b)

omavahenditesse kuuluvate instrumentidega seotud ülekursi vähendamine, jaotamine või ümberliigitamine teise omavahendite kirjesse;

| c) | täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasikutsumine, lunastamine, tagasimaksmine või tagasiostmine enne nende lepingulist lõpptähtaega. |
| --- | --- |

c)

täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasikutsumine, lunastamine, tagasimaksmine või tagasiostmine enne nende lepingulist lõpptähtaega.

2.   Krediidiasutus või investeerimisühing peab saama lõikega 1 hõlmamata kõlblike kohustuste instrumentide tagasikutsumiseks, lunastamiseks, tagasimaksmiseks või tagasiostmiseks kriisilahendusasutuselt eelneva loa enne nende lepingulist lõpptähtaega.“

| 37) | Artikkel 78 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 78
  Järelevalveasutuse luba omavahendite vähendamiseks

  1.   Pädev asutus annab krediidiasutusele või investeerimisühingule loa esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide vähendamiseks, tagasikutsumiseks, lunastamiseks, tagasimaksmiseks või tagasiostmiseks või seotud ülekursi vähendamiseks, jaotamiseks või ümberliigitamiseks, kui täidetud on üks kahest järgmisest tingimusest:






  a) | enne mõnda artikli 77 lõikes 1 osutatud toimingut või sellega samal ajal asendab krediidiasutus või investeerimisühing artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumendid või seotud ülekursi sama või kõrgema kvaliteediga omavahenditesse kuuluvate instrumentidega tingimustel, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikud; |
| --- | --- | --- |

37)

Artikkel 78 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 78

Järelevalveasutuse luba omavahendite vähendamiseks

1.   Pädev asutus annab krediidiasutusele või investeerimisühingule loa esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide vähendamiseks, tagasikutsumiseks, lunastamiseks, tagasimaksmiseks või tagasiostmiseks või seotud ülekursi vähendamiseks, jaotamiseks või ümberliigitamiseks, kui täidetud on üks kahest järgmisest tingimusest:

a)

enne mõnda artikli 77 lõikes 1 osutatud toimingut või sellega samal ajal asendab krediidiasutus või investeerimisühing artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumendid või seotud ülekursi sama või kõrgema kvaliteediga omavahenditesse kuuluvate instrumentidega tingimustel, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikud;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing on pädevale asutusele rahuldaval viisil tõendanud, et krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid ja kõlblikud kohustused ületavad käesoleva määruse artikli 77 lõikes 1 osutatud toimingu järel käesolevas määruses ja direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL osutatud nõudeid määral, mida pädev asutus peab vajalikuks. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing on pädevale asutusele rahuldaval viisil tõendanud, et krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid ja kõlblikud kohustused ületavad käesoleva määruse artikli 77 lõikes 1 osutatud toimingu järel käesolevas määruses ja direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL osutatud nõudeid määral, mida pädev asutus peab vajalikuks.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing on kehtestanud piisavad kaitsemeetmed, et tegutseda käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL kehtestatud nõuetest kõrgema omavahendite summa raames, võib pädev asutus anda sellele krediidiasutusele või investeerimisühingule üldise eelneva loa käesoleva määruse artikli 77 lõikes 1 sätestatud mis tahes toimingu jaoks, kui on täidetud kriteeriumid, millega tagatakse, et sellised tulevased toimingud on kooskõlas käesoleva lõike punktides a ja b sätestatud tingimustega. Üldine eelnev luba antakse vaid kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei ületa ühte aastat ja mida võib pärast selle möödumist pikendada. Üldine eelnev luba antakse pädeva asutuse eelnevalt kindlaksmääratud summas. Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei tohi see eelnevalt kindlaksmääratud summa ületada 3 % asjaomasest emissioonist ega 10 % summast, mille võrra esimese taseme põhiomavahendid ületavad esimese taseme põhiomavahendite suhtes käesolevas määruses ning direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL kehtestatud kapitalinõudeid määral, mida pädev asutus peab vajalikuks. Täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei tohi eelnevalt kindlaksmääratud summa ületada 10 % asjaomasest emissioonist ega 3 % täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate lunastamata instrumentide kogusummast.

Pädevad asutused tühistavad üldise eelneva loa, kui krediidiasutus või investeerimisühing rikub loa saamise kriteeriume.

2.   Hinnates asendusinstrumentide jätkusuutlikkust krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast, nagu on osutatud lõike 1 punktis a, kaaluvad pädevad asutused, mil määral nimetatud asenduskapitaliinstrumendid oleksid krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks kulukamad kui need kapitaliinstrumendid või ülekurss, mida nad asendavad.

3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb mõne artikli 77 lõike 1 punktis a osutatud toimingu ja artiklis 27 osutatud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasiostmisest keeldumine on kohaldatavate liikmesriigi õigusaktidega keelatud, võib pädev asutus loobuda käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamisest tingimusel, et ta nõuab krediidiasutuselt või investeerimisühingult selliste instrumentide tagasiostmise piiramist asjakohastel alustel.

4.   Pädevad asutused võivad lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid või seotud ülekursi tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta viie aasta jooksul nende emiteerimise kuupäevast, kui täidetud on lõikes 1 sätestatud tingimused ja lisaks üks järgmistest tingimustest:

| a) | kõnealuste instrumentide regulatiivses liigituses on toimunud muutus, mille tulemusel jäetakse need tõenäoliselt omavahendite hulgast välja või liigitatakse ümber madalama kvaliteediga omavahenditeks, ning kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:






  i) | pädev asutus peab sellist muutust piisavalt kindlaks; |
| --- | --- | --- |

a)

kõnealuste instrumentide regulatiivses liigituses on toimunud muutus, mille tulemusel jäetakse need tõenäoliselt omavahendite hulgast välja või liigitatakse ümber madalama kvaliteediga omavahenditeks, ning kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

i)

pädev asutus peab sellist muutust piisavalt kindlaks;

| ii) | krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevale asutusele rahuldaval viisil, et nende instrumentide regulatiivset ümberliigitamist ei olnud nende emiteerimise ajal mõistlikult võimalik ette näha; |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevale asutusele rahuldaval viisil, et nende instrumentide regulatiivset ümberliigitamist ei olnud nende emiteerimise ajal mõistlikult võimalik ette näha;

| b) | nende instrumentide suhtes kohaldatav maksustamiskord on muutunud ja krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevale asutusele rahuldaval viisil, et see muutus on oluline ja seda ei olnud nende emiteerimise ajal mõistlikult võimalik ette näha; |
| --- | --- |

b)

nende instrumentide suhtes kohaldatav maksustamiskord on muutunud ja krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevale asutusele rahuldaval viisil, et see muutus on oluline ja seda ei olnud nende emiteerimise ajal mõistlikult võimalik ette näha;

| c) | instrumentide ja seotud ülekursi suhtes kohaldatakse varem kehtinud nõudeid artikli 494b alusel; |
| --- | --- |

c)

instrumentide ja seotud ülekursi suhtes kohaldatakse varem kehtinud nõudeid artikli 494b alusel;

| d) | enne artikli 77 lõikes 1 osutatud toimingut või sellega samal ajal asendab krediidiasutus või investeerimisühing artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumendid või seotud ülekursi sama või kõrgema kvaliteediga omavahenditesse kuuluvate instrumentidega tingimustel, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikud, ning pädev asutus on andnud selleks toiminguks loa, tuginedes otsusele, et see oleks usaldusväärsuse seisukohast kasulik ja eriliste asjaolude tõttu õigustatud; |
| --- | --- |

d)

enne artikli 77 lõikes 1 osutatud toimingut või sellega samal ajal asendab krediidiasutus või investeerimisühing artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumendid või seotud ülekursi sama või kõrgema kvaliteediga omavahenditesse kuuluvate instrumentidega tingimustel, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikud, ning pädev asutus on andnud selleks toiminguks loa, tuginedes otsusele, et see oleks usaldusväärsuse seisukohast kasulik ja eriliste asjaolude tõttu õigustatud;

| e) | täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ostetakse tagasi turutegemise eesmärgil. |
| --- | --- |

e)

täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ostetakse tagasi turutegemise eesmärgil.

5.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks,

| a) | mida tähendab „jätkusuutlik krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast“; |
| --- | --- |

a)

mida tähendab „jätkusuutlik krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast“;

| b) | lõikes 3 osutatud tagasiostmise piiramise asjakohased alused; |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 osutatud tagasiostmise piiramise asjakohased alused;

| c) | artikli 77 lõikes 1 osutatud toimingu jaoks pädeva asutuse eelneva heakskiidu saamise kord koos piirmäärade ja menetlustega ning andmenõuded, kui krediidiasutus või investeerimisühing taotleb pädevalt asutuselt luba nimetatud lõikes osutatud toimingu jaoks, sealhulgas kord, mida tuleb järgida ühistute liikmetele emiteeritud osakute tagasiostmisel, ning asjaomane ajavahemik sellise taotluse menetlemiseks. |
| --- | --- |

c)

artikli 77 lõikes 1 osutatud toimingu jaoks pädeva asutuse eelneva heakskiidu saamise kord koos piirmäärade ja menetlustega ning andmenõuded, kui krediidiasutus või investeerimisühing taotleb pädevalt asutuselt luba nimetatud lõikes osutatud toimingu jaoks, sealhulgas kord, mida tuleb järgida ühistute liikmetele emiteeritud osakute tagasiostmisel, ning asjaomane ajavahemik sellise taotluse menetlemiseks.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 28. juuliks 2013.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 38) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 78a
  Luba vähendada kõlblike kohustuste instrumente

  1.   Kriisilahendusasutus annab krediidiasutusele või investeerimisühingule loa kõlblike kohustuste instrumentide tagasikutsumiseks, lunastamiseks, tagasimaksmiseks või tagasiostmiseks juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | enne artikli 77 lõikes 2 osutatud mis tahes toimingut või sellega samal ajal asendab krediidiasutus või investeerimisühing kõlblike kohustuste instrumendid samaväärse või kõrgema kvaliteediga omavahenditega või kõlblike kohustuste instrumentidega sellistel tingimustel, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikud; |
| --- | --- | --- |

38)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 78a

Luba vähendada kõlblike kohustuste instrumente

1.   Kriisilahendusasutus annab krediidiasutusele või investeerimisühingule loa kõlblike kohustuste instrumentide tagasikutsumiseks, lunastamiseks, tagasimaksmiseks või tagasiostmiseks juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a)

enne artikli 77 lõikes 2 osutatud mis tahes toimingut või sellega samal ajal asendab krediidiasutus või investeerimisühing kõlblike kohustuste instrumendid samaväärse või kõrgema kvaliteediga omavahenditega või kõlblike kohustuste instrumentidega sellistel tingimustel, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikud;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing on kriisilahendusasutusele rahuldaval viisil tõendanud, et krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid ja kõlblikud kohustused ületavad käesoleva määruse artikli 77 lõikes 2 osutatud toimingu järel käesolevas määruses ning direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL omavahenditele ja kõlblikele kohustustele kehtestatud nõudeid määral, mida kriisilahendusasutus peab kokkuleppel pädeva asutusega vajalikuks; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing on kriisilahendusasutusele rahuldaval viisil tõendanud, et krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid ja kõlblikud kohustused ületavad käesoleva määruse artikli 77 lõikes 2 osutatud toimingu järel käesolevas määruses ning direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL omavahenditele ja kõlblikele kohustustele kehtestatud nõudeid määral, mida kriisilahendusasutus peab kokkuleppel pädeva asutusega vajalikuks;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing on kriisilahendusasutusele rahuldaval viisil tõendanud, et kõlblike kohustuste osaline või täielik asendamine omavahenditesse kuuluvate instrumentidega on vajalik selleks, et tagada loa jätkuvaks kehtivuseks vastavus käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud omavahendite nõuetele. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing on kriisilahendusasutusele rahuldaval viisil tõendanud, et kõlblike kohustuste osaline või täielik asendamine omavahenditesse kuuluvate instrumentidega on vajalik selleks, et tagada loa jätkuvaks kehtivuseks vastavus käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud omavahendite nõuetele.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing on kehtestanud piisavad kaitsemeetmed, et tegutseda käesolevas määruses ning direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL kehtestatud nõuetest suurema omavahendite ja kõlblike kohustuste summa raames, võib kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist pädeva asutusega anda sellisele krediidiasutusele või investeerimisühingule üldise eelneva loa kõlblike kohustuste instrumentide tagasikutsumiseks, lunastamiseks, tagasimaksmiseks või tagasiostmiseks, kui on täidetud kriteeriumid, millega tagatakse, et selline tulevane toiming on kooskõlas käesoleva lõike punktides a ja b sätestatud tingimustega. Üldine eelnev luba antakse vaid kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei ületa ühte aastat ja mida võib pärast selle möödumist pikendada. Üldine eelnev luba antakse kriisilahendusasutuse eelnevalt kindlaksmääratud summas. Kriisilahendusasutused teavitavad pädevaid asutusi kõikidest antud üldistest eelnevatest lubadest.

Kriisilahendusasutus võtab üldise eelneva loa tagasi, kui krediidiasutus või investeerimisühing rikub loa saamise kriteeriume.

2.   Hinnates asendusinstrumentide jätkusuutlikkust krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast, nagu on osutatud lõike 1 punktis a, kaaluvad kriisilahendusasutused, mil määral nimetatud asenduskapitaliinstrumendid või kõlblikud asenduskohustused on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks kulukamad kui need kapitaliinstrumendid ja kõlblikud kohustused, mida nad asendavad.

3.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks:

| a) | pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse vahelise koostöö kord; |
| --- | --- |

a)

pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse vahelise koostöö kord;

| b) | lõike 1 esimese lõigu kohase loa saamise kord, sealhulgas tähtajad ja teabega seotud nõuded; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 esimese lõigu kohase loa saamise kord, sealhulgas tähtajad ja teabega seotud nõuded;

| c) | lõike 1 teise lõigu kohase üldise eelneva loa saamise kord, sealhulgas tähtajad ja teabega seotud nõuded; |
| --- | --- |

c)

lõike 1 teise lõigu kohase üldise eelneva loa saamise kord, sealhulgas tähtajad ja teabega seotud nõuded;

| d) | mida tähendab „jätkusuutlik krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast“. |
| --- | --- |

d)

mida tähendab „jätkusuutlik krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast“.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti d kohaldamisel on regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud täielikult kooskõlas artiklis 78 osutatud delegeeritud õigusaktiga.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 39) | Artiklit 79 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Ajutine loobumine omavahenditest ja kõlblikest kohustustest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest“; |
| --- | --- | --- |

39)

Artiklit 79 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Ajutine loobumine omavahenditest ja kõlblikest kohustustest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest“;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing hoiab kapitaliinstrumente või kohustusi, mis kvalifitseeruvad finantssektori ettevõtja omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks või kõlblike kohustuste instrumentideks krediidiasutuses või investeerimisühingus, ning kui pädev asutus peab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguks, mille eesmärk on asjaomane ettevõtja või asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing saneerida ja päästa, võib pädev asutus ajutiselt loobuda tavapäraselt kõnealuste instrumentide suhtes kohaldatavate mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing hoiab kapitaliinstrumente või kohustusi, mis kvalifitseeruvad finantssektori ettevõtja omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks või kõlblike kohustuste instrumentideks krediidiasutuses või investeerimisühingus, ning kui pädev asutus peab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguks, mille eesmärk on asjaomane ettevõtja või asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing saneerida ja päästa, võib pädev asutus ajutiselt loobuda tavapäraselt kõnealuste instrumentide suhtes kohaldatavate mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest.“

| 40) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 79a
  Omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele ja kõlblike kohustuste instrumentidele seatud nõuetele vastavuse hindamine
  II osas sätestatud nõuetele vastavuse hindamisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lisaks instrumentide õiguslikule vormile arvesse ka nende olulisi tunnuseid. Instrumendi oluliste tunnuste hindamisel võetakse arvesse instrumentidega seotud mis tahes korda, isegi kui see ei ole instrumentide tingimustes sõnaselgelt kirjas, selleks et teha kindlaks, kas sellise korra ja tingimuste kombineeritud majanduslik mõju on vastavuses asjaomaste sätete eesmärgiga.“ |
| --- | --- |

40)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 79a

Omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele ja kõlblike kohustuste instrumentidele seatud nõuetele vastavuse hindamine

II osas sätestatud nõuetele vastavuse hindamisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lisaks instrumentide õiguslikule vormile arvesse ka nende olulisi tunnuseid. Instrumendi oluliste tunnuste hindamisel võetakse arvesse instrumentidega seotud mis tahes korda, isegi kui see ei ole instrumentide tingimustes sõnaselgelt kirjas, selleks et teha kindlaks, kas sellise korra ja tingimuste kombineeritud majanduslik mõju on vastavuses asjaomaste sätete eesmärgiga.“

| 41) | Artiklit 80 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide kvaliteedi järjepidev kontroll“; |
| --- | --- | --- |

41)

Artiklit 80 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide kvaliteedi järjepidev kontroll“;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   EBA jälgib krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt liidus emiteeritud omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide kvaliteeti ning teavitab komisjoni viivitamata, kui on märkimisväärseid tõendeid, et kõnealused instrumendid ei vasta käesolevas määruses sätestatud aktsepteeritavuse kriteeriumidele.
  Pädevad asutused edastavad EBA-le nõudmise korral viivitamata kogu teabe, mida EBA peab asjakohaseks seoses emiteeritud uute kapitaliinstrumentidega või uut liiki kohustustega, et võimaldada EBA-l jälgida liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt emiteeritud omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide kvaliteeti.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EBA jälgib krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt liidus emiteeritud omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide kvaliteeti ning teavitab komisjoni viivitamata, kui on märkimisväärseid tõendeid, et kõnealused instrumendid ei vasta käesolevas määruses sätestatud aktsepteeritavuse kriteeriumidele.

Pädevad asutused edastavad EBA-le nõudmise korral viivitamata kogu teabe, mida EBA peab asjakohaseks seoses emiteeritud uute kapitaliinstrumentidega või uut liiki kohustustega, et võimaldada EBA-l jälgida liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt emiteeritud omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide kvaliteeti.“;

| c) | lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „3.   EBA annab komisjonile tehnilist nõu kõigi oluliste muudatuste kohta, mida tuleb tema arvates teha omavahendite ja kõlblike kohustuste määratluses seoses järgmistega:“. |
| --- | --- |

c)

lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„3.   EBA annab komisjonile tehnilist nõu kõigi oluliste muudatuste kohta, mida tuleb tema arvates teha omavahendite ja kõlblike kohustuste määratluses seoses järgmistega:“.

| 42) | Artikli 81 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Vähemusosalused hõlmavad tütarettevõtja esimese taseme põhiomavahendite kirjete summat, kui täidetud on järgmised tingimused:






  a) | tütarettevõtja on üks järgmistest:






  i) | krediidiasutus või investeerimisühing; |
| --- | --- | --- | --- |

42)

Artikli 81 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vähemusosalused hõlmavad tütarettevõtja esimese taseme põhiomavahendite kirjete summat, kui täidetud on järgmised tingimused:

a)

tütarettevõtja on üks järgmistest:

i)

krediidiasutus või investeerimisühing;

| ii) | ettevõtja, kelle suhtes tulenevalt kohaldatavatest liikmesriigi õigusaktidest kohaldatakse käesoleva määruse ja direktiivi 2013/36/EL nõudeid; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtja, kelle suhtes tulenevalt kohaldatavatest liikmesriigi õigusaktidest kohaldatakse käesoleva määruse ja direktiivi 2013/36/EL nõudeid;

| iii) | kolmandas riigis tegutsev vahepealne finantsvaldusettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse sama rangeid usaldatavusnõudeid kui kõnealuse kolmanda riigi krediidiasutuste suhtes, ja kui komisjon on otsustanud kooskõlas artikli 107 lõikega 4, et need usaldatavusnõuded on vähemalt samaväärsed käesoleva määruse nõuetega; |
| --- | --- |

iii)

kolmandas riigis tegutsev vahepealne finantsvaldusettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse sama rangeid usaldatavusnõudeid kui kõnealuse kolmanda riigi krediidiasutuste suhtes, ja kui komisjon on otsustanud kooskõlas artikli 107 lõikega 4, et need usaldatavusnõuded on vähemalt samaväärsed käesoleva määruse nõuetega;

| b) | tütarettevõtja kuulub täielikult I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla; |
| --- | --- |

b)

tütarettevõtja kuulub täielikult I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla;

| c) | käesoleva lõike sissejuhatavas osas osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjeid omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.“ |
| --- | --- |

c)

käesoleva lõike sissejuhatavas osas osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjeid omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.“

| 43) | Artikkel 82 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 82
  Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ning kvalifitseeruvad omavahendid
  Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ja kvalifitseeruvad omavahendid hõlmavad vastavalt kas tütarettevõtja vähemusosalusi ja tema täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ning nendega seotud jaotamata kasumit ja ülekurssi, kui täidetud on järgmised tingimused:






  a) | tütarettevõtja on üks järgmistest:






  i) | krediidiasutus või investeerimisühing; |
| --- | --- | --- | --- |

43)

Artikkel 82 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 82

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ning kvalifitseeruvad omavahendid

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ja kvalifitseeruvad omavahendid hõlmavad vastavalt kas tütarettevõtja vähemusosalusi ja tema täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ning nendega seotud jaotamata kasumit ja ülekurssi, kui täidetud on järgmised tingimused:

a)

tütarettevõtja on üks järgmistest:

i)

krediidiasutus või investeerimisühing;

| ii) | ettevõtja, kelle suhtes tulenevalt kohaldatavatest liikmesriigi õigusaktidest kohaldatakse käesoleva määruse ja direktiivi 2013/36/EL nõudeid; |
| --- | --- |

ii)

ettevõtja, kelle suhtes tulenevalt kohaldatavatest liikmesriigi õigusaktidest kohaldatakse käesoleva määruse ja direktiivi 2013/36/EL nõudeid;

| iii) | kolmandas riigis tegutsev vahepealne finantsvaldusettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse sama rangeid usaldatavusnõudeid kui kõnealuse kolmanda riigi krediidiasutuste suhtes, ja kui komisjon on otsustanud kooskõlas artikli 107 lõikega 4, et need usaldatavusnõuded on vähemalt samaväärsed käesoleva määruse nõuetega; |
| --- | --- |

iii)

kolmandas riigis tegutsev vahepealne finantsvaldusettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse sama rangeid usaldatavusnõudeid kui kõnealuse kolmanda riigi krediidiasutuste suhtes, ja kui komisjon on otsustanud kooskõlas artikli 107 lõikega 4, et need usaldatavusnõuded on vähemalt samaväärsed käesoleva määruse nõuetega;

| b) | tütarettevõtja kuulub täielikult I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla; |
| --- | --- |

b)

tütarettevõtja kuulub täielikult I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla;

| c) | kõnealuseid instrumente omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.“ |
| --- | --- |

c)

kõnealuseid instrumente omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.“

| 44) | Artikli 83 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ning nendega seotud ülekurss arvatakse kuni 31. detsembrini 2021 vastavalt kas kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite, esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite või kvalifitseeruvate omavahendite hulka üksnes juhul, kui täidetud on järgmised tingimused:“. |
| --- | --- |

44)

Artikli 83 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ning nendega seotud ülekurss arvatakse kuni 31. detsembrini 2021 vastavalt kas kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite, esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite või kvalifitseeruvate omavahendite hulka üksnes juhul, kui täidetud on järgmised tingimused:“.

| 45) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 88a
  Kvalifitseeruvate kõlblike kohustuste instrumendid
  Kohustused, mille on emiteerinud liidus asutatud tütarettevõtja, mis kuulub kriisilahendussubjektiga samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kvalifitseeruvad sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud kõlblike kohustuste hulka arvamiseks, mille suhtes kohaldatakse artiklit 92a, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | need on emiteeritud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõike 2 punktiga a; |
| --- | --- | --- |

45)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 88a

Kvalifitseeruvate kõlblike kohustuste instrumendid

Kohustused, mille on emiteerinud liidus asutatud tütarettevõtja, mis kuulub kriisilahendussubjektiga samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kvalifitseeruvad sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud kõlblike kohustuste hulka arvamiseks, mille suhtes kohaldatakse artiklit 92a, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

need on emiteeritud kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõike 2 punktiga a;

| b) | need on ostnud olemasolev aktsionär, kes ei kuulu samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, tingimusel et allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artiklitega 59–62 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle; |
| --- | --- |

b)

need on ostnud olemasolev aktsionär, kes ei kuulu samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, tingimusel et allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artiklitega 59–62 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle;

| c) | need ei ületa summat, mis saadakse alapunktis i osutatud summa lahutamisel alapunktis ii osutatud summast:






  i) | kriisilahendussubjekti jaoks emiteeritud ja tema poolt kas otseselt või kaudselt teiste sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjate kaudu ostetud kohustuste ning direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõike 2 punkti b kohaselt emiteeritud omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa; |
| --- | --- | --- |

c)

need ei ületa summat, mis saadakse alapunktis i osutatud summa lahutamisel alapunktis ii osutatud summast:

i)

kriisilahendussubjekti jaoks emiteeritud ja tema poolt kas otseselt või kaudselt teiste sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjate kaudu ostetud kohustuste ning direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõike 2 punkti b kohaselt emiteeritud omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa;

| ii) | kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõikega 1 nõutav summa.“ |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõikega 1 nõutav summa.“

| 46) | Artiklit 92 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „d) | finantsvõimenduse määr on 3 %.“; |
| --- | --- | --- | --- |

46)

Artiklit 92 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„d)

finantsvõimenduse määr on 3 %.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Lisaks käesoleva artikli lõike 1 punktis d sätestatud nõudele peab globaalne süsteemselt oluline ettevõtja hoidma finantsvõimenduse määra puhvrit, mille suurus võrdub globaalse süsteemselt olulise ettevõtja koguriskipositsiooni näitajaga, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 429 lõikes 4, korrutatuna direktiivi 2013/36/EL artikli 131 kohaselt globaalsele süsteemselt olulisele ettevõtjale kohalduva puhvrimäära 50 %-ga.
  Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja peab täitma finantsvõimenduse määra puhvri nõude üksnes esimese taseme omavahenditega. Finantsvõimenduse määra puhvri nõude täitmiseks kasutatavaid esimese taseme omavahendeid ei kasutata käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud mis tahes finantsvõimendusel põhineva nõude täitmiseks, välja arvatud juhul, kui nimetatud õigusaktides on sõnaselgelt sätestatud teisiti.
  Kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ei täida finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, kohaldatakse tema suhtes kapitali säilitamise nõuet kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 141b.
  Kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ei täida samal ajal finantsvõimenduse määra puhvri nõuet ja direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõuet, kohaldatakse tema suhtes kõige kõrgemat kapitali säilitamise nõuet kooskõlas nimetatud direktiivi artiklitega 141 ja 141b.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Lisaks käesoleva artikli lõike 1 punktis d sätestatud nõudele peab globaalne süsteemselt oluline ettevõtja hoidma finantsvõimenduse määra puhvrit, mille suurus võrdub globaalse süsteemselt olulise ettevõtja koguriskipositsiooni näitajaga, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 429 lõikes 4, korrutatuna direktiivi 2013/36/EL artikli 131 kohaselt globaalsele süsteemselt olulisele ettevõtjale kohalduva puhvrimäära 50 %-ga.

Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja peab täitma finantsvõimenduse määra puhvri nõude üksnes esimese taseme omavahenditega. Finantsvõimenduse määra puhvri nõude täitmiseks kasutatavaid esimese taseme omavahendeid ei kasutata käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud mis tahes finantsvõimendusel põhineva nõude täitmiseks, välja arvatud juhul, kui nimetatud õigusaktides on sõnaselgelt sätestatud teisiti.

Kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ei täida finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, kohaldatakse tema suhtes kapitali säilitamise nõuet kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 141b.

Kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ei täida samal ajal finantsvõimenduse määra puhvri nõuet ja direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõuet, kohaldatakse tema suhtes kõige kõrgemat kapitali säilitamise nõuet kooskõlas nimetatud direktiivi artiklitega 141 ja 141b.“;

| c) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelliga seotud tegevusele esitatavad omavahendite nõuded seoses järgmisega:






  i) | käesoleva osa IV jaotise, välja arvatud selle peatükkides 1a ja 1b sätestatud meetodid, kohaselt arvutatav tururisk; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelliga seotud tegevusele esitatavad omavahendite nõuded seoses järgmisega:

i)

käesoleva osa IV jaotise, välja arvatud selle peatükkides 1a ja 1b sätestatud meetodid, kohaselt arvutatav tururisk;

| ii) | riskide kontsentreerumine, mis ületab artiklites 395–401 sätestatud piirmäärasid sellises ulatuses, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul on lubatud ületada kõnealuseid piirmäärasid, mis arvutatakse IV osa kohaselt; |
| --- | --- |

ii)

riskide kontsentreerumine, mis ületab artiklites 395–401 sätestatud piirmäärasid sellises ulatuses, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul on lubatud ületada kõnealuseid piirmäärasid, mis arvutatakse IV osa kohaselt;

| c) | kogu äritegevuse puhul, mis on avatud valuutariskile või kaubariskile, tururiski omavahendite nõuded, mis arvutatakse vastavalt käesoleva osa IV jaotisele, välja arvatud selle jaotise peatükkides 1a ja 1b sätestatud meetodid;“ |
| --- | --- |

c)

kogu äritegevuse puhul, mis on avatud valuutariskile või kaubariskile, tururiski omavahendite nõuded, mis arvutatakse vastavalt käesoleva osa IV jaotisele, välja arvatud selle jaotise peatükkides 1a ja 1b sätestatud meetodid;“

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „ca) | arveldusriski omavahendite nõuded, mis arvutatakse kooskõlas käesoleva osa V jaotisega, välja arvatud artikkel 379.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„ca)

arveldusriski omavahendite nõuded, mis arvutatakse kooskõlas käesoleva osa V jaotisega, välja arvatud artikkel 379.“

| 47) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 92a
  Globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele esitatavad omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuded

  1.   Vastavalt artiklitele 93 ja 94 ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud eranditele peab krediidiasutus või investeerimisühing, keda käsitatakse kriisilahendussubjektina ja kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, igal ajal täitma järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:






  a) | 18 % riskipõhine määr, mis näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid ja kõlblikke kohustusi väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist, mis arvutatakse artikli 92 lõigete 3 ja 4 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

47)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 92a

Globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele esitatavad omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuded

1.   Vastavalt artiklitele 93 ja 94 ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud eranditele peab krediidiasutus või investeerimisühing, keda käsitatakse kriisilahendussubjektina ja kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, igal ajal täitma järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:

a)

18 % riskipõhine määr, mis näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid ja kõlblikke kohustusi väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist, mis arvutatakse artikli 92 lõigete 3 ja 4 kohaselt;

| b) | 6,75 % riskil mittepõhinev määr, mis näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid ja kõlblikke kohustusi väljendatuna protsendina artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitajast. |
| --- | --- |

b)

6,75 % riskil mittepõhinev määr, mis näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid ja kõlblikke kohustusi väljendatuna protsendina artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitajast.

2.   Lõikes 1 sätestatud nõudeid ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| a) | kolme aasta jooksul pärast kuupäeva, mil krediidiasutus või investeerimisühing või konsolideerimisgrupp, kuhu krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, on liigitatud globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks; |
| --- | --- |

a)

kolme aasta jooksul pärast kuupäeva, mil krediidiasutus või investeerimisühing või konsolideerimisgrupp, kuhu krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, on liigitatud globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks;

| b) | kahe aasta jooksul pärast kuupäeva, mil kriisilahendusasutus on kohaldanud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit kooskõlas direktiiviga 2014/59/EL; |
| --- | --- |

b)

kahe aasta jooksul pärast kuupäeva, mil kriisilahendusasutus on kohaldanud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit kooskõlas direktiiviga 2014/59/EL;

| c) | kahe aasta jooksul pärast kuupäeva, mil kriisilahendussubjekt on võtnud direktiivi 2014/59/EL artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud alternatiivse erasektori meetme, millega kapitaliinstrumendid ja teised kohustused on alla hinnatud või konverteeritud esimese taseme põhiomavahenditeks, et kriisilahendussubjekti rekapitaliseerida ilma kriisilahenduse vahendite rakendamiseta. |
| --- | --- |

c)

kahe aasta jooksul pärast kuupäeva, mil kriisilahendussubjekt on võtnud direktiivi 2014/59/EL artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud alternatiivse erasektori meetme, millega kapitaliinstrumendid ja teised kohustused on alla hinnatud või konverteeritud esimese taseme põhiomavahenditeks, et kriisilahendussubjekti rekapitaliseerida ilma kriisilahenduse vahendite rakendamiseta.

3.   Kui sama globaalse süsteemselt olulise ettevõtja iga kriisilahendussubjekti puhul ületab käesoleva artikli lõike 1 punktis a kehtestatud nõude kohaldamisest tulenev kogusumma käesoleva määruse artikli 12a kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet, võib ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist teiste asjaomaste kriisilahendusasutustega toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 või artikli 45h lõike 1 kohaselt.

Artikkel 92b

Kolmanda riigi globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele esitatavad omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuded

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on kolmanda riigi globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate olulised tütarettevõtjad ega ole kriisilahendussubjektid, peavad igal ajal täitma omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid, mis on võrdsed 90 %ga artiklis 92a kehtestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetest.

2.   Lõike 1 täitmiseks võetakse täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ning kõlblike kohustuste instrumente arvesse vaid siis, kui need instrumendid kuuluvad kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja põhiemaettevõtjale ning need on emiteeritud otseselt või kaudselt teiste sama konsolideerimisgruppi kuuluvate üksuste kaudu, tingimusel et kõik sellised üksused on asutatud samas kolmandas riigis, kus on asutatud kõnealune põhiemaettevõtja, või liikmesriigis.

3.   Kõlblike kohustuste instrumenti võetakse lõike 1 täitmiseks arvesse üksnes siis, kui see vastab kõigile järgmistele lisatingimustele:

| a) | direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 47 määratletud tavalises maksejõuetusmenetluses rahuldatakse kohustusest tulenev nõue pärast nõudeid, mis tulenevad kohustustest, mis ei täida käesoleva artikli lõike 2 tingimusi ega kvalifitseeru omavahenditeks; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 47 määratletud tavalises maksejõuetusmenetluses rahuldatakse kohustusest tulenev nõue pärast nõudeid, mis tulenevad kohustustest, mis ei täida käesoleva artikli lõike 2 tingimusi ega kvalifitseeru omavahenditeks;

| b) | selle suhtes kohaldatakse allahindamise või konverteerimise õigust kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artiklitega 59–62.“ |
| --- | --- |

b)

selle suhtes kohaldatakse allahindamise või konverteerimise õigust kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artiklitega 59–62.“

| 48) | Artikkel 94 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 94
  Kauplemisportfelliga seotud tegevuse väikse mahu korral kohaldatav erand

  1.   Erandina artikli 92 lõike 3 punktist b võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutada kauplemisportfelliga seotud tegevuse omavahendite nõude vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, kui nende kauplemisportfelliga seotud bilansilise ja bilansivälise tegevuse maht on igakuise hindamise alusel võrdne mõlema järgmise künnisega või nendest väiksem, võttes aluseks andmed kuu viimase päeva seisuga:






  a) | 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarast; |
| --- | --- | --- |

48)

Artikkel 94 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 94

Kauplemisportfelliga seotud tegevuse väikse mahu korral kohaldatav erand

1.   Erandina artikli 92 lõike 3 punktist b võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutada kauplemisportfelliga seotud tegevuse omavahendite nõude vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, kui nende kauplemisportfelliga seotud bilansilise ja bilansivälise tegevuse maht on igakuise hindamise alusel võrdne mõlema järgmise künnisega või nendest väiksem, võttes aluseks andmed kuu viimase päeva seisuga:

a)

5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarast;

| b) | 50 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

50 miljonit eurot.

2.   Kui lõike 1 punktides a ja b sätestatud mõlemad tingimused on täidetud, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutada kauplemisportfelliga seotud tegevuse omavahendite nõude järgmiselt:

| a) | II lisa punktis 1 loetletud lepingute, nimetatud lisa punktis 3 osutatud aktsiatega seotud lepingute ja krediidituletisinstrumentide puhul võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud need positsioonid artikli 92 lõike 3 punktis b osutatud omavahendite nõudest välja arvata; |
| --- | --- |

a)

II lisa punktis 1 loetletud lepingute, nimetatud lisa punktis 3 osutatud aktsiatega seotud lepingute ja krediidituletisinstrumentide puhul võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud need positsioonid artikli 92 lõike 3 punktis b osutatud omavahendite nõudest välja arvata;

| b) | muude kui käesoleva lõike punktis a osutatud kauplemisportfelli positsioonide puhul võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud asendada artikli 92 lõike 3 punktis b osutatud omavahendite nõude artikli 92 lõike 3 punkti a kohaselt arvutatud nõudega. |
| --- | --- |

b)

muude kui käesoleva lõike punktis a osutatud kauplemisportfelli positsioonide puhul võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud asendada artikli 92 lõike 3 punktis b osutatud omavahendite nõude artikli 92 lõike 3 punkti a kohaselt arvutatud nõudega.

3.   Lõike 1 kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma kauplemisportfelliga seotud bilansilise ja bilansivälise tegevuse mahu, võttes aluseks andmed iga kuu viimase päeva seisuga, vastavalt järgmistele nõuetele:

| a) | arvutamisel võetakse arvesse kõiki artikli 104 kohaselt kauplemisportfelli määratud positsioone, välja arvatud järgmised:






  i) | valuuta- ja kaubapositsioonid; |
| --- | --- | --- |

a)

arvutamisel võetakse arvesse kõiki artikli 104 kohaselt kauplemisportfelli määratud positsioone, välja arvatud järgmised:

i)

valuuta- ja kaubapositsioonid;

| ii) | sellistes krediidituletisinstrumentides olevad positsioonid, mida võetakse arvesse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide või vastaspoole riski positsioonide suhtes, ning krediidituletisinstrumentidega tehtavad tehingud, millega tasaarvestatakse täielikult kõnealuste sisemiste riskimaanduste tururisk, nagu on osutatud artikli 106 lõikes 3; |
| --- | --- |

ii)

sellistes krediidituletisinstrumentides olevad positsioonid, mida võetakse arvesse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide või vastaspoole riski positsioonide suhtes, ning krediidituletisinstrumentidega tehtavad tehingud, millega tasaarvestatakse täielikult kõnealuste sisemiste riskimaanduste tururisk, nagu on osutatud artikli 106 lõikes 3;

| b) | kõiki punkti a kohaselt arvutamisel arvesse võetud positsioone hinnatakse nende turuväärtuses kõnealusel konkreetsel kuupäeval; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni turuväärtus ja õiglane väärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hiljutisemat turuväärtust või õiglast väärtust; |
| --- | --- |

b)

kõiki punkti a kohaselt arvutamisel arvesse võetud positsioone hinnatakse nende turuväärtuses kõnealusel konkreetsel kuupäeval; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni turuväärtus ja õiglane väärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hiljutisemat turuväärtust või õiglast väärtust;

| c) | pikkade positsioonide absoluutväärtus liidetakse lühikeste positsioonide absoluutväärtusega. |
| --- | --- |

c)

pikkade positsioonide absoluutväärtus liidetakse lühikeste positsioonide absoluutväärtusega.

4.   Kui käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b sätestatud mõlemad tingimused on direktiivi 2013/36/EL artiklites 74 ja 83 sätestatud kohustustest sõltumata täidetud, ei kohaldata käesoleva määruse artikli 102 lõikeid 3 ja 4, artiklit 103 ega artiklit 104b.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitavad pädevaid asutusi sellest, millal nad arvutavad lõike 2 kohaselt oma kauplemisportfelliga seotud tegevuse omavahendite nõuded või lõpetavad nende arvutamise.

6.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing enam ei täida ühte või enamat lõikes 1 sätestatud tingimust, teavitab ta sellest kohe pädevat asutust.

7.   Krediidiasutus või investeerimisühing lõpetab kolme kuu jooksul lõike 2 kohaselt kauplemisportfelliga seotud tegevuse omavahendite nõuete arvutamise, kui esineb üks järgmistest juhtudest:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing ei täida lõike 1 punktis a või b sätestatud tingimusi kolme järjestikuse kuu jooksul; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing ei täida lõike 1 punktis a või b sätestatud tingimusi kolme järjestikuse kuu jooksul;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing ei täida lõike 1 punktis a või b sätestatud tingimusi viimase 12 kuu jooksul rohkem kui kuue kuu vältel. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing ei täida lõike 1 punktis a või b sätestatud tingimusi viimase 12 kuu jooksul rohkem kui kuue kuu vältel.

8.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing on lõpetanud oma kauplemisportfelliga seotud tegevuse omavahendite nõuete käesoleva artikli kohase arvutamise, lubatakse tal seda jätkata üksnes siis, kui krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevale asutusele, et kõik lõikes 1 sätestatud tingimused on olnud katkematult täidetud terve aasta jooksul.

9.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta, osta ega müü kauplemisportfelli kuuluvat positsiooni ainult selleks, et täita lõikes 1 kehtestatud tingimusi igakuise hindamise ajal.“

| 49) | III osa I jaotise 2. peatükk jäetakse välja. |
| --- | --- |

49)

III osa I jaotise 2. peatükk jäetakse välja.

| 50) | Artiklit 102 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „2.   See, et positsioone hoitakse kauplemise eesmärgil, peab olema tõendatud strateegiate, põhimõtete ja protseduuride alusel, mille krediidiasutus või investeerimisühing on positsiooni või portfelli haldamiseks artiklite 103, 104 ja 104a kohaselt kehtestanud.


  3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kehtestavad kooskõlas artikliga 103 kauplemisportfelli haldamiseks süsteemid ja kontrollimehhanismid ning järgivad neid.


  4.   Artikli 430b lõikes 3 sätestatud aruandlusnõuete täitmiseks määratakse kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid artikli 104b kohaselt loodud kauplemisüksustele.“; |
| --- | --- | --- |

50)

Artiklit 102 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.   See, et positsioone hoitakse kauplemise eesmärgil, peab olema tõendatud strateegiate, põhimõtete ja protseduuride alusel, mille krediidiasutus või investeerimisühing on positsiooni või portfelli haldamiseks artiklite 103, 104 ja 104a kohaselt kehtestanud.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kehtestavad kooskõlas artikliga 103 kauplemisportfelli haldamiseks süsteemid ja kontrollimehhanismid ning järgivad neid.

4.   Artikli 430b lõikes 3 sätestatud aruandlusnõuete täitmiseks määratakse kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid artikli 104b kohaselt loodud kauplemisüksustele.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „5.   Kauplemisportfelli kuuluvate positsioonide suhtes kohaldatakse artiklis 105 täpsustatud usaldusväärse hindamise nõudeid.


  6.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad sisemist riskimaandust kooskõlas artikliga 106.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Kauplemisportfelli kuuluvate positsioonide suhtes kohaldatakse artiklis 105 täpsustatud usaldusväärse hindamise nõudeid.

6.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad sisemist riskimaandust kooskõlas artikliga 106.“

| 51) | Artikkel 103 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 103
  Kauplemisportfelli haldamine

  1.   Krediidiasutusel või investeerimisühingul peavad olema selgelt kindlaks määratud põhimõtted ja protseduurid kauplemisportfelli üldiseks haldamiseks. Kõnealused põhimõtted ja protseduurid käsitlevad vähemalt järgmist:






  a) | tegevused, mida krediidiasutus või investeerimisühing loeb kauplemiseks ja omavahendite nõuete arvutamise seisukohast kauplemisportfelli kuuluvaks; |
| --- | --- | --- |

51)

Artikkel 103 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 103

Kauplemisportfelli haldamine

1.   Krediidiasutusel või investeerimisühingul peavad olema selgelt kindlaks määratud põhimõtted ja protseduurid kauplemisportfelli üldiseks haldamiseks. Kõnealused põhimõtted ja protseduurid käsitlevad vähemalt järgmist:

a)

tegevused, mida krediidiasutus või investeerimisühing loeb kauplemiseks ja omavahendite nõuete arvutamise seisukohast kauplemisportfelli kuuluvaks;

| b) | millises ulatuses on võimalik positsiooni iga päev turuhinnas hinnata, lähtudes aktiivsest ja likviidsest kahesuunalisest turust; |
| --- | --- |

b)

millises ulatuses on võimalik positsiooni iga päev turuhinnas hinnata, lähtudes aktiivsest ja likviidsest kahesuunalisest turust;

| c) | mudelipõhiselt hinnatavate positsioonide puhul ulatus, milles krediidiasutus või investeerimisühing saab:






  i) | tuvastada kõik positsiooni olulised riskid; |
| --- | --- | --- |

c)

mudelipõhiselt hinnatavate positsioonide puhul ulatus, milles krediidiasutus või investeerimisühing saab:

i)

tuvastada kõik positsiooni olulised riskid;

| ii) | maandada kõik positsiooni olulised riskid instrumentide abil, mille jaoks eksisteerib aktiivne ja likviidne kahesuunaline turg; |
| --- | --- |

ii)

maandada kõik positsiooni olulised riskid instrumentide abil, mille jaoks eksisteerib aktiivne ja likviidne kahesuunaline turg;

| iii) | anda usaldusväärseid hinnanguid mudelis kasutatavate peamiste eelduste ja parameetrite kohta; |
| --- | --- |

iii)

anda usaldusväärseid hinnanguid mudelis kasutatavate peamiste eelduste ja parameetrite kohta;

| d) | millises ulatuses krediidiasutus või investeerimisühing saab anda ja on kohustatud andma positsiooni väärtuse kohta hinnanguid, mida on võimalik väljastpoolt järjepidevalt valideerida; |
| --- | --- |

d)

millises ulatuses krediidiasutus või investeerimisühing saab anda ja on kohustatud andma positsiooni väärtuse kohta hinnanguid, mida on võimalik väljastpoolt järjepidevalt valideerida;

| e) | millises ulatuses õiguslikud piirangud või muud tegevusega seotud nõuded takistaksid krediidiasutusel või investeerimisühingul positsiooni lühikese aja jooksul likvideerida või maandada; |
| --- | --- |

e)

millises ulatuses õiguslikud piirangud või muud tegevusega seotud nõuded takistaksid krediidiasutusel või investeerimisühingul positsiooni lühikese aja jooksul likvideerida või maandada;

| f) | millises ulatuses krediidiasutus või investeerimisühing saab aktiivselt juhtida ja on kohustatud aktiivselt juhtima positsiooniga seotud riske oma kauplemistegevuse raames; |
| --- | --- |

f)

millises ulatuses krediidiasutus või investeerimisühing saab aktiivselt juhtida ja on kohustatud aktiivselt juhtima positsiooniga seotud riske oma kauplemistegevuse raames;

| g) | millises ulatuses krediidiasutus või investeerimisühing võib kauplemisportfelli riske ja positsioone ümber liigitada kauplemisportfellivälisteks riskideks ja positsioonideks ja vastupidi ning selliste ümberliigitamiste nõuded, nagu on osutatud artiklis 104a. |
| --- | --- |

g)

millises ulatuses krediidiasutus või investeerimisühing võib kauplemisportfelli riske ja positsioone ümber liigitada kauplemisportfellivälisteks riskideks ja positsioonideks ja vastupidi ning selliste ümberliigitamiste nõuded, nagu on osutatud artiklis 104a.

2.   Oma kauplemisportfelli positsioonide või positsioonide kogumite haldamisel täidab krediidiasutus või investeerimisühing kõiki järgmisi nõudeid:

| a) | krediidiasutusel või investeerimisühingul on kauplemisportfelli positsioonide või positsioonide kogumite kohta selgelt dokumenteeritud ja kõrgema juhtkonna kinnitatud kauplemisstrateegia, mis sisaldab oodatavat positsioonide hoidmisaega; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutusel või investeerimisühingul on kauplemisportfelli positsioonide või positsioonide kogumite kohta selgelt dokumenteeritud ja kõrgema juhtkonna kinnitatud kauplemisstrateegia, mis sisaldab oodatavat positsioonide hoidmisaega;

| b) | krediidiasutusel või investeerimisühingul on selgelt kindlaks määratud põhimõtted ja protseduurid kauplemisportfelli positsioonide või positsioonide kogumite aktiivseks haldamiseks; kõnealused põhimõtted ja protseduurid hõlmavad järgmist:






  i) | milliseid positsioone või positsioonide kogumeid võib iga konkreetne kauplemisüksus või asjakohasel juhul määratud diiler võtta; |
| --- | --- | --- |

b)

krediidiasutusel või investeerimisühingul on selgelt kindlaks määratud põhimõtted ja protseduurid kauplemisportfelli positsioonide või positsioonide kogumite aktiivseks haldamiseks; kõnealused põhimõtted ja protseduurid hõlmavad järgmist:

i)

milliseid positsioone või positsioonide kogumeid võib iga konkreetne kauplemisüksus või asjakohasel juhul määratud diiler võtta;

| ii) | positsioonide piirmäärade kehtestamine ja nende asjakohasuse jälgimine; |
| --- | --- |

ii)

positsioonide piirmäärade kehtestamine ja nende asjakohasuse jälgimine;

| iii) | selle tagamine, et diileritel on õigus sõltumatult positsiooni võtta ja seda hallata kokkulepitud piirmäärades ja vastavalt kinnitatud strateegiale; |
| --- | --- |

iii)

selle tagamine, et diileritel on õigus sõltumatult positsiooni võtta ja seda hallata kokkulepitud piirmäärades ja vastavalt kinnitatud strateegiale;

| iv) | selle tagamine, et positsioonide kohta antakse kõrgemale juhtkonnale aru krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimisprotsessi lahutamatu osana; |
| --- | --- |

iv)

selle tagamine, et positsioonide kohta antakse kõrgemale juhtkonnale aru krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimisprotsessi lahutamatu osana;

| v) | selle tagamine, et positsioone jälgitakse aktiivselt turuinfo allikate ja positsiooni või selles sisalduvate riskide turustatavusele või maandatavusele antud hinnangu põhjal, mis sisaldab hinnangut turusisenditele ning nende kvaliteedile ja kättesaadavusele hindamisprotsessis, turukäibe tasemele ja turul kaubeldavate positsioonide suurustele; |
| --- | --- |

v)

selle tagamine, et positsioone jälgitakse aktiivselt turuinfo allikate ja positsiooni või selles sisalduvate riskide turustatavusele või maandatavusele antud hinnangu põhjal, mis sisaldab hinnangut turusisenditele ning nende kvaliteedile ja kättesaadavusele hindamisprotsessis, turukäibe tasemele ja turul kaubeldavate positsioonide suurustele;

| vi) | aktiivsed pettusevastased protseduurid ja kontrollid; |
| --- | --- |

vi)

aktiivsed pettusevastased protseduurid ja kontrollid;

| c) | krediidiasutusel või investeerimisühingul on selgelt kindlaks määratud põhimõtted ja protseduurid positsioonide jälgimiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisstrateegia seisukohalt, sealhulgas käibe ja selliste positsioonide kontrollimiseks, mille algselt kavandatud hoidmisaeg on lõppenud.“ |
| --- | --- |

c)

krediidiasutusel või investeerimisühingul on selgelt kindlaks määratud põhimõtted ja protseduurid positsioonide jälgimiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisstrateegia seisukohalt, sealhulgas käibe ja selliste positsioonide kontrollimiseks, mille algselt kavandatud hoidmisaeg on lõppenud.“

| 52) | Artikli 104 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

52)

Artikli 104 lõige 2 jäetakse välja.

| 53) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 104a
  Positsiooni ümberliigitamine

  1.   Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peavad olema selgelt kindlaks määratud põhimõtted, mille alusel määrata kindlaks erandlikud asjaolud, mis õigustavad kauplemisportfelli positsiooni ümberliigitamist kauplemisportfelliväliseks positsiooniks, või vastupidi, kauplemisportfellivälise positsiooni ümberliigitamist kauplemisportfelli positsiooniks, et määrata kindlaks nende omavahendite nõuded pädevaid asutusi rahuldaval viisil. Krediidiasutus või investeerimisühing vaatab need põhimõtted uuesti läbi vähemalt kord aastas.
  EBA teeb järelevalvet mitmesuguste järelevalvetavade üle ja annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 hiljemalt 28. juuniks 2024 välja suunised selle kohta, mida mõistetakse käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel erandlike asjaolude all. Kuni EBA suuniste väljaandmiseni teavitavad pädevad asutused EBAt otsustest, millega nad on andnud krediidiasutusele või investeerimisühingule loa positsiooni ümberliigitamiseks, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 2, või millega nad ei ole sellist luba andnud, ning esitavad EBA-le selle kohta põhjenduse.


  2.   Pädevad asutused annavad loa liigitada omavahendite nõuete kindlaksmääramise eesmärgil kauplemisportfelli positsioon ümber kauplemisportfelliväliseks positsiooniks, või vastupidi, kauplemisportfelliväline positsioon kauplemisportfelli positsiooniks, üksnes siis, kui krediidiasutus või investeerimisühing on esitanud pädevale asutusele kirjaliku tõendi, et positsiooni ümberliigitamise otsus tuleneb erandlikust asjaolust, mis on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud põhimõtetega. Selleks esitab krediidiasutus või investeerimisühing piisavad tõendid selle kohta, et positsioon ei vasta enam artikli 104 kohaselt kauplemisportfelli positsiooniks või kauplemisportfelliväliseks positsiooniks liigitamise tingimusele.
  Esimeses lõigus osutatud otsuse peab heaks kiitma juhtorgan.


  3.   Kui pädev asutus on andnud lõike 2 kohaselt loa positsiooni ümberliigitamiseks, teeb loa saanud krediidiasutus või investeerimisühing järgmist:






  a) | avalikustab viivitamata






  i) | teabe selle kohta, et tema positsioon on ümber liigitatud, ning |
| --- | --- | --- | --- |

53)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 104a

Positsiooni ümberliigitamine

1.   Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peavad olema selgelt kindlaks määratud põhimõtted, mille alusel määrata kindlaks erandlikud asjaolud, mis õigustavad kauplemisportfelli positsiooni ümberliigitamist kauplemisportfelliväliseks positsiooniks, või vastupidi, kauplemisportfellivälise positsiooni ümberliigitamist kauplemisportfelli positsiooniks, et määrata kindlaks nende omavahendite nõuded pädevaid asutusi rahuldaval viisil. Krediidiasutus või investeerimisühing vaatab need põhimõtted uuesti läbi vähemalt kord aastas.

EBA teeb järelevalvet mitmesuguste järelevalvetavade üle ja annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 hiljemalt 28. juuniks 2024 välja suunised selle kohta, mida mõistetakse käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel erandlike asjaolude all. Kuni EBA suuniste väljaandmiseni teavitavad pädevad asutused EBAt otsustest, millega nad on andnud krediidiasutusele või investeerimisühingule loa positsiooni ümberliigitamiseks, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 2, või millega nad ei ole sellist luba andnud, ning esitavad EBA-le selle kohta põhjenduse.

2.   Pädevad asutused annavad loa liigitada omavahendite nõuete kindlaksmääramise eesmärgil kauplemisportfelli positsioon ümber kauplemisportfelliväliseks positsiooniks, või vastupidi, kauplemisportfelliväline positsioon kauplemisportfelli positsiooniks, üksnes siis, kui krediidiasutus või investeerimisühing on esitanud pädevale asutusele kirjaliku tõendi, et positsiooni ümberliigitamise otsus tuleneb erandlikust asjaolust, mis on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud põhimõtetega. Selleks esitab krediidiasutus või investeerimisühing piisavad tõendid selle kohta, et positsioon ei vasta enam artikli 104 kohaselt kauplemisportfelli positsiooniks või kauplemisportfelliväliseks positsiooniks liigitamise tingimusele.

Esimeses lõigus osutatud otsuse peab heaks kiitma juhtorgan.

3.   Kui pädev asutus on andnud lõike 2 kohaselt loa positsiooni ümberliigitamiseks, teeb loa saanud krediidiasutus või investeerimisühing järgmist:

a)

avalikustab viivitamata

i)

teabe selle kohta, et tema positsioon on ümber liigitatud, ning

| ii) | kui kõnealuse ümberliigitamise tulemusel krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite nõuded vähenevad, siis selle vähenemise suuruse, ning |
| --- | --- |

ii)

kui kõnealuse ümberliigitamise tulemusel krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite nõuded vähenevad, siis selle vähenemise suuruse, ning

| b) | kui kõnealuse ümberliigitamise tulemusel krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite nõuded vähenevad, ei võta krediidiasutus või investeerimisühing seda mõju arvesse enne, kui saabub positsiooni lõpptähtaeg, välja arvatud juhul, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu pädev asutus lubab tal kõnealust mõju varasemal kuupäeval arvesse võtta. |
| --- | --- |

b)

kui kõnealuse ümberliigitamise tulemusel krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite nõuded vähenevad, ei võta krediidiasutus või investeerimisühing seda mõju arvesse enne, kui saabub positsiooni lõpptähtaeg, välja arvatud juhul, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu pädev asutus lubab tal kõnealust mõju varasemal kuupäeval arvesse võtta.

4.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab positsiooni ümberliigitamisest tuleneva omavahendite nõuete summa netomuutuse erinevusena vahetult pärast ümberliigitamist asjakohaste omavahendite nõuete ja vahetult enne ümberliigitamist asjakohaste omavahendite nõuete vahel, arvutades mõlemal juhul omavahendite nõuded artikli 92 kohaselt. Selles arvutuses ei võeta arvesse ühegi muu teguri kui ümberliigitamise mõju.

5.   Käesoleva artikli kohane positsiooni ümberliigitamine on tagasivõtmatu.

Artikkel 104b

Nõuded kauplemisüksusele

1.   Artikli 430b lõikes 3 sätestatud aruandlusnõuete täitmiseks loovad krediidiasutused ja investeerimisühingud kauplemisüksused ning määravad iga oma kauplemisportfelli positsiooni ühele neist kauplemisüksustest. Kauplemisportfelli positsioonid määratakse samale kauplemisüksusele ainult siis, kui need on vastavuses kauplemisüksuse suhtes kokkulepitud äristrateegiaga ning neid pidevalt juhitakse ja jälgitakse kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2.

2.   Krediidiasutuste ja investeerimisühingute kauplemisüksused peavad igal ajal täitma kõiki järgmisi nõudeid:

| a) | igal kauplemisüksusel on selge ja kindel äristrateegia ning sellega sobiv riskijuhtimise struktuur; |
| --- | --- |

a)

igal kauplemisüksusel on selge ja kindel äristrateegia ning sellega sobiv riskijuhtimise struktuur;

| b) | igal kauplemisüksusel on selge organisatsiooniline struktuur; krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomaste kauplemisüksuste positsioone haldavad määratud diilerid; igal diileril on kauplemisüksuses kindlad ülesanded; iga diiler määratakse üksnes ühte kauplemisüksusesse; |
| --- | --- |

b)

igal kauplemisüksusel on selge organisatsiooniline struktuur; krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomaste kauplemisüksuste positsioone haldavad määratud diilerid; igal diileril on kauplemisüksuses kindlad ülesanded; iga diiler määratakse üksnes ühte kauplemisüksusesse;

| c) | igas kauplemisüksuses kehtestatakse selle äristrateegiale vastavad positsioonide piirmäärad; |
| --- | --- |

c)

igas kauplemisüksuses kehtestatakse selle äristrateegiale vastavad positsioonide piirmäärad;

| d) | aruanded kauplemisüksuse tegevuse, kasumlikkuse, riskijuhtimise ja regulatiivsete nõuete kohta koostatakse vähemalt kord nädalas ning need edastatakse regulaarselt juhtorganile; |
| --- | --- |

d)

aruanded kauplemisüksuse tegevuse, kasumlikkuse, riskijuhtimise ja regulatiivsete nõuete kohta koostatakse vähemalt kord nädalas ning need edastatakse regulaarselt juhtorganile;

| e) | igal kauplemisüksusel on selge aasta ärikava, mis sisaldab usaldusväärsetel töötulemuste mõõtmise kriteeriumidel põhinevat selgelt sõnastatud tasustamispoliitikat; |
| --- | --- |

e)

igal kauplemisüksusel on selge aasta ärikava, mis sisaldab usaldusväärsetel töötulemuste mõõtmise kriteeriumidel põhinevat selgelt sõnastatud tasustamispoliitikat;

| f) | aruanded tähtajale lähenevate positsioonide, päevasiseste ja igapäevaste kauplemislimiitide rikkumiste ning krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt selliste rikkumiste käsitlemiseks võetud meetmete kohta, samuti turulikviidsuse hinnangud, koostatakse iga kauplemisüksuse kohta kord kuus ja tehakse kättesaadavaks pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

f)

aruanded tähtajale lähenevate positsioonide, päevasiseste ja igapäevaste kauplemislimiitide rikkumiste ning krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt selliste rikkumiste käsitlemiseks võetud meetmete kohta, samuti turulikviidsuse hinnangud, koostatakse iga kauplemisüksuse kohta kord kuus ja tehakse kättesaadavaks pädevatele asutustele.

3.   Erandina lõike 2 punktist b võib krediidiasutus või investeerimisühing määrata diileri tegutsema rohkem kui ühte kauplemisüksusesse, tingimusel et krediidiasutus või investeerimisühing põhjendab oma pädevale asutusele rahuldaval viisil, et kõnealune määramine on tingitud äritegevuse või ressurssidega seotud kaalutlustest ning selle puhul järgitakse käesolevas artiklis sätestatud muid kvalitatiivseid nõudeid, mida diilerite ja kauplemisüksuste suhtes kohaldatakse.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teatavad pädevatele asutustele, mil viisil nad lõike 2 nõudeid täidavad. Pädevad asutused võivad nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing muudaks käesoleva artikli nõuete täitmiseks oma kauplemisüksuste struktuuri või korraldust.“

| 54) | Artiklit 105 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kõikide õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelli positsioonide ja kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes kohaldatakse käesolevas artiklis kirjeldatud usaldusväärse hindamise standardeid. Krediidiasutused ja investeerimisühingud tagavad eelkõige, et nende kauplemisportfelli positsioonide usaldusväärne hindamine saavutab asjakohase kindlustaseme, võttes arvesse õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelli positsioonide ja kauplemisportfelliväliste positsioonide dünaamilist olemust, usaldusväärsuse nõudeid ning õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelli positsioonidega ja kauplemisportfelliväliste positsioonidega seotud omavahendite nõuete toimimist ja eesmärke.“; |
| --- | --- | --- |

54)

Artiklit 105 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kõikide õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelli positsioonide ja kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes kohaldatakse käesolevas artiklis kirjeldatud usaldusväärse hindamise standardeid. Krediidiasutused ja investeerimisühingud tagavad eelkõige, et nende kauplemisportfelli positsioonide usaldusväärne hindamine saavutab asjakohase kindlustaseme, võttes arvesse õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelli positsioonide ja kauplemisportfelliväliste positsioonide dünaamilist olemust, usaldusväärsuse nõudeid ning õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelli positsioonidega ja kauplemisportfelliväliste positsioonidega seotud omavahendite nõuete toimimist ja eesmärke.“;

| b) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud hindavad kauplemisportfelli positsioonid õiglase väärtuse alusel ümber vähemalt kord päevas. Asjaomaste positsioonide väärtuste muutused esitatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumiaruandes.


  4.   Võimaluse korral hindavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelli positsioone ja kauplemisportfelliväliseid positsioone alati turuhinnas, sealhulgas nende positsioonide suhtes asjaomase kapitalikäsitluse kohaldamisel.“; |
| --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud hindavad kauplemisportfelli positsioonid õiglase väärtuse alusel ümber vähemalt kord päevas. Asjaomaste positsioonide väärtuste muutused esitatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumiaruandes.

4.   Võimaluse korral hindavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelli positsioone ja kauplemisportfelliväliseid positsioone alati turuhinnas, sealhulgas nende positsioonide suhtes asjaomase kapitalikäsitluse kohaldamisel.“;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui turuhinnas hindamine ei ole võimalik, hindavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma positsioone ja portfelle konservatiivselt mudelipõhiselt, sealhulgas kauplemisportfelli positsioonide ja õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelliväliste positsioonide omavahendite nõuete arvutamisel.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui turuhinnas hindamine ei ole võimalik, hindavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma positsioone ja portfelle konservatiivselt mudelipõhiselt, sealhulgas kauplemisportfelli positsioonide ja õiglases väärtuses mõõdetud kauplemisportfelliväliste positsioonide omavahendite nõuete arvutamisel.“;

| d) | lõike 7 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Esimese lõigu punkti d kohaldamisel tuleb mudel välja töötada või heaks kiita kauplemisüksustest sõltumata ning seda tuleb sõltumatult testida, mis hõlmab matemaatiliste arvutuste, eelduste ja tarkvararakenduste valideerimist.“; |
| --- | --- |

d)

lõike 7 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Esimese lõigu punkti d kohaldamisel tuleb mudel välja töötada või heaks kiita kauplemisüksustest sõltumata ning seda tuleb sõltumatult testida, mis hõlmab matemaatiliste arvutuste, eelduste ja tarkvararakenduste valideerimist.“;

| e) | lõike 11 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | lisaaeg, mis kuluks positsiooni või positsioonist tulenevate riskide täielikuks maandamiseks, lisaks likviidsusperioodile, mis on positsiooni riskiteguritele määratud kooskõlas artikliga 325bd;“. |
| --- | --- | --- |

e)

lõike 11 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

lisaaeg, mis kuluks positsiooni või positsioonist tulenevate riskide täielikuks maandamiseks, lisaks likviidsusperioodile, mis on positsiooni riskiteguritele määratud kooskõlas artikliga 325bd;“.

| 55) | Artiklit 106 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõikes 1 sätestatud nõuete kohaldamine ei piira kauplemisportfellivälise või kauplemisportfelli maandatud positsiooni suhtes kehtivate nõuete kohaldamist.


  3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing maandab kauplemisportfellivälist krediidiriski positsiooni või vastaspoole riski positsiooni oma kauplemisportfelli krediidituletisinstrumendi abil, loetakse sellist krediidituletisinstrumendi positsiooni kauplemisportfellivälise krediidiriski positsiooni või vastaspoole riski positsiooni sisemiseks riskimaanduseks artikli 92 lõike 3 punktis a osutatud riskiga kaalutud vara arvutamise eesmärgil, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab kolmandast isikust aktsepteeritud krediidiriski kaitse andjalt asjakohase krediidituletisinstrumendi, mis vastab kauplemisportfelliväliste positsioonide kaudse krediidiriski kaitse suhtes kohaldatavatele nõuetele ja tasaarvestab täielikult sisemise riskimaanduse tururiski.
  Nii esimese lõigu kohaselt arvesse võetud sisemine riskimaandus kui ka kolmanda isiku suhtes võetud krediidituletisinstrumendi positsioon lisatakse kauplemisportfelli tururiski omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil.“; |
| --- | --- | --- |

55)

Artiklit 106 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 sätestatud nõuete kohaldamine ei piira kauplemisportfellivälise või kauplemisportfelli maandatud positsiooni suhtes kehtivate nõuete kohaldamist.

3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing maandab kauplemisportfellivälist krediidiriski positsiooni või vastaspoole riski positsiooni oma kauplemisportfelli krediidituletisinstrumendi abil, loetakse sellist krediidituletisinstrumendi positsiooni kauplemisportfellivälise krediidiriski positsiooni või vastaspoole riski positsiooni sisemiseks riskimaanduseks artikli 92 lõike 3 punktis a osutatud riskiga kaalutud vara arvutamise eesmärgil, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab kolmandast isikust aktsepteeritud krediidiriski kaitse andjalt asjakohase krediidituletisinstrumendi, mis vastab kauplemisportfelliväliste positsioonide kaudse krediidiriski kaitse suhtes kohaldatavatele nõuetele ja tasaarvestab täielikult sisemise riskimaanduse tururiski.

Nii esimese lõigu kohaselt arvesse võetud sisemine riskimaandus kui ka kolmanda isiku suhtes võetud krediidituletisinstrumendi positsioon lisatakse kauplemisportfelli tururiski omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „4.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing maandab kauplemisportfellivälist aktsiariski positsiooni oma kauplemisportfelli aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi abil, loetakse sellist aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi positsiooni kauplemisportfellivälise aktsiariski positsiooni sisemiseks riskimaanduseks artikli 92 lõike 3 punktis a osutatud riskiga kaalutud vara arvutamise eesmärgil, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab kolmandast isikust aktsepteeritud krediidiriski kaitse andjalt asjakohase aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi, mis vastab kauplemisportfelliväliste positsioonide kaudse krediidiriski kaitse suhtes kohaldatavatele nõuetele ja tasaarvestab täielikult sisemise riskimaanduse tururiski.
  Nii esimese lõigu kohaselt arvesse võetud sisemine riskimaandus kui ka kolmanda isiku suhtes võetud aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi positsioon lisatakse kauplemisportfelli tururiski omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil.


  5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing maandab kauplemisportfelliväliseid intressiriski positsioone kauplemisportfelli intressiriski positsiooni abil, loetakse seda intressiriski positsiooni sisemiseks riskimaanduseks kauplemisportfellivälistest positsioonidest tulenevate intressiriskide hindamisel direktiivi 2013/36/EL artiklite 84 ja 98 kohaselt, kui järgmised tingimused on täidetud:






  a) | positsioon on määratud teisest kauplemisportfelli positsioonist eraldi portfelli, mille äristrateegia on eranditult pühendatud intressiriski positsiooni sisemise riskimaanduse tururiski juhtimisele ja leevendamisele; sel eesmärgil võib krediidiasutus või investeerimisühing määrata sellesse portfelli teisi intressiriski positsioone, mis on võetud kolmandate isikute suhtes või oma enda kauplemisportfelli suhtes, kui krediidiasutus või investeerimisühing täielikult tasakaalustab nende oma enda kauplemisportfelli suhtes võetud intressiriski positsioonide tururiski, võttes vastanduvad intressiriski positsioonid kolmandate isikute suhtes; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing maandab kauplemisportfellivälist aktsiariski positsiooni oma kauplemisportfelli aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi abil, loetakse sellist aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi positsiooni kauplemisportfellivälise aktsiariski positsiooni sisemiseks riskimaanduseks artikli 92 lõike 3 punktis a osutatud riskiga kaalutud vara arvutamise eesmärgil, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab kolmandast isikust aktsepteeritud krediidiriski kaitse andjalt asjakohase aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi, mis vastab kauplemisportfelliväliste positsioonide kaudse krediidiriski kaitse suhtes kohaldatavatele nõuetele ja tasaarvestab täielikult sisemise riskimaanduse tururiski.

Nii esimese lõigu kohaselt arvesse võetud sisemine riskimaandus kui ka kolmanda isiku suhtes võetud aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi positsioon lisatakse kauplemisportfelli tururiski omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil.

5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing maandab kauplemisportfelliväliseid intressiriski positsioone kauplemisportfelli intressiriski positsiooni abil, loetakse seda intressiriski positsiooni sisemiseks riskimaanduseks kauplemisportfellivälistest positsioonidest tulenevate intressiriskide hindamisel direktiivi 2013/36/EL artiklite 84 ja 98 kohaselt, kui järgmised tingimused on täidetud:

a)

positsioon on määratud teisest kauplemisportfelli positsioonist eraldi portfelli, mille äristrateegia on eranditult pühendatud intressiriski positsiooni sisemise riskimaanduse tururiski juhtimisele ja leevendamisele; sel eesmärgil võib krediidiasutus või investeerimisühing määrata sellesse portfelli teisi intressiriski positsioone, mis on võetud kolmandate isikute suhtes või oma enda kauplemisportfelli suhtes, kui krediidiasutus või investeerimisühing täielikult tasakaalustab nende oma enda kauplemisportfelli suhtes võetud intressiriski positsioonide tururiski, võttes vastanduvad intressiriski positsioonid kolmandate isikute suhtes;

| b) | artikli 430b lõikes 3 sätestatud aruandlusnõuete täitmiseks on positsioon määratud kauplemisüksusele, mis on loodud kooskõlas artikliga 104b ja mille äristrateegia on eranditult pühendatud intressiriski positsiooni sisemise riskimaanduse tururiski juhtimisele ja leevendamisele; sel eesmärgil võib kauplemisüksus võtta teisi intressiriski positsioone kolmandate isikute või krediidiasutuse või investeerimisüksuse teiste kauplemisüksuste suhtes, kui need kauplemisüksused täielikult tasakaalustavad asjaomaste teiste intressiriski positsioonide tururiski, võttes vastanduvad intressiriski positsioonid kolmandate isikutega; |
| --- | --- |

b)

artikli 430b lõikes 3 sätestatud aruandlusnõuete täitmiseks on positsioon määratud kauplemisüksusele, mis on loodud kooskõlas artikliga 104b ja mille äristrateegia on eranditult pühendatud intressiriski positsiooni sisemise riskimaanduse tururiski juhtimisele ja leevendamisele; sel eesmärgil võib kauplemisüksus võtta teisi intressiriski positsioone kolmandate isikute või krediidiasutuse või investeerimisüksuse teiste kauplemisüksuste suhtes, kui need kauplemisüksused täielikult tasakaalustavad asjaomaste teiste intressiriski positsioonide tururiski, võttes vastanduvad intressiriski positsioonid kolmandate isikutega;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing on direktiivi 2013/36/EL artiklites 84 ja 98 kehtestatud nõuete kohaldamisel dokumenteerinud täies ulatuses selle, kuidas positsioon maandab kauplemisportfellivälistest positsioonidest tulenevat intressiriski. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing on direktiivi 2013/36/EL artiklites 84 ja 98 kehtestatud nõuete kohaldamisel dokumenteerinud täies ulatuses selle, kuidas positsioon maandab kauplemisportfellivälistest positsioonidest tulenevat intressiriski.

6.   Tururiski omavahendite nõuded kõigi lõike 5 punktis a osutatud eraldi portfelli määratud positsioonide puhul arvutatakse individuaalselt ja need nõuded täiendavad teiste kauplemisportfelli positsioonide suhtes kehtivaid omavahendite nõudeid.

7.   Artiklis 430b sätestatud aruandlusnõuete täitmiseks arvutatakse tururiski omavahendite nõuded kõikide positsioonide puhul, mis on määratud käesoleva artikli lõike 5 punktis a osutatud eraldi portfelli või kauplemisüksusele või mis käesoleva artikli lõike 5 punktis b osutatud kauplemisüksus on võtnud, kui see on asjakohane, individuaalselt eraldi portfellina ning need omavahendite nõuded täiendavad teiste kauplemisportfelli positsioonide kohta arvutatavaid omavahendite nõudeid.“

| 56) | Artikli 107 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse nõudeid kolmandate riikide investeerimisühingute, kolmandate riikide krediidiasutuste ja kolmandate riikide börside vastu nõuetena krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu ainult siis, kui kolmas riik kohaldab nimetatud üksuste suhtes usaldatavus- ja järelevalvenõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega.“ |
| --- | --- |

56)

Artikli 107 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse nõudeid kolmandate riikide investeerimisühingute, kolmandate riikide krediidiasutuste ja kolmandate riikide börside vastu nõuetena krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu ainult siis, kui kolmas riik kohaldab nimetatud üksuste suhtes usaldatavus- ja järelevalvenõudeid, mis on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega.“

| 57) | Artikli 117 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmised punktid:






  „o) | Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon; |
| --- | --- | --- | --- |

57)

Artikli 117 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmised punktid:

„o)

Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon;

| p) | Aasia Taristuinvesteeringute Pank.“; |
| --- | --- |

p)

Aasia Taristuinvesteeringute Pank.“;

| b) | lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjonile antakse õigus muuta käesolevat määrust ja võtta artikli 462 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kooskõlas rahvusvaheliste standarditega esimeses lõigus osutatud mitmepoolsete arengupankade loetelu.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Komisjonile antakse õigus muuta käesolevat määrust ja võtta artikli 462 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kooskõlas rahvusvaheliste standarditega esimeses lõigus osutatud mitmepoolsete arengupankade loetelu.“

| 58) | Artikli 118 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Euroopa Liit ja Euroopa Aatomienergiaühendus;“. |
| --- | --- | --- |

58)

Artikli 118 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Euroopa Liit ja Euroopa Aatomienergiaühendus;“.

| 59) | Artiklisse 123 lisatakse järgmine lõik

  „Nõuetele, mis tulenevad krediidiasutuse poolt pensionäridele või tähtajatu lepinguga töötajatele antud laenudest, mille tagatiseks on laenuvõtja pensioni või töötasu osa tingimusteta ülekandmine kõnealusele krediidiasutusele, määratakse riskikaal 35 %, tingimusel et kõik järgmised tingimused on täidetud:






  a) | laenu tagasimaksmiseks annab laenuvõtja pensionifondile või tööandjale tingimusteta loa teha krediidiasutusele otsemakseid, arvates igakuised laenumaksed maha laenuvõtja igakuisest pensionist või töötasust; |
| --- | --- | --- |

59)

Artiklisse 123 lisatakse järgmine lõik

„Nõuetele, mis tulenevad krediidiasutuse poolt pensionäridele või tähtajatu lepinguga töötajatele antud laenudest, mille tagatiseks on laenuvõtja pensioni või töötasu osa tingimusteta ülekandmine kõnealusele krediidiasutusele, määratakse riskikaal 35 %, tingimusel et kõik järgmised tingimused on täidetud:

a)

laenu tagasimaksmiseks annab laenuvõtja pensionifondile või tööandjale tingimusteta loa teha krediidiasutusele otsemakseid, arvates igakuised laenumaksed maha laenuvõtja igakuisest pensionist või töötasust;

| b) | laenuvõtja surma, töövõimetuse, töötuse või igakuise pensioni või töötasu vähenemise risk kaetakse nõuetekohaselt kindlustuslepinguga, mille laenuvõtja krediidiasutuse kasuks sõlmib; |
| --- | --- |

b)

laenuvõtja surma, töövõimetuse, töötuse või igakuise pensioni või töötasu vähenemise risk kaetakse nõuetekohaselt kindlustuslepinguga, mille laenuvõtja krediidiasutuse kasuks sõlmib;

| c) | laenuvõtja igakuised maksed kõikidelt laenudelt, mis vastavad punktides a ja b sätestatud tingimustele, ei ületa kokku 20 % laenuvõtja igakuisest netopensionist või -töötasust; |
| --- | --- |

c)

laenuvõtja igakuised maksed kõikidelt laenudelt, mis vastavad punktides a ja b sätestatud tingimustele, ei ületa kokku 20 % laenuvõtja igakuisest netopensionist või -töötasust;

| d) | laenu maksimaalne esialgne tähtaeg on kümme aastat või lühem.“ |
| --- | --- |

d)

laenu maksimaalne esialgne tähtaeg on kümme aastat või lühem.“

| 60) | Artikkel 124 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 124
  Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  1.   Kui artiklis 125 või 126 sätestatud tingimused ei ole täidetud, määratakse kinnisvarale seatud hüpoteegiga täielikult tagatud riskipositsioonile või selle mis tahes osale, välja arvatud riskipositsiooni mis tahes osale, mis on määratud muusse riskipositsiooni klassi, riskikaal 100 %. Riskipositsiooni osale, mis ületab kinnisvarale seatud hüpoteegi väärtust, määratakse riskikaal, mida kohaldatakse asjaomase vastaspoole tagamata riskipositsioonide suhtes.
  Riskipositsiooni kinnisvaraga täielikult tagatuna käsitletav osa ei tohi olla suurem kui pandiõigusega kaetud osa kõnealuse kinnisvara turuväärtusest, või liikmesriikides, kus on seaduste või rakendusaktidega ette nähtud ranged kriteeriumid hüpoteekimisväärtuse hindamiseks, kõnealuse kinnisvara hüpoteekimisväärtus.


  1a.   Liikmesriigid määravad asutuse, kes vastutab lõike 2 kohaldamise eest. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.
  Kui liikmesriigi poolt käesoleva artikli kohaldamiseks määratud asutus on pädev asutus, tagab ta, et asjaomaseid riiklikke organeid ja asutusi, kellel on makrotasandi usaldatavusjärelevalve alane pädevus, teavitatakse nõuetekohaselt pädeva asutuse kavatsusest kasutada käesolevat artiklit ning et nad kaasatakse asjakohaselt asjaomase liikmesriigi finantsstabiilsusega seotud probleemide hindamisse lõike 2 kohaselt.
  Kui liikmesriigi poolt käesoleva artikli kohaldamiseks määratud asutus on pädevast asutusest erinev, võtab liikmesriik vastu vajalikud sätted, et tagada käesoleva artikli nõuetekohaseks kohaldamiseks pädeva asutuse ja määratud asutuse vahel asjakohane koordineerimine ja teabevahetus. Eelkõige peavad asutused tegema tihedat koostööd ja jagama kogu teavet, mis võib osutuda vajalikuks määratud asutusele käesolevast artiklist tulenevate kohustuste asjakohaseks täitmiseks. Kõnealuse koostöö eesmärk on vältida pädeva asutuse ja määratud asutuse vahel mis tahes vormis dubleerivat või vastuolulist tegevust ning tagada, et võetaks nõuetekohaselt arvesse koostoimet muude meetmetega, eelkõige käesoleva määruse artikli 458 ja direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaselt võetud meetmetega.


  2.   Vastavalt käesoleva artikli lõikele 1a määratud asutus hindab artikli 430a kohaselt kogutud andmete ja muude asjakohaste näitajate alusel korrapäraselt ja vähemalt kord aastas, kas asjaomase asutuse liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes kohas asuvale elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud ja ühe või mitme kinnisvarasegmendiga seotud riskipositsioonide artikli 125 kohane riskikaal 35 % ning asjaomase asutuse liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes kohas asuvale ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide artikli 126 kohane riskikaal 50 % põhineb asjakohaselt:






  a) | kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide puhul varasema kahjumi esinemise andmetel; |
| --- | --- | --- |

60)

Artikkel 124 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 124

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

1.   Kui artiklis 125 või 126 sätestatud tingimused ei ole täidetud, määratakse kinnisvarale seatud hüpoteegiga täielikult tagatud riskipositsioonile või selle mis tahes osale, välja arvatud riskipositsiooni mis tahes osale, mis on määratud muusse riskipositsiooni klassi, riskikaal 100 %. Riskipositsiooni osale, mis ületab kinnisvarale seatud hüpoteegi väärtust, määratakse riskikaal, mida kohaldatakse asjaomase vastaspoole tagamata riskipositsioonide suhtes.

Riskipositsiooni kinnisvaraga täielikult tagatuna käsitletav osa ei tohi olla suurem kui pandiõigusega kaetud osa kõnealuse kinnisvara turuväärtusest, või liikmesriikides, kus on seaduste või rakendusaktidega ette nähtud ranged kriteeriumid hüpoteekimisväärtuse hindamiseks, kõnealuse kinnisvara hüpoteekimisväärtus.

1a.   Liikmesriigid määravad asutuse, kes vastutab lõike 2 kohaldamise eest. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.

Kui liikmesriigi poolt käesoleva artikli kohaldamiseks määratud asutus on pädev asutus, tagab ta, et asjaomaseid riiklikke organeid ja asutusi, kellel on makrotasandi usaldatavusjärelevalve alane pädevus, teavitatakse nõuetekohaselt pädeva asutuse kavatsusest kasutada käesolevat artiklit ning et nad kaasatakse asjakohaselt asjaomase liikmesriigi finantsstabiilsusega seotud probleemide hindamisse lõike 2 kohaselt.

Kui liikmesriigi poolt käesoleva artikli kohaldamiseks määratud asutus on pädevast asutusest erinev, võtab liikmesriik vastu vajalikud sätted, et tagada käesoleva artikli nõuetekohaseks kohaldamiseks pädeva asutuse ja määratud asutuse vahel asjakohane koordineerimine ja teabevahetus. Eelkõige peavad asutused tegema tihedat koostööd ja jagama kogu teavet, mis võib osutuda vajalikuks määratud asutusele käesolevast artiklist tulenevate kohustuste asjakohaseks täitmiseks. Kõnealuse koostöö eesmärk on vältida pädeva asutuse ja määratud asutuse vahel mis tahes vormis dubleerivat või vastuolulist tegevust ning tagada, et võetaks nõuetekohaselt arvesse koostoimet muude meetmetega, eelkõige käesoleva määruse artikli 458 ja direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaselt võetud meetmetega.

2.   Vastavalt käesoleva artikli lõikele 1a määratud asutus hindab artikli 430a kohaselt kogutud andmete ja muude asjakohaste näitajate alusel korrapäraselt ja vähemalt kord aastas, kas asjaomase asutuse liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes kohas asuvale elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud ja ühe või mitme kinnisvarasegmendiga seotud riskipositsioonide artikli 125 kohane riskikaal 35 % ning asjaomase asutuse liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes kohas asuvale ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide artikli 126 kohane riskikaal 50 % põhineb asjakohaselt:

a)

kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide puhul varasema kahjumi esinemise andmetel;

| b) | kinnisvaraturu prognoositavatel suundumustel. |
| --- | --- |

b)

kinnisvaraturu prognoositavatel suundumustel.

Kui vastavalt käesoleva artikli lõikele 1a määratud asutus leiab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud hindamise põhjal, et artikli 125 lõikes 2 või artikli 126 lõikes 2 sätestatud riskikaalud ei kajasta piisavalt asjaomase asutuse liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes kohas asuvale elamu- või ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga täielikult tagatud riskipositsioonidega seotud ühe või mitme kinnisvarasegmendiga seonduvaid tegelikke riske, ning kui ta leiab, et riskikaalude ebapiisavus võib negatiivselt mõjutada praegust või tulevast finantsstabiilsust tema liikmesriigis, võib ta nende riskipositsioonide suhtes kohaldatavaid riskikaale suurendada käesoleva lõike neljandas lõigus kindlaksmääratud vahemike piires või kehtestada artikli 125 lõikes 2 või artikli 126 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest rangemad kriteeriumid.

Käesoleva artikli lõike 1a kohaselt määratud asutus teavitab EBAt ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kõikidest kohaldatavates riskikaaludes ja kriteeriumides käesoleva lõike kohaselt tehtud mis tahes kohandustest. EBA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esitavad ühe kuu jooksul alates kõnealuse teate saamisest asjaomasele liikmesriigile oma arvamuse. EBA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu avaldavad riskikaalud ja kriteeriumid, mida asjaomane asutus rakendab artiklites 125 ja 126 ning artikli 199 lõike 1 punktis a osutatud riskipositsioonide suhtes.

Käesoleva lõike teise lõigu kohaldamisel võib lõike 1a kohaselt määratud asutus kehtestada riskikaalud järgmistes vahemikes:

| a) | 35 % – 150 % elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide puhul; |
| --- | --- |

a)

35 % – 150 % elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide puhul;

| b) | 50 % – 150 % ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide puhul. |
| --- | --- |

b)

50 % – 150 % ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide puhul.

3.   Kui lõike 1a kohaselt määratud asutus kehtestab vastavalt lõike 2 teisele lõigule suuremad riskikaalud või rangemad kriteeriumid, on krediidiasutustel ja investeerimisühingutel nende kohaldamiseks kuuekuuline üleminekuaeg.

4.   EBA töötab tihedas koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse ranged kriteeriumid lõikes 1 osutatud hüpoteekimisväärtuse hindamiseks ning tegurite liigid, mida tuleb kaaluda lõike 2 esimeses lõigus osutatud riskikaalude asjakohasuse hindamisel.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 31. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

5.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võib anda määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 16 kohaste soovituste teel ja tihedas koostöös EBAga suuniseid käesoleva artikli lõike 1a kohaselt määratud asutustele järgmise kohta:

| a) | millised tegurid võivad vastavalt lõike 2 teises lõigus osutatule „negatiivselt mõjutada praegust või tulevast finantsstabiilsust“ ja |
| --- | --- |

a)

millised tegurid võivad vastavalt lõike 2 teises lõigus osutatule „negatiivselt mõjutada praegust või tulevast finantsstabiilsust“ ja

| b) | soovituslikud võrdlusalused, mida lõike 1a kohaselt määratud asutus peab suuremate riskikaalude kehtestamisel arvesse võtma. |
| --- | --- |

b)

soovituslikud võrdlusalused, mida lõike 1a kohaselt määratud asutus peab suuremate riskikaalude kehtestamisel arvesse võtma.

6.   Ühe liikmesriigi krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad riskikaalusid ja kriteeriume, mille on lõike 2 kohaselt kindlaks määranud teise liikmesriigi asutused, kõigi oma vastavate riskipositsioonide suhtes, mis on tagatud asjaomase liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes kohas asuvale elamukinnisvarale või ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga.“

| 61) | Artikli 128 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad eriti suure riskiga seotud riskipositsioonidele 150 % riskikaalu.


  2.   Käesoleva artikli kohaldamisel käsitlevad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõiki järgmisi riskipositsioone kui eriti suure riskiga seotud riskipositsioone:






  a) | investeeringud riskikapitaliettevõtjatesse, välja arvatud juhul, kui selliseid investeeringuid käsitletakse vastavalt artiklile 132; |
| --- | --- | --- |

61)

Artikli 128 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad eriti suure riskiga seotud riskipositsioonidele 150 % riskikaalu.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel käsitlevad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõiki järgmisi riskipositsioone kui eriti suure riskiga seotud riskipositsioone:

a)

investeeringud riskikapitaliettevõtjatesse, välja arvatud juhul, kui selliseid investeeringuid käsitletakse vastavalt artiklile 132;

| b) | investeeringud börsivälisesse kapitali, välja arvatud juhul, kui selliseid investeeringuid käsitletakse vastavalt artiklile 132; |
| --- | --- |

b)

investeeringud börsivälisesse kapitali, välja arvatud juhul, kui selliseid investeeringuid käsitletakse vastavalt artiklile 132;

| c) | spekulatiivse kinnisvara soetamise rahastamine.“ |
| --- | --- |

c)

spekulatiivse kinnisvara soetamise rahastamine.“

| 62) | Artikkel 132 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 132
  Investeerimisfondi aktsiatest või osakutest tulenevate riskipositsioonide omavahendite nõuded

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad investeerimisfondi aktsiatest või osakutest nende jaoks tulenevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara, korrutades investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud lõike 2 esimeses lõigus osutatud meetodite kohaselt, asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu omandis olevate aktsiate või osakute protsendiga.


  2.   Kui käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldada aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit kooskõlas artikli 132a lõikega 1 või volituste kohast meetodit kooskõlas artikli 132a lõikega 2.
  Artikli 132b lõike 2 kohaldamisel määrab krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei kohalda aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ega volituste kohast meetodit, oma investeerimisfondi aktsiatest või osakutest tulenevatele riskipositsioonidele 1 250 % riskikaalu (varumeetod).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvutada investeerimisfondi aktsiatest või osakutest nende jaoks tulenevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara käesolevas lõikes osutatud meetodeid kombineerides, tingimusel et nende meetodite kasutamise tingimused on täidetud.


  3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad määrata investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara kindlaks kooskõlas artiklis 132a sätestatud meetoditega, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:






  a) | investeerimisfond on üks järgmistest:






  i) | vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond), mida reguleeritakse direktiiviga 2009/65/EÜ; |
| --- | --- | --- | --- |

62)

Artikkel 132 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 132

Investeerimisfondi aktsiatest või osakutest tulenevate riskipositsioonide omavahendite nõuded

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad investeerimisfondi aktsiatest või osakutest nende jaoks tulenevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara, korrutades investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud lõike 2 esimeses lõigus osutatud meetodite kohaselt, asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu omandis olevate aktsiate või osakute protsendiga.

2.   Kui käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldada aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit kooskõlas artikli 132a lõikega 1 või volituste kohast meetodit kooskõlas artikli 132a lõikega 2.

Artikli 132b lõike 2 kohaldamisel määrab krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei kohalda aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ega volituste kohast meetodit, oma investeerimisfondi aktsiatest või osakutest tulenevatele riskipositsioonidele 1 250 % riskikaalu (varumeetod).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvutada investeerimisfondi aktsiatest või osakutest nende jaoks tulenevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara käesolevas lõikes osutatud meetodeid kombineerides, tingimusel et nende meetodite kasutamise tingimused on täidetud.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad määrata investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara kindlaks kooskõlas artiklis 132a sätestatud meetoditega, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a)

investeerimisfond on üks järgmistest:

i)

vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond), mida reguleeritakse direktiiviga 2009/65/EÜ;

| ii) | alternatiivne investeerimisfond (AIF), mida juhib ELi AIFi valitseja, kes on registreeritud direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 alusel; |
| --- | --- |

ii)

alternatiivne investeerimisfond (AIF), mida juhib ELi AIFi valitseja, kes on registreeritud direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 alusel;

| iii) | AIF, mida juhib ELi AIFi valitseja, kes on saanud tegevusloa direktiivi 2011/61/EL artikli 6 alusel; |
| --- | --- |

iii)

AIF, mida juhib ELi AIFi valitseja, kes on saanud tegevusloa direktiivi 2011/61/EL artikli 6 alusel;

| iv) | AIF, mida juhib kolmanda riigi AIFi valitseja, kes on saanud tegevusloa direktiivi 2011/61/EL artikli 37 alusel; |
| --- | --- |

iv)

AIF, mida juhib kolmanda riigi AIFi valitseja, kes on saanud tegevusloa direktiivi 2011/61/EL artikli 37 alusel;

| v) | kolmanda riigi AIF, mida juhib kolmanda riigi AIFi valitseja ja mida turustatakse kooskõlas direktiivi 2011/61/EL artikliga 42; |
| --- | --- |

v)

kolmanda riigi AIF, mida juhib kolmanda riigi AIFi valitseja ja mida turustatakse kooskõlas direktiivi 2011/61/EL artikliga 42;

| vi) | kolmanda riigi AIF, mida liidus ei turustata ja mida juhib kolmanda riigi AIFi valitseja, kes on asutatud kolmandas riigis ja kes on hõlmatud direktiivi 2011/61/EL artikli 67 lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

vi)

kolmanda riigi AIF, mida liidus ei turustata ja mida juhib kolmanda riigi AIFi valitseja, kes on asutatud kolmandas riigis ja kes on hõlmatud direktiivi 2011/61/EL artikli 67 lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusaktiga;

| b) | investeerimisfondi prospekt või samaväärne dokument sisaldab järgmist:






  i) | nende varade kategooriad, millesse investeerimisfondil on õigus investeerida; |
| --- | --- | --- |

b)

investeerimisfondi prospekt või samaväärne dokument sisaldab järgmist:

i)

nende varade kategooriad, millesse investeerimisfondil on õigus investeerida;

| ii) | investeerimise piirmäärade kohaldamise korral suhtelised piirmäärad ja nende arvutamise metoodika; |
| --- | --- |

ii)

investeerimise piirmäärade kohaldamise korral suhtelised piirmäärad ja nende arvutamise metoodika;

| c) | investeerimisfondi või investeerimisfondi valitseja aruandlus krediidiasutusele või investeerimisühingule on kooskõlas järgmiste nõuetega:






  i) | investeerimisfondi riskipositsioonide kohta esitatakse aruanded vähemalt sama sagedusega kui krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonide kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

investeerimisfondi või investeerimisfondi valitseja aruandlus krediidiasutusele või investeerimisühingule on kooskõlas järgmiste nõuetega:

i)

investeerimisfondi riskipositsioonide kohta esitatakse aruanded vähemalt sama sagedusega kui krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonide kohta;

| ii) | finantsteabe detailsus on piisav, et krediidiasutus või investeerimisühing saaks arvutada investeerimisfondi riskiga kaalutud vara kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud meetodiga; |
| --- | --- |

ii)

finantsteabe detailsus on piisav, et krediidiasutus või investeerimisühing saaks arvutada investeerimisfondi riskiga kaalutud vara kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud meetodiga;

| iii) | kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit, kontrollib aluspositsiooni teavet sõltumatu kolmas isik. |
| --- | --- |

iii)

kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit, kontrollib aluspositsiooni teavet sõltumatu kolmas isik.

Erandina käesoleva lõike esimese lõigu punktist a võivad mitmepoolsed ja kahepoolsed arengupangad ja muud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kaasinvesteerivad investeerimisfondi koos mitmepoolsete ja kahepoolsete arengupankadega, määrata asjaomase investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara kindlaks kooskõlas artiklis 132a sätestatud meetoditega, tingimusel et käesoleva lõike esimese lõigu punktides b ja c sätestatud tingimused on täidetud ning et investeerimisfondi investeerimisvolitused seoses varaliikidega, millesse investeerimisfond võib investeerida, piirduvad arenguriikides kestlikku arengut edendavate varadega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitavad oma pädevat asutust investeerimisfondidest, kelle suhtes nad kohaldavad teises lõigus osutatud käsitlust.

Erandina esimese lõigu punkti c alapunktist i, kui krediidiasutus või investeerimisühing määrab investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara kindlaks kooskõlas volituste kohase meetodiga, võib investeerimisfond või investeerimisfondi valitseja aruandlus krediidiasutusele või investeerimisühingule piirduda investeerimisfondi investeerimisvolitustega ja nende muudatustega ning see võib toimuda üksnes siis, kui krediidiasutus või investeerimisühing võtab esimest korda riskipositsiooni investeerimisfondis ning kui investeerimisfondi investeerimisvolitustes tehakse muudatusi.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel ei ole piisavalt andmeid või teavet investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara arvutamiseks kooskõlas artiklis 132a sätestatud meetoditega, võivad tugineda kolmanda isiku arvutustele, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | kolmas isik on üks järgmistest:






  i) | investeerimisfondi depositoorium või depositooriumina tegutsev finantseerimisasutus, tingimusel et investeerimisfond investeerib üksnes väärtpaberitesse ning hoiustab kõik väärtpaberid kõnealuses depositooriumis või depositooriumina tegutsevas finantseerimisasutuses; |
| --- | --- | --- |

a)

kolmas isik on üks järgmistest:

i)

investeerimisfondi depositoorium või depositooriumina tegutsev finantseerimisasutus, tingimusel et investeerimisfond investeerib üksnes väärtpaberitesse ning hoiustab kõik väärtpaberid kõnealuses depositooriumis või depositooriumina tegutsevas finantseerimisasutuses;

| ii) | muude kui käesoleva punkti alapunktiga i hõlmatud investeerimisfondide puhul investeerimisfondi valitseja, tingimusel et fondivalitseja vastab lõike 3 punktis a sätestatud tingimusele; |
| --- | --- |

ii)

muude kui käesoleva punkti alapunktiga i hõlmatud investeerimisfondide puhul investeerimisfondi valitseja, tingimusel et fondivalitseja vastab lõike 3 punktis a sätestatud tingimusele;

| b) | kolmas isik teeb arvutused vastavalt artikli 132a lõikes 1, 2 või 3 sätestatud meetodite kohaselt; |
| --- | --- |

b)

kolmas isik teeb arvutused vastavalt artikli 132a lõikes 1, 2 või 3 sätestatud meetodite kohaselt;

| c) | välisaudiitor on kinnitanud kolmanda isiku arvutuste õigsust. |
| --- | --- |

c)

välisaudiitor on kinnitanud kolmanda isiku arvutuste õigsust.

Kolmanda isiku arvutusi kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrutavad nimetatud arvutuste tulemusel saadud investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara teguriga 1,2.

Erandina teisest lõigust, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on piiramata juurdepääs kolmanda isiku tehtud üksikasjalikele arvutustele, tegurit 1,2 ei kohaldata. Krediidiasutus või investeerimisühing esitab kõnealused arvutused taotluse korral oma pädevale asutusele.

5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab artiklis 132a osutatud meetodeid investeerimisfondi (esimese taseme investeerimisfond) riskipositsioonide riskiga kaalutud vara arvutamiseks ja esimese taseme investeerimisfondi mis tahes aluspositsioonid on teise investeerimisfondi (teise taseme investeerimisfond) aktsiatest või osakutest tulenev riskipositsioon, võib teise taseme investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara arvutada käesoleva artikli lõikes 2 kirjeldatud kõigi kolme meetodi alusel. Krediidiasutus või investeerimisühing võib investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara arvutamiseks kolmandal ja igal järgneval tasemel kasutada aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ainult siis, kui ta kasutas sama meetodit eelmise taseme arvutuste jaoks. Kõigil muudel juhtudel kasutatakse varumeetodit.

6.   Investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara puhul, mis on arvutatud artikli 132a lõigetes 1 ja 2 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi ja volituste kohase meetodi kohaselt, on ülempiiriks asjaomase investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud varumeetodi kohaselt.

7.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad artikli 132a lõike 1 kohaselt aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit, arvutada investeerimisfondi aktsiatest või osakutest nende jaoks tulenevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara, korrutades nende riskipositsioonide artikli 111 kohaselt arvutatud riskipositsiooni väärtused artiklis 132c sätestatud valemi alusel arvutatud riskikaaluga (
  Formula
  ), kui järgmised tingimused on täidetud:

| a) | krediidiasutused ja investeerimisühingud mõõdavad investeerimisfondi aktsiates või osakutes olevate osaluste väärtust soetusmaksumusena, kuid mõõdavad investeerimisfondi alusvara väärtust õiglases väärtuses, kui nad kohaldavad aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutused ja investeerimisühingud mõõdavad investeerimisfondi aktsiates või osakutes olevate osaluste väärtust soetusmaksumusena, kuid mõõdavad investeerimisfondi alusvara väärtust õiglases väärtuses, kui nad kohaldavad aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit;

| b) | nende aktsiate või osakute turuväärtuse muutus, mille väärtust krediidiasutused ja investeerimisühingud mõõdavad soetusmaksumusena, ei muuda nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite summat ega kõnealuste osalustega seotud riskipositsiooni väärtust.“ |
| --- | --- |

b)

nende aktsiate või osakute turuväärtuse muutus, mille väärtust krediidiasutused ja investeerimisühingud mõõdavad soetusmaksumusena, ei muuda nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite summat ega kõnealuste osalustega seotud riskipositsiooni väärtust.“

| 63) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 132a
  Investeerimisfondi riskiga kaalutud vara arvutamise meetodid

  1.   Kui artikli 132 lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on piisav teave investeerimisfondi üksikute aluspositsioonide kohta, neid aluspositsioone arvesse, et arvutada investeerimisfondi riskiga kaalutud vara, kaaludes riskiga investeerimisfondi kõiki aluspositsioone, nagu kuuluksid need otseselt asjaomastele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.


  2.   Kui artikli 132 lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel ei ole aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kasutamiseks piisavat teavet investeerimisfondi üksikute aluspositsioonide kohta, arvutada nende positsioonide riskiga kaalutud vara kooskõlas investeerimisfondi volitustes ja asjaomases õiguses kehtestatud piirmääradega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad esimeses lõigus osutatud arvutused, võttes aluseks eelduse, et investeerimisfond võtab kõigepealt oma volituste või asjaomase õigusakti alusel maksimaalsed lubatud riskipositsioonid, millega kaasneb kõrgeim omavahendite nõue, ja seejärel jätkab riskipositsioonide võtmist kahanevas järjekorras kuni riskipositsioonide ülemmäära saavutamiseni, ning et investeerimisfond kohaldab vastavalt kas oma volituste või asjaomase õigusakti alusel maksimaalselt lubatud finantsvõimendust.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad esimeses lõigus osutatud arvutused käesoleva jaotise käesolevas peatükis, 5. peatükis ning 6. peatüki 3., 4. või 5. jaos sätestatud meetodite kohaselt.


  3.   Erandina artikli 92 lõike 3 punktist d võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara käesoleva artikli lõike 1 või 2 kohaselt, arvutada investeerimisfondi tuletisinstrumentide riskipositsioonide krediidiväärtuse korrigeerimise riski katmise omavahendite nõude summas, mis võrdub 50 %ga käesoleva jaotise 6. peatüki 3., 4. või 5. jao kohaselt arvutatud kõnealuste tuletisinstrumentide riskipositsioonide omavahendite nõudest.
  Erandina esimesest lõigust võib krediidiasutus või investeerimisühing jätta krediidiväärtuse korrigeerimise riski katmise omavahendite nõude arvutamisest välja tuletisinstrumentide riskipositsioonid, mille suhtes seda nõuet ei kohaldataks, kui krediidiasutus või investeerimisühing oleks need ise vahetult võtnud.


  4.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad lõikes 2 osutatud riskiga kaalutud vara, kui üks või mitu arvutamiseks vajalikku tegurit ei ole kättesaadavad.
  EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. märtsiks 2020.
  Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.



  Artikkel 132b
  Erandid meetoditest, millega arvutatakse investeerimisfondi riskiga kaalutud vara

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvata artiklis 132 osutatud arvutustest välja esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ja kõlblike kohustuste instrumendid, mida investeerimisfond hoiab ning mille krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad maha arvama kooskõlas artikli 36 lõikega 1 ning artiklitega 56, 66 ja 72e.


  2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad artiklis 132 osutatud arvutustest välja jätta investeerimisfondi aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid, millele on osutatud artikli 150 lõike 1 punktides g ja h, ning selle asemel kohaldada nende riskipositsioonide suhtes artiklis 133 sätestatud käsitlust.



  Artikkel 132c
  Investeerimisfondides võetavate bilansiväliste riskipositsioonide käsitlemine

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad riskiga kaalutud vara oma bilansiväliste kirjete puhul, mida võib konverteerida investeerimisfondi aktsiatest või osakutest tulenevateks riskipositsioonideks, korrutades kõnealuste riskipositsioonide artikli 111 kohaselt arvutatud riskipositsiooni väärtused järgmise riskikaaluga:






  a) | kõikide riskipositsioonide jaoks, mille puhul krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad ühte artiklis 132a sätestatud meetodit:





  kus: | = | riskikaal; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i | = | investeerimisfondi indeks; |
| RWAEi | = | artikli 132a kohaselt arvutatud summa investeerimisfondi i jaoks; |
| | = | investeerimisfondi i positsioonide riskipositsiooni väärtus; |
| Ai | = | investeerimisfondi i vara bilansiline väärtus ning |
| EQi | = | investeerimisfondi i omakapitali bilansiline väärtus; |

63)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 132a

Investeerimisfondi riskiga kaalutud vara arvutamise meetodid

1.   Kui artikli 132 lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on piisav teave investeerimisfondi üksikute aluspositsioonide kohta, neid aluspositsioone arvesse, et arvutada investeerimisfondi riskiga kaalutud vara, kaaludes riskiga investeerimisfondi kõiki aluspositsioone, nagu kuuluksid need otseselt asjaomastele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.

2.   Kui artikli 132 lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel ei ole aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kasutamiseks piisavat teavet investeerimisfondi üksikute aluspositsioonide kohta, arvutada nende positsioonide riskiga kaalutud vara kooskõlas investeerimisfondi volitustes ja asjaomases õiguses kehtestatud piirmääradega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad esimeses lõigus osutatud arvutused, võttes aluseks eelduse, et investeerimisfond võtab kõigepealt oma volituste või asjaomase õigusakti alusel maksimaalsed lubatud riskipositsioonid, millega kaasneb kõrgeim omavahendite nõue, ja seejärel jätkab riskipositsioonide võtmist kahanevas järjekorras kuni riskipositsioonide ülemmäära saavutamiseni, ning et investeerimisfond kohaldab vastavalt kas oma volituste või asjaomase õigusakti alusel maksimaalselt lubatud finantsvõimendust.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad esimeses lõigus osutatud arvutused käesoleva jaotise käesolevas peatükis, 5. peatükis ning 6. peatüki 3., 4. või 5. jaos sätestatud meetodite kohaselt.

3.   Erandina artikli 92 lõike 3 punktist d võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad investeerimisfondi riskipositsioonide riskiga kaalutud vara käesoleva artikli lõike 1 või 2 kohaselt, arvutada investeerimisfondi tuletisinstrumentide riskipositsioonide krediidiväärtuse korrigeerimise riski katmise omavahendite nõude summas, mis võrdub 50 %ga käesoleva jaotise 6. peatüki 3., 4. või 5. jao kohaselt arvutatud kõnealuste tuletisinstrumentide riskipositsioonide omavahendite nõudest.

Erandina esimesest lõigust võib krediidiasutus või investeerimisühing jätta krediidiväärtuse korrigeerimise riski katmise omavahendite nõude arvutamisest välja tuletisinstrumentide riskipositsioonid, mille suhtes seda nõuet ei kohaldataks, kui krediidiasutus või investeerimisühing oleks need ise vahetult võtnud.

4.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad lõikes 2 osutatud riskiga kaalutud vara, kui üks või mitu arvutamiseks vajalikku tegurit ei ole kättesaadavad.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. märtsiks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 132b

Erandid meetoditest, millega arvutatakse investeerimisfondi riskiga kaalutud vara

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvata artiklis 132 osutatud arvutustest välja esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ja kõlblike kohustuste instrumendid, mida investeerimisfond hoiab ning mille krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad maha arvama kooskõlas artikli 36 lõikega 1 ning artiklitega 56, 66 ja 72e.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad artiklis 132 osutatud arvutustest välja jätta investeerimisfondi aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid, millele on osutatud artikli 150 lõike 1 punktides g ja h, ning selle asemel kohaldada nende riskipositsioonide suhtes artiklis 133 sätestatud käsitlust.

Artikkel 132c

Investeerimisfondides võetavate bilansiväliste riskipositsioonide käsitlemine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad riskiga kaalutud vara oma bilansiväliste kirjete puhul, mida võib konverteerida investeerimisfondi aktsiatest või osakutest tulenevateks riskipositsioonideks, korrutades kõnealuste riskipositsioonide artikli 111 kohaselt arvutatud riskipositsiooni väärtused järgmise riskikaaluga:

a)

kõikide riskipositsioonide jaoks, mille puhul krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad ühte artiklis 132a sätestatud meetodit:

Formula

kus:

Formula

=

riskikaal;

i

=

investeerimisfondi indeks;

RWAEi

=

artikli 132a kohaselt arvutatud summa investeerimisfondi i jaoks;

Formula

=

investeerimisfondi i positsioonide riskipositsiooni väärtus;

Ai

=

investeerimisfondi i vara bilansiline väärtus ning

EQi

=

investeerimisfondi i omakapitali bilansiline väärtus;

| b) | kõikide muude riskipositsioonide jaoks,



  . |
| --- | --- |

b)

Formula

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tingimustele vastava miinimumväärtuses kohustuse riskipositsiooni väärtuse garanteeritud summa diskonteeritud nüüdisväärtusena, kasutades makseviivitusriskivaba diskonto tegurit. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad vähendada miinimumväärtuses kohustuse riskipositsiooni väärtust kahju võrra, mida võetakse miinimumväärtuses kohustuse puhul arvesse kohaldatava raamatupidamistava raames.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad kõikidele käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavatest miinimumväärtuses kohustustest tulenevate bilansiväliste riskipositsioonide riskiga kaalutud vara, korrutades kõnealuste riskipositsioonide väärtuse ümberhindamisteguriga 20 % ning artikli 132 või 152 alusel saadud riskikaaluga.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad miinimumväärtuses kohustustest tulenevate bilansiväliste riskipositsioonide riskiga kaalutud vara kindlaks kooskõlas lõikega 2, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansiväline riskipositsioon on miinimumväärtuses kohustus investeerimiseks ühe või mitme investeerimisfondi aktsiatesse või osakutesse, mille alusel on krediidiasutus või investeerimisühing kohustatud tegema väljamakse kõnealuse miinimumväärtuses kohustuse alusel üksnes siis, kui investeerimisfondi või ettevõtjate aluspositsioonide turuväärtus jääb lepingus täpsustatud ühel või mitmel ajahetkel allapoole eelnevalt kindlaksmääratud künnist; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansiväline riskipositsioon on miinimumväärtuses kohustus investeerimiseks ühe või mitme investeerimisfondi aktsiatesse või osakutesse, mille alusel on krediidiasutus või investeerimisühing kohustatud tegema väljamakse kõnealuse miinimumväärtuses kohustuse alusel üksnes siis, kui investeerimisfondi või ettevõtjate aluspositsioonide turuväärtus jääb lepingus täpsustatud ühel või mitmel ajahetkel allapoole eelnevalt kindlaksmääratud künnist;

| b) | investeerimisfond on üks järgmistest:






  i) | direktiivis 2009/65/EÜ määratletud eurofond või |
| --- | --- | --- |

b)

investeerimisfond on üks järgmistest:

i)

direktiivis 2009/65/EÜ määratletud eurofond või

| ii) | direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud AIF, kes investeerib üksnes direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõikes 1 osutatud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse või muudesse likviidsetesse finantsvaradesse, kui AIFi volitused ei võimalda suuremat finantsvõimendust kui on lubatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 51 lõike 3 alusel; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud AIF, kes investeerib üksnes direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõikes 1 osutatud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse või muudesse likviidsetesse finantsvaradesse, kui AIFi volitused ei võimalda suuremat finantsvõimendust kui on lubatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 51 lõike 3 alusel;

| c) | miinimumväärtuses kohustuse aluseks olevate investeerimisfondi aluspositsioonide praegune turuväärtus, arvestamata bilansiväliste miinimumväärtuses kohustuste mõju, katab miinimumväärtuses kohustuses täpsustatud künnise nüüdisväärtuse või ületab seda; |
| --- | --- |

c)

miinimumväärtuses kohustuse aluseks olevate investeerimisfondi aluspositsioonide praegune turuväärtus, arvestamata bilansiväliste miinimumväärtuses kohustuste mõju, katab miinimumväärtuses kohustuses täpsustatud künnise nüüdisväärtuse või ületab seda;

| d) | kui investeerimisfondi või investeerimisfondide aluspositsioonide turuväärtuse see osa, mis ületab miinimumväärtuses kohustuse nüüdisväärtust, väheneb, võib krediidiasutus või investeerimisühing või mõni muu ettevõtja – sellises ulatuses, kuivõrd ta on hõlmatud konsolideeritud järelevalvega, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu enda suhtes kooskõlas käesoleva määrusega ja direktiiviga 2013/36/EL või direktiiviga 2002/87/EÜ – mõjutada investeerimisfondi või investeerimisfondide aluspositsioonide koosseisu või muul viisil piirata kõnealuse ülejäägi edasise vähenemise potentsiaali; |
| --- | --- |

d)

kui investeerimisfondi või investeerimisfondide aluspositsioonide turuväärtuse see osa, mis ületab miinimumväärtuses kohustuse nüüdisväärtust, väheneb, võib krediidiasutus või investeerimisühing või mõni muu ettevõtja – sellises ulatuses, kuivõrd ta on hõlmatud konsolideeritud järelevalvega, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu enda suhtes kooskõlas käesoleva määrusega ja direktiiviga 2013/36/EL või direktiiviga 2002/87/EÜ – mõjutada investeerimisfondi või investeerimisfondide aluspositsioonide koosseisu või muul viisil piirata kõnealuse ülejäägi edasise vähenemise potentsiaali;

| e) | miinimumväärtuses kohustuse lõplik otsene või kaudne kasusaaja on tavaliselt direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 11 määratletud jaeklient.“ |
| --- | --- |

e)

miinimumväärtuses kohustuse lõplik otsene või kaudne kasusaaja on tavaliselt direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 11 määratletud jaeklient.“

| 64) | Artikli 144 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | krediidiasutus või investeerimisühing on sisereitingute meetodi kohaselt arvutanud omavahendite nõuded, mis tulenevad riskiparameetrite sisehinnangutest, ja suudab esitada aruanded artikli 430 kohaselt;“. |
| --- | --- | --- |

64)

Artikli 144 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

krediidiasutus või investeerimisühing on sisereitingute meetodi kohaselt arvutanud omavahendite nõuded, mis tulenevad riskiparameetrite sisehinnangutest, ja suudab esitada aruanded artikli 430 kohaselt;“.

| 65) | Artikkel 152 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 152
  Investeerimisfondi aktsiatest või osakutest tulenevate riskipositsioonide käsitlemine

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad investeerimisfondi aktsiatest või osakutest nende jaoks tulenevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara, korrutades investeerimisfondi riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud lõigetes 2 ja 5 sätestatud meetodite kohaselt, asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute omandis olevate aktsiate või osakute protsendiga.


  2.   Kui artikli 132 lõike 3 tingimused on täidetud, võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on piisav teave investeerimisfondi üksikute aluspositsioonide kohta, neid aluspositsioone arvesse, et arvutada investeerimisfondi riskiga kaalutud vara, kaaludes riskiga investeerimisfondi kõiki aluspositsioone, nagu kuuluksid need otseselt asjaomastele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.


  3.   Erandina artikli 92 lõike 3 punktist d võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad investeerimisfondi riskiga kaalutud vara käesoleva artikli lõike 1 või 2 kohaselt, arvutada asjaomase investeerimisfondi tuletisinstrumentide riskipositsioonide krediidiväärtuse korrigeerimise riski katmise omavahendite nõude summas, mis võrdub 50 %ga käesoleva jaotise 6. peatüki 3., 4. või 5. jao kohaselt arvutatud tuletisinstrumentide riskipositsioonide omavahendite nõudest.
  Erandina esimesest lõigust võib krediidiasutus või investeerimisühing jätta krediidiväärtuse korrigeerimise riski katmise omavahendite nõude arvutamisest välja tuletisinstrumentide riskipositsioonid, mille suhtes seda nõuet ei kohaldataks, kui krediidiasutus või investeerimisühing oleks need ise vahetult võtnud.


  4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 2 ja 3 aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ning vastavad artikli 150 kohastele alalise osalise kasutamise tingimustele, või ei vasta käesolevas peatükis sätestatud meetodite või ühes või enamas 5. peatükis sätestatud meetodite kasutamise tingimustele kõikide või teatava osa investeerimisfondi aluspositsioonide puhul, arvutavad riskiga kaalutud vara ja oodatava kahju järgmiste põhimõtete kohaselt:






  a) | artikli 147 lõike 2 punktis e osutatud riskipositsiooni klassi „omakapitali investeeringud“ määratud riskipositsioonide puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 155 lõikes 2 sätestatud lihtsustatud riskikaalu meetodit; |
| --- | --- | --- |

65)

Artikkel 152 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 152

Investeerimisfondi aktsiatest või osakutest tulenevate riskipositsioonide käsitlemine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad investeerimisfondi aktsiatest või osakutest nende jaoks tulenevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara, korrutades investeerimisfondi riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud lõigetes 2 ja 5 sätestatud meetodite kohaselt, asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute omandis olevate aktsiate või osakute protsendiga.

2.   Kui artikli 132 lõike 3 tingimused on täidetud, võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on piisav teave investeerimisfondi üksikute aluspositsioonide kohta, neid aluspositsioone arvesse, et arvutada investeerimisfondi riskiga kaalutud vara, kaaludes riskiga investeerimisfondi kõiki aluspositsioone, nagu kuuluksid need otseselt asjaomastele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.

3.   Erandina artikli 92 lõike 3 punktist d võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad investeerimisfondi riskiga kaalutud vara käesoleva artikli lõike 1 või 2 kohaselt, arvutada asjaomase investeerimisfondi tuletisinstrumentide riskipositsioonide krediidiväärtuse korrigeerimise riski katmise omavahendite nõude summas, mis võrdub 50 %ga käesoleva jaotise 6. peatüki 3., 4. või 5. jao kohaselt arvutatud tuletisinstrumentide riskipositsioonide omavahendite nõudest.

Erandina esimesest lõigust võib krediidiasutus või investeerimisühing jätta krediidiväärtuse korrigeerimise riski katmise omavahendite nõude arvutamisest välja tuletisinstrumentide riskipositsioonid, mille suhtes seda nõuet ei kohaldataks, kui krediidiasutus või investeerimisühing oleks need ise vahetult võtnud.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 2 ja 3 aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ning vastavad artikli 150 kohastele alalise osalise kasutamise tingimustele, või ei vasta käesolevas peatükis sätestatud meetodite või ühes või enamas 5. peatükis sätestatud meetodite kasutamise tingimustele kõikide või teatava osa investeerimisfondi aluspositsioonide puhul, arvutavad riskiga kaalutud vara ja oodatava kahju järgmiste põhimõtete kohaselt:

a)

artikli 147 lõike 2 punktis e osutatud riskipositsiooni klassi „omakapitali investeeringud“ määratud riskipositsioonide puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 155 lõikes 2 sätestatud lihtsustatud riskikaalu meetodit;

| b) | artikli 147 lõike 2 punktis f osutatud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed“ määratud riskipositsioonide puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artiklis 254 sätestatud käsitlust, nagu kuuluksid need riskipositsioonid otseselt nimetatud krediidiasutustele ja investeerimisühingutele; |
| --- | --- |

b)

artikli 147 lõike 2 punktis f osutatud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed“ määratud riskipositsioonide puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artiklis 254 sätestatud käsitlust, nagu kuuluksid need riskipositsioonid otseselt nimetatud krediidiasutustele ja investeerimisühingutele;

| c) | kõikide muude aluspositsioonide puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud standardmeetodit. |
| --- | --- |

c)

kõikide muude aluspositsioonide puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud standardmeetodit.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda esimese lõigu punkti a kohaldamisel üksteisest eristada börsivälistesse ettevõtetesse tehtud omakapitali investeeringuid, börsil kaubeldavaid omakapitali investeeringuid ja muid omakapitali investeeringuid, käsitab ta asjaomaseid riskipositsioone muude omakapitali investeeringutena.

5.   Kui artikli 132 lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel puudub piisav teave investeerimisfondi üksikute aluspositsioonide kohta, arvutada asjaomaste aluspositsioonide riskiga kaalutud vara artikli 132a lõikes 2 sätestatud volituste kohase meetodiga. Käesoleva artikli lõike 4 punktides a, b ja c loetletud riskipositsioonide puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud siiski nimetatud punktides sätestatud meetodeid.

6.   Ilma et see piiraks artikli 132b lõike 2 kohaldamist, kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei kohalda kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 2 ja 3 aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ega kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5 volituste kohast meetodit, artikli 132 lõikes 2 osutatud varumeetodit.

7.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvutada investeerimisfondi aktsiatest või osakutest nende jaoks tulenevate riskipositsioonide riskiga kaalutud vara käesolevas artiklis osutatud meetodeid kombineerides, tingimusel et nende meetodite kasutamise tingimused on täidetud.

8.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel ei ole piisavalt andmeid või teavet investeerimisfondi riskiga kaalutud vara arvutamiseks lõigetes 2, 3, 4 ja 5 sätestatud meetodite kohaselt, võivad tugineda kolmanda isiku arvutustele, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | kolmas isik on üks järgmistest:






  i) | investeerimisfondi depositoorium või depositooriumina tegutsev finantseerimisasutus, tingimusel et investeerimisfondi investeerib üksnes väärtpaberitesse ning hoiustab kõik väärtpaberid kõnealuses depositooriumis või depositooriumina tegutsevas finantseerimisasutuses; |
| --- | --- | --- |

a)

kolmas isik on üks järgmistest:

i)

investeerimisfondi depositoorium või depositooriumina tegutsev finantseerimisasutus, tingimusel et investeerimisfondi investeerib üksnes väärtpaberitesse ning hoiustab kõik väärtpaberid kõnealuses depositooriumis või depositooriumina tegutsevas finantseerimisasutuses;

| ii) | muude kui käesoleva punkti alapunktiga i hõlmatud investeerimisfondide puhul selle fondivalitseja, tingimusel et investeerimisfondi valitseja vastab artikli 132 lõike 3 punktis a sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

ii)

muude kui käesoleva punkti alapunktiga i hõlmatud investeerimisfondide puhul selle fondivalitseja, tingimusel et investeerimisfondi valitseja vastab artikli 132 lõike 3 punktis a sätestatud kriteeriumidele;

| b) | muude kui käesoleva artikli lõike 4 punktides a, b ja c loetletud riskipositsioonide puhul teeb kolmas isik arvutused artikli 132a lõikes 1 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaselt; |
| --- | --- |

b)

muude kui käesoleva artikli lõike 4 punktides a, b ja c loetletud riskipositsioonide puhul teeb kolmas isik arvutused artikli 132a lõikes 1 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaselt;

| c) | lõike 4 punktides a, b ja c loetletud riskipositsioonide puhul teeb kolmas isik arvutused nimetatud punktides sätestatud meetodite kohaselt; |
| --- | --- |

c)

lõike 4 punktides a, b ja c loetletud riskipositsioonide puhul teeb kolmas isik arvutused nimetatud punktides sätestatud meetodite kohaselt;

| d) | välisaudiitor on kinnitanud kolmanda isiku arvutuste õigsust. |
| --- | --- |

d)

välisaudiitor on kinnitanud kolmanda isiku arvutuste õigsust.

Kolmanda isiku arvutusi kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrutavad nimetatud arvutuste tulemusel saadud investeerimisfondi riskiga kaalutud vara teguriga 1,2.

Erandina teisest lõigust, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on piiramata juurdepääs kolmanda isiku tehtud üksikasjalikele arvutustele, tegurit 1,2 ei kohaldata. Krediidiasutus või investeerimisühing esitab kõnealused arvutused taotluse korral oma pädevale asutusele.

9.   Käesoleva artikli kohaldamisel kohaldatakse artikli 132 lõikeid 5 ja 6 ning artiklit 132b. Käesoleva artikli kohaldamisel kohaldatakse artiklit 132c, kasutades käesoleva jaotise 3. peatüki kohaselt arvutatud riskikaalusid.“

| 66) | Artiklisse 158 lisatakse järgmine lõige:

  „9a.   Kõiki artikli 132c lõikes 3 sätestatud tingimusi täitva miinimumväärtuses kohustuse oodatav kahju on null.“ |
| --- | --- |

66)

Artiklisse 158 lisatakse järgmine lõige:

„9a.   Kõiki artikli 132c lõikes 3 sätestatud tingimusi täitva miinimumväärtuses kohustuse oodatav kahju on null.“

| 67) | Artikkel 164 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 164
  Makseviivitusest tingitud kahjumäär (LGD)

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud koostavad makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangud kooskõlas käesoleva peatüki 6. jaos sätestatud nõuetega, olles selleks eelnevalt saanud pädevatelt asutustelt artikli 143 kohase loa. Ostetud nõuete lahjendusriski puhul kasutatav makseviivitusest tingitud kahjumäär on 75 %. Kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab jaotada oma ostetud nõuetest tulenevale lahjendusriskile antud oodatava kahju määra hinnangud makseviivituse tõenäosusteks ja makseviivitusest tingitud kahjumääradeks usaldusväärsel viisil, võib see krediidiasutus või investeerimisühing kasutada makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangut.


  2.   Kaudset krediidiriski kaitset võib aktsepteerituna arvesse võtta, korrigeerides makseviivituse tõenäosuse või makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid vastavalt artikli 183 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud nõuetele ning tingimusel, et pädevad asutused on andnud loa kõnealuse krediidiriski kaitse arvessevõtmiseks kas üksiku nõude või nõuete kogumi puhul. Krediidiasutus või investeerimisühing ei või määrata tagatud nõuetele selliseid korrigeeritud makseviivituse tõenäosusi ega makseviivitusest tingitud kahjumäärasid, mille korral korrigeeritud riskikaal oleks madalam garantii andja vastu oleva võrreldava otsese riskipositsiooni riskikaalust.


  3.   Artikli 154 lõike 2 kohaldamisel on artikli 153 lõikes 3 osutatud krediidiriski kaitse andja vastu oleva võrreldava otsese riskipositsiooni makseviivitusest tingitud kahjumäär kas garantii andja riskimaanduseta instrumendiga seotud makseviivitusest tingitud kahjumäär või võlgniku riskimaanduseta instrumendiga seotud makseviivitusest tingitud kahjumäär, olenevalt sellest, kas juhul, kui nii garantii andja kui ka võlgniku puhul tekib maandatud tehingu kehtivusaja jooksul makseviivitus, sõltub sissenõutav summa olemasolevate tõendite ja garantii struktuuri kohaselt garantii andja või võlgniku finantsseisundist.


  4.   Kõigi elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, millel puudub keskvalitsuse garantii, peab riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär olema vähemalt 10 %.
  Kõigi ärikinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, millel puudub keskvalitsuse garantii, peab riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär olema vähemalt 15 %.


  5.   Liikmesriigid määravad asutuse, kes vastutab lõike 6 kohaldamise eest. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.
  Kui liikmesriigi poolt käesoleva artikli kohaldamiseks määratud asutus on pädev asutus, tagab ta, et asjaomaseid riiklikke organeid ja asutusi, kellel on makrotasandi usaldatavusjärelevalve alane pädevus, teavitatakse nõuetekohaselt pädeva asutuse kavatsusest kasutada käesolevat artiklit ning et nad kaasatakse asjakohaselt asjaomase liikmesriigi finantsstabiilsusega seotud probleemide hindamisse lõike 6 kohaselt.
  Kui liikmesriigi poolt käesoleva artikli kohaldamiseks määratud asutus on pädevast asutusest erinev, võtab liikmesriik vastu vajalikud sätted, et tagada käesoleva artikli nõuetekohaseks kohaldamiseks pädeva asutuse ja määratud asutuse vahel asjakohane koordineerimine ja teabevahetus. Eelkõige peavad asutused tegema tihedat koostööd ja jagama kogu teavet, mis võib osutuda vajalikuks määratud asutusele käesolevast artiklist tulenevate kohustuste asjakohaseks täitmiseks. Kõnealuse koostöö eesmärk on vältida pädeva asutuse ja määratud asutuse vahel mis tahes vormis dubleerivat või vastuolulist tegevust ning tagada, et võetaks nõuetekohaselt arvesse koostoimet muude meetmetega, eelkõige käesoleva määruse artikli 458 ja direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaste meetmetega.


  6.   Tuginedes artikli 430a kohaselt kogutud andmetele ja kõigile muudele asjakohastele näitajatele ning võttes arvesse kinnisvaraturu arenguprognoose, hindab käesoleva artikli lõike 5 kohaselt määratud asutus regulaarselt ja vähemalt üks kord aastas, kas käesoleva artikli lõikes 4 osutatud makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtused on asjakohased riskipositsioonide puhul, mis on tagatud kõnealuse asutuse liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes kohas asuvale elamukinnisvarale või ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga.
  Kui lõike 5 kohaselt määratud asutus leiab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud hindamise põhjal, et lõikes 4 osutatud makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtused ei ole piisavad, ning kui ta leiab, et nende ebapiisavus võib negatiivselt mõjutada praegust või tulevast finantsstabiilsust tema liikmesriigis, võib ta kehtestada nende kõnealuse asutuse liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes osas asuvate riskipositsioonide puhul suuremad makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtused. Neid suuremaid miinimumväärtusi võib kohaldada ka selliste riskipositsioonidega seotud ühe või mitme kinnisvarasegmendi tasandil.
  Lõike 5 kohaselt määratud asutus teavitab enne käesolevas lõikes osutatud otsuse tegemist EBAd ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. EBA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esitavad ühe kuu jooksul alates kõnealuse teate saamisest asjaomasele liikmesriigile oma arvamuse. EBA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu avaldavad need makseviivitusest tingitud kahjumäära väärtused.


  7.   Kui lõike 5 kohaselt määratud asutus kehtestab vastavalt lõikele 6 suuremad makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtused, on krediidiasutustel ja investeerimisühingutel nende kohaldamiseks kuuekuuline üleminekuaeg.


  8.   EBA töötab tihedas koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada tingimused, mida lõike 5 kohaselt määratud asutus võtab arvesse, kui ta hindab makseviivitusest tingitud kahjumäära väärtuste asjakohasust osana lõikes 6 osutatud hindamisest.
  EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 31. detsembriks 2019.
  Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.


  9.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võib anda määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 16 kohaste soovituste teel ja tihedas koostöös EBAga suuniseid käesoleva artikli lõike 5 kohaselt määratud asutustele järgmise kohta:






  a) | millised tegurid võivad vastavalt lõikes 6 osutatule „negatiivselt mõjutada praegust või tulevast finantsstabiilsust“ ning |
| --- | --- | --- |

67)

Artikkel 164 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 164

Makseviivitusest tingitud kahjumäär (LGD)

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud koostavad makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangud kooskõlas käesoleva peatüki 6. jaos sätestatud nõuetega, olles selleks eelnevalt saanud pädevatelt asutustelt artikli 143 kohase loa. Ostetud nõuete lahjendusriski puhul kasutatav makseviivitusest tingitud kahjumäär on 75 %. Kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab jaotada oma ostetud nõuetest tulenevale lahjendusriskile antud oodatava kahju määra hinnangud makseviivituse tõenäosusteks ja makseviivitusest tingitud kahjumääradeks usaldusväärsel viisil, võib see krediidiasutus või investeerimisühing kasutada makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangut.

2.   Kaudset krediidiriski kaitset võib aktsepteerituna arvesse võtta, korrigeerides makseviivituse tõenäosuse või makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid vastavalt artikli 183 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud nõuetele ning tingimusel, et pädevad asutused on andnud loa kõnealuse krediidiriski kaitse arvessevõtmiseks kas üksiku nõude või nõuete kogumi puhul. Krediidiasutus või investeerimisühing ei või määrata tagatud nõuetele selliseid korrigeeritud makseviivituse tõenäosusi ega makseviivitusest tingitud kahjumäärasid, mille korral korrigeeritud riskikaal oleks madalam garantii andja vastu oleva võrreldava otsese riskipositsiooni riskikaalust.

3.   Artikli 154 lõike 2 kohaldamisel on artikli 153 lõikes 3 osutatud krediidiriski kaitse andja vastu oleva võrreldava otsese riskipositsiooni makseviivitusest tingitud kahjumäär kas garantii andja riskimaanduseta instrumendiga seotud makseviivitusest tingitud kahjumäär või võlgniku riskimaanduseta instrumendiga seotud makseviivitusest tingitud kahjumäär, olenevalt sellest, kas juhul, kui nii garantii andja kui ka võlgniku puhul tekib maandatud tehingu kehtivusaja jooksul makseviivitus, sõltub sissenõutav summa olemasolevate tõendite ja garantii struktuuri kohaselt garantii andja või võlgniku finantsseisundist.

4.   Kõigi elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, millel puudub keskvalitsuse garantii, peab riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär olema vähemalt 10 %.

Kõigi ärikinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, millel puudub keskvalitsuse garantii, peab riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär olema vähemalt 15 %.

5.   Liikmesriigid määravad asutuse, kes vastutab lõike 6 kohaldamise eest. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.

Kui liikmesriigi poolt käesoleva artikli kohaldamiseks määratud asutus on pädev asutus, tagab ta, et asjaomaseid riiklikke organeid ja asutusi, kellel on makrotasandi usaldatavusjärelevalve alane pädevus, teavitatakse nõuetekohaselt pädeva asutuse kavatsusest kasutada käesolevat artiklit ning et nad kaasatakse asjakohaselt asjaomase liikmesriigi finantsstabiilsusega seotud probleemide hindamisse lõike 6 kohaselt.

Kui liikmesriigi poolt käesoleva artikli kohaldamiseks määratud asutus on pädevast asutusest erinev, võtab liikmesriik vastu vajalikud sätted, et tagada käesoleva artikli nõuetekohaseks kohaldamiseks pädeva asutuse ja määratud asutuse vahel asjakohane koordineerimine ja teabevahetus. Eelkõige peavad asutused tegema tihedat koostööd ja jagama kogu teavet, mis võib osutuda vajalikuks määratud asutusele käesolevast artiklist tulenevate kohustuste asjakohaseks täitmiseks. Kõnealuse koostöö eesmärk on vältida pädeva asutuse ja määratud asutuse vahel mis tahes vormis dubleerivat või vastuolulist tegevust ning tagada, et võetaks nõuetekohaselt arvesse koostoimet muude meetmetega, eelkõige käesoleva määruse artikli 458 ja direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaste meetmetega.

6.   Tuginedes artikli 430a kohaselt kogutud andmetele ja kõigile muudele asjakohastele näitajatele ning võttes arvesse kinnisvaraturu arenguprognoose, hindab käesoleva artikli lõike 5 kohaselt määratud asutus regulaarselt ja vähemalt üks kord aastas, kas käesoleva artikli lõikes 4 osutatud makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtused on asjakohased riskipositsioonide puhul, mis on tagatud kõnealuse asutuse liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes kohas asuvale elamukinnisvarale või ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga.

Kui lõike 5 kohaselt määratud asutus leiab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud hindamise põhjal, et lõikes 4 osutatud makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtused ei ole piisavad, ning kui ta leiab, et nende ebapiisavus võib negatiivselt mõjutada praegust või tulevast finantsstabiilsust tema liikmesriigis, võib ta kehtestada nende kõnealuse asutuse liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes osas asuvate riskipositsioonide puhul suuremad makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtused. Neid suuremaid miinimumväärtusi võib kohaldada ka selliste riskipositsioonidega seotud ühe või mitme kinnisvarasegmendi tasandil.

Lõike 5 kohaselt määratud asutus teavitab enne käesolevas lõikes osutatud otsuse tegemist EBAd ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. EBA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esitavad ühe kuu jooksul alates kõnealuse teate saamisest asjaomasele liikmesriigile oma arvamuse. EBA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu avaldavad need makseviivitusest tingitud kahjumäära väärtused.

7.   Kui lõike 5 kohaselt määratud asutus kehtestab vastavalt lõikele 6 suuremad makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtused, on krediidiasutustel ja investeerimisühingutel nende kohaldamiseks kuuekuuline üleminekuaeg.

8.   EBA töötab tihedas koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada tingimused, mida lõike 5 kohaselt määratud asutus võtab arvesse, kui ta hindab makseviivitusest tingitud kahjumäära väärtuste asjakohasust osana lõikes 6 osutatud hindamisest.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 31. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

9.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võib anda määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 16 kohaste soovituste teel ja tihedas koostöös EBAga suuniseid käesoleva artikli lõike 5 kohaselt määratud asutustele järgmise kohta:

a)

millised tegurid võivad vastavalt lõikes 6 osutatule „negatiivselt mõjutada praegust või tulevast finantsstabiilsust“ ning

| b) | soovituslikud võrdlusalused, mida lõike 5 kohaselt määratud asutus peab suuremate makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumnõuete kehtestamisel arvesse võtma. |
| --- | --- |

b)

soovituslikud võrdlusalused, mida lõike 5 kohaselt määratud asutus peab suuremate makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumnõuete kehtestamisel arvesse võtma.

10.   Liikmesriigi krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad suuremaid makseviivitusest tingitud kahjumäära miinimumväärtusi, mille on lõike 6 kohaselt kindlaks määranud mõne teise liikmesriigi asutused, kõigi oma vastavate riskipositsioonide suhtes, mis on tagatud asjaomase liikmesriigi territooriumi ühes või mitmes kohas asuvale äri- või elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga.“

| 68) | Artikli 201 lõike 1 punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | nõuetele vastavad kesksed vastaspooled.“ |
| --- | --- | --- |

68)

Artikli 201 lõike 1 punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

nõuetele vastavad kesksed vastaspooled.“

| 69) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 204a
  Aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide aktsepteeritavad liigid

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada aktsepteeritud krediidiriski kaitsena aktsiatel põhinevaid tuletisinstrumente, mis on kogutulu vahetustehingud või oma majanduslikust mõjust lähtuvalt nendega sarnased, üksnes sisemise riskimaanduse eesmärgil.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab krediidiriski kaitset kogutulu vahetustehinguga ja kajastab vahetustehingust saadud netomaksed netotuluna, kuid ei kajasta tasaarvestusest tulenevat kaitstava vara väärtuse vähenemist kas õiglase väärtuse vähendamise või reservide suurendamisega, ei kvalifitseeru see krediidiriski kaitse aktsepteeritava krediidiriski kaitsena.


  2.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing teostab sisemist riskimaandust aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi abil, tuleb selleks, et sisemine riskimaandus kvalifitseeruks käesoleva peatüki kohaldamisel aktsepteeritud krediidiriski kaitsena, kanda kauplemisportfelli üle kanduv krediidirisk üle kolmandale isikule või kolmandatele isikutele.
  Kui sisemine riskimaandus on tehtud vastavalt esimesele lõigule ning käesolevas peatükis sätestatud nõuded on täidetud, kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kaudse krediidiriski kaitse omandamisel riskiga kaalutud vara ja oodatava kahju arvutamiseks 4.–6. jaos sätestatud reegleid.“ |
| --- | --- |

69)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 204a

Aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide aktsepteeritavad liigid

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada aktsepteeritud krediidiriski kaitsena aktsiatel põhinevaid tuletisinstrumente, mis on kogutulu vahetustehingud või oma majanduslikust mõjust lähtuvalt nendega sarnased, üksnes sisemise riskimaanduse eesmärgil.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab krediidiriski kaitset kogutulu vahetustehinguga ja kajastab vahetustehingust saadud netomaksed netotuluna, kuid ei kajasta tasaarvestusest tulenevat kaitstava vara väärtuse vähenemist kas õiglase väärtuse vähendamise või reservide suurendamisega, ei kvalifitseeru see krediidiriski kaitse aktsepteeritava krediidiriski kaitsena.

2.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing teostab sisemist riskimaandust aktsiatel põhineva tuletisinstrumendi abil, tuleb selleks, et sisemine riskimaandus kvalifitseeruks käesoleva peatüki kohaldamisel aktsepteeritud krediidiriski kaitsena, kanda kauplemisportfelli üle kanduv krediidirisk üle kolmandale isikule või kolmandatele isikutele.

Kui sisemine riskimaandus on tehtud vastavalt esimesele lõigule ning käesolevas peatükis sätestatud nõuded on täidetud, kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kaudse krediidiriski kaitse omandamisel riskiga kaalutud vara ja oodatava kahju arvutamiseks 4.–6. jaos sätestatud reegleid.“

| 70) | Artiklit 223 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute puhul arvutavad 6. peatüki 6. jaos sätestatud meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud EVA järgmiselt: | EVA = E.“; |
| --- | --- | --- | --- |

70)

Artiklit 223 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute puhul arvutavad 6. peatüki 6. jaos sätestatud meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud EVA järgmiselt:

VA

EVA = E.“;

VA

| b) | lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:
  „Börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute puhul võtavad 6. peatüki 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetodeid kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse tagatise riski maandavat mõju vastavalt vajadusele kooskõlas 6. peatüki 3., 4. ja 5. jao sätetega.“ |
| --- | --- |

b)

lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:

„Börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute puhul võtavad 6. peatüki 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetodeid kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse tagatise riski maandavat mõju vastavalt vajadusele kooskõlas 6. peatüki 3., 4. ja 5. jao sätetega.“

| 71) | Artiklit 272 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „6)   „maandatud positsioonide kogum“– samasse tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluv tehingute rühm, mille puhul on lubatud täielik või osaline tasaarvestus võimaliku tulevase riskipositsiooni kindlaksmääramiseks käesoleva peatüki 3. või 4. jaos sätestatud meetodite kohaselt;“ |
| --- | --- | --- |

71)

Artiklit 272 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6)   „maandatud positsioonide kogum“– samasse tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluv tehingute rühm, mille puhul on lubatud täielik või osaline tasaarvestus võimaliku tulevase riskipositsiooni kindlaksmääramiseks käesoleva peatüki 3. või 4. jaos sätestatud meetodite kohaselt;“

„maandatud positsioonide kogum“

| b) | lisatakse järgmine punkt:
  „7a)   „ühepoolne võimendustagatise leping“– võimendustagatise leping, mille kohaselt krediidiasutus või investeerimisühing peab andma vastaspoolele muutuvtagatise, kuid tal ei ole õigust saada sellelt vastaspoolelt muutuvtagatist, või vastupidi;“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„7a)   „ühepoolne võimendustagatise leping“– võimendustagatise leping, mille kohaselt krediidiasutus või investeerimisühing peab andma vastaspoolele muutuvtagatise, kuid tal ei ole õigust saada sellelt vastaspoolelt muutuvtagatist, või vastupidi;“

„ühepoolne võimendustagatise leping“

| c) | punkt 12 asendatakse järgmisega:
  „12)   „praegune turuväärtus“ (CMV)– tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate kõigi tehingute netoturuväärtus koos mis tahes hoitava või antud tagatisega, mille arvutamisel võetakse arvesse nii positiivseid kui ka negatiivseid turuväärtusi;“ |
| --- | --- |

c)

punkt 12 asendatakse järgmisega:

„12)   „praegune turuväärtus“ (CMV)– tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate kõigi tehingute netoturuväärtus koos mis tahes hoitava või antud tagatisega, mille arvutamisel võetakse arvesse nii positiivseid kui ka negatiivseid turuväärtusi;“

„praegune turuväärtus“ (CMV)

| d) | lisatakse järgmine punkt:
  „12a)   „sõltumatu tagatise netoväärtus“ (NICA)– volatiilsusega kohandatud saadud või antud netotagatise summa, mida kohaldatakse vastavalt vajadusele tasaarvestatavate tehingute kogumile, mis ei ole muutuvtagatis;“. |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine punkt:

„12a)   „sõltumatu tagatise netoväärtus“ (NICA)– volatiilsusega kohandatud saadud või antud netotagatise summa, mida kohaldatakse vastavalt vajadusele tasaarvestatavate tehingute kogumile, mis ei ole muutuvtagatis;“.

„sõltumatu tagatise netoväärtus“ (NICA)

| 72) | Artiklit 273 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad II lisas loetletud lepingute puhul riskipositsiooni väärtuse ühe 3.–6. jaos sätestatud meetodi kohaselt kooskõlas käesoleva artikliga.
  Krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei vasta artikli 273a lõikes 1 kehtestatud tingimustele, ei kasuta 4. jaos sätestatud meetodit. Krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei vasta artikli 273a lõikes 2 kehtestatud tingimustele, ei kasuta 5. jaos sätestatud meetodit.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad konsolideerimisgrupi piires püsivalt kasutada 3.–6. jaos sätestatud meetodeid, neid omavahel kombineerides. Üksik krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta 3.–6. jaos sätestatud meetodite kombinatsiooni püsivalt.“; |
| --- | --- | --- |

72)

Artiklit 273 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad II lisas loetletud lepingute puhul riskipositsiooni väärtuse ühe 3.–6. jaos sätestatud meetodi kohaselt kooskõlas käesoleva artikliga.

Krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei vasta artikli 273a lõikes 1 kehtestatud tingimustele, ei kasuta 4. jaos sätestatud meetodit. Krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei vasta artikli 273a lõikes 2 kehtestatud tingimustele, ei kasuta 5. jaos sätestatud meetodit.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad konsolideerimisgrupi piires püsivalt kasutada 3.–6. jaos sätestatud meetodeid, neid omavahel kombineerides. Üksik krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta 3.–6. jaos sätestatud meetodite kombinatsiooni püsivalt.“;

| b) | lõiked 6, 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

  „6.   3.–6. jaos sätestatud meetodite puhul võrdub iga konkreetse vastaspoole riskipositsiooni väärtus nimetatud vastaspoolega tasaarvestatavate tehingute iga kogumi kohta arvutatud riskipositsiooni väärtuste summaga.
  Erandina esimesest lõigust, kui ühte võimendustagatise lepingut kohaldatakse vastaspoole mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes ning krediidiasutus või investeerimisühing kasutab asjaomaste tasaarvestatavate tehingute kogumite riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks ühte 3.–6. jaos sätestatud meetoditest, arvutatakse riskipositsiooni väärtus asjakohase jao kohaselt.
  Konkreetse vastaspoole puhul võrdub II lisas loetletud börsiväliste tuletisinstrumentide asjaomase tasaarvestatavate tehingute kogumi riskipositsiooni väärtus, mis arvutatakse käesoleva peatüki kohaselt, kas nulliga või summaga, mis vastab kõigi selle vastaspoolega tasaarvestatavate tehingute kogumite riskipositsiooni väärtuste summa ja krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt allahindlusena kajastatud selle vastaspoole puhul kohaldatavate krediidiväärtuse korrigeerimiste summa erinevusele, olenevalt sellest, kumb neist on suurem. Krediidiväärtuse korrigeerimise arvutamisel ei võeta arvesse mingeid seda tasakaalustavaid krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist tulenevaid deebetväärtuse korrigeerimisi, mis on omavahenditest juba välja arvatud vastavalt artikli 33 lõike 1 punktile c.


  7.   Riskipositsiooni väärtuse arvutamisel 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetodite kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitleda sama tasaarvestuskokkuleppe kahte täiesti identset börsivälist tuletislepingut nii, nagu need oleks üks leping, mille tinglik väärtus võrdub nulliga.
  Esimese lõigu kohaldamisel on kaks börsivälist tuletislepingut täiesti identsed, kui need täidavad kõiki järgmisi tingimusi:






  a) | nende riskipositsioonid on vastasmärgiga; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 6, 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

„6.   3.–6. jaos sätestatud meetodite puhul võrdub iga konkreetse vastaspoole riskipositsiooni väärtus nimetatud vastaspoolega tasaarvestatavate tehingute iga kogumi kohta arvutatud riskipositsiooni väärtuste summaga.

Erandina esimesest lõigust, kui ühte võimendustagatise lepingut kohaldatakse vastaspoole mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes ning krediidiasutus või investeerimisühing kasutab asjaomaste tasaarvestatavate tehingute kogumite riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks ühte 3.–6. jaos sätestatud meetoditest, arvutatakse riskipositsiooni väärtus asjakohase jao kohaselt.

Konkreetse vastaspoole puhul võrdub II lisas loetletud börsiväliste tuletisinstrumentide asjaomase tasaarvestatavate tehingute kogumi riskipositsiooni väärtus, mis arvutatakse käesoleva peatüki kohaselt, kas nulliga või summaga, mis vastab kõigi selle vastaspoolega tasaarvestatavate tehingute kogumite riskipositsiooni väärtuste summa ja krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt allahindlusena kajastatud selle vastaspoole puhul kohaldatavate krediidiväärtuse korrigeerimiste summa erinevusele, olenevalt sellest, kumb neist on suurem. Krediidiväärtuse korrigeerimise arvutamisel ei võeta arvesse mingeid seda tasakaalustavaid krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist tulenevaid deebetväärtuse korrigeerimisi, mis on omavahenditest juba välja arvatud vastavalt artikli 33 lõike 1 punktile c.

7.   Riskipositsiooni väärtuse arvutamisel 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetodite kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitleda sama tasaarvestuskokkuleppe kahte täiesti identset börsivälist tuletislepingut nii, nagu need oleks üks leping, mille tinglik väärtus võrdub nulliga.

Esimese lõigu kohaldamisel on kaks börsivälist tuletislepingut täiesti identsed, kui need täidavad kõiki järgmisi tingimusi:

a)

nende riskipositsioonid on vastasmärgiga;

| b) | nende tunnused, välja arvatud tehingupäev, on identsed; |
| --- | --- |

b)

nende tunnused, välja arvatud tehingupäev, on identsed;

| c) | nende rahavood tasakaalustavad üksteist täielikult. |
| --- | --- |

c)

nende rahavood tasakaalustavad üksteist täielikult.

8.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad pika arveldustähtajaga tehingutest tulenevate positsioonide riskipositsiooni väärtused kindlaks ükskõik millisel käesoleva peatüki 3.–6. jaos sätestatud meetodil, olenemata sellest, millist meetodit on krediidiasutus või investeerimisühing otsustanud kasutada börsiväliste tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute ning võimenduslaenu tehingute käsitlemiseks. Omavahendite nõuete arvutamisel pika arveldustähtajaga tehingute jaoks võib krediidiasutus või investeerimisühing, kes kasutab 3. peatükis sätestatud meetodit, määrata 2. peatükis sätestatud meetodi kohased riskikaalud püsival alusel kohaldamiseks, sõltumata selliste positsioonide olulisusest.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „9.   Käesoleva peatüki 3.–6. jaos sätestatud meetodite puhul käsitlevad krediidiasutused ja investeerimisühingud tehinguid, mille puhul on tuvastatud spetsiifiline korrelatsioonirisk, kooskõlas artikli 291 lõigetega 2, 4, 5 ja 6.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„9.   Käesoleva peatüki 3.–6. jaos sätestatud meetodite puhul käsitlevad krediidiasutused ja investeerimisühingud tehinguid, mille puhul on tuvastatud spetsiifiline korrelatsioonirisk, kooskõlas artikli 291 lõigetega 2, 4, 5 ja 6.“

| 73) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 273a
  Riskipositsiooni väärtuse arvutamise lihtsustatud meetodite kasutamise tingimused

  1.   Krediidiasutus või investeerimisühing võib arvutada oma tuletisinstrumentide positsioonide riskipositsiooni väärtuse 4. jaos sätestatud meetodi kohaselt, kui tema tuletisinstrumentidega seotud bilansilise ja bilansivälise tegevuse maht on igakuise hindamise põhjal kummagi järgmise piirmääraga võrdne või neist väiksem, võttes aluseks andmed kuu viimase päeva seisuga:






  a) | 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarast; |
| --- | --- | --- |

73)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 273a

Riskipositsiooni väärtuse arvutamise lihtsustatud meetodite kasutamise tingimused

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing võib arvutada oma tuletisinstrumentide positsioonide riskipositsiooni väärtuse 4. jaos sätestatud meetodi kohaselt, kui tema tuletisinstrumentidega seotud bilansilise ja bilansivälise tegevuse maht on igakuise hindamise põhjal kummagi järgmise piirmääraga võrdne või neist väiksem, võttes aluseks andmed kuu viimase päeva seisuga:

a)

10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarast;

| b) | 300 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

300 miljonit eurot.

2.   Krediidiasutus või investeerimisühing võib arvutada oma tuletisinstrumentide positsioonide riskipositsiooni väärtuse 5. jaos sätestatud meetodi kohaselt, kui tema tuletisinstrumentidega seotud bilansilise ja bilansivälise tegevuse maht on igakuise hindamise põhjal kummagi järgmise piirmääraga võrdne või neist väiksem, võttes aluseks andmed kuu viimase päeva seisuga:

| a) | 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarast; |
| --- | --- |

a)

5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarast;

| b) | 100 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

100 miljonit eurot.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma tuletisinstrumentidega seotud bilansilise ja bilansivälise tegevuse mahu, võttes aluseks andmed iga kuu viimase päeva seisuga, vastavalt järgmistele nõuetele:

| a) | tuletisinstrumentide positsioonide väärtus arvutatakse asjaomase kuupäeva turuväärtuste põhjal; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni turuväärtus ja õiglane väärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hiljutisemat turuväärtust või õiglast väärtust; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumentide positsioonide väärtus arvutatakse asjaomase kuupäeva turuväärtuste põhjal; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni turuväärtus ja õiglane väärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hiljutisemat turuväärtust või õiglast väärtust;

| b) | pikkade tuletisinstrumentide positsioonide absoluutväärtus liidetakse lühikeste tuletisinstrumentide positsioonide absoluutväärtusega; |
| --- | --- |

b)

pikkade tuletisinstrumentide positsioonide absoluutväärtus liidetakse lühikeste tuletisinstrumentide positsioonide absoluutväärtusega;

| c) | kasutatakse kõiki tuletisinstrumentide positsioone, välja arvatud krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes. |
| --- | --- |

c)

kasutatakse kõiki tuletisinstrumentide positsioone, välja arvatud krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemisteks riskimaandusteks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes.

4.   Erandina lõikest 1 või 2, kui tuletisinstrumentidega seotud tegevus konsolideeritud tasandil ei ületa lõikes 1 või 2 sätestatud künniseid, võib krediidiasutus või investeerimisühing, kes kuulub konsolideerimise alla ja kes peaks kasutama kas 3. või 4. jaos sätestatud meetodit, kuna ta ületab neid künniseid individuaalselt, pädevate asutuste nõusolekul otsustada selle asemel kohaldada meetodit, mida ta kohaldaks konsolideeritud alusel.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teatavad pädevatele asutustele, milliseid 4. või 5. jaos sätestatud meetodeid nad kasutavad või enam ei kasuta oma tuletisinstrumentide positsioonide riskipositsiooni arvutamiseks.

6.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei tee tehingut tuletisinstrumentidega ning ei osta ega müü tuletisinstrumente ainult selleks, et täita lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimusi igakuise hindamise ajal.

Artikkel 273b

Tuletisinstrumentide riskipositsiooni väärtuse arvutamise lihtsustatud meetodite kasutamise tingimuste mittetäitmine

1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing enam ei täida ühte või mitut artikli 273a lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimust, teavitab ta sellest kohe pädevat asutust.

2.   Krediidiasutus või investeerimisühing lõpetab oma tuletisinstrumentide positsioonide riskipositsiooni väärtuste arvutamise 4. või 5. jao kohaselt kolme kuu jooksul pärast seda, kui esineb üks järgmistest juhtudest:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing ei täida artikli 273a lõike 1 või lõike 2 punktis a sätestatud tingimusi või artikli 273a lõike 1 või lõike 2 punktis b sätestatud tingimusi kolme järjestikuse kuu jooksul; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing ei täida artikli 273a lõike 1 või lõike 2 punktis a sätestatud tingimusi või artikli 273a lõike 1 või lõike 2 punktis b sätestatud tingimusi kolme järjestikuse kuu jooksul;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing ei täida artikli 273a lõike 1 või lõike 2 punktis a sätestatud tingimusi või artikli 273a lõike 1 või lõike 2 punktis b sätestatud tingimusi viimasel 12 kuul rohkem kui 6 kuu jooksul. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing ei täida artikli 273a lõike 1 või lõike 2 punktis a sätestatud tingimusi või artikli 273a lõike 1 või lõike 2 punktis b sätestatud tingimusi viimasel 12 kuul rohkem kui 6 kuu jooksul.

3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing on lõpetanud oma tuletisinstrumentide positsioonide riskipositsiooni väärtuse arvutamise 4. või 5. jao kohaselt, lubatakse tal jätkata oma tuletisinstrumentide positsioonide riskipositsiooni väärtuse arvutamist 4. või 5. jao kohaselt üksnes siis, kui ta tõendab pädevale asutusele, et kõik artikli 273a lõikes 1 või 2 sätestatud tingimused on olnud katkematult täidetud ühe aasta jooksul.“

| 74) | III osa II jaotise 6. peatükis asendatakse 3., 4. ja 5. jagu järgmisega:


  „
  3. jagu




  Vastaspoole krediidiriski standardmeetod




  Artikkel 274
  Riskipositsiooni väärtus

  1.   Krediidiasutus või investeerimisühing võib arvutada üksiku riskipositsiooni väärtuse tasaarvestatavate tehingute kogumi tasandil kõikide lepingujärgse tasaarvestuskokkuleppega hõlmatud tehingute suhtes, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:






  a) | tasaarvestuskokkulepe kuulub ühe artiklis 295 osutatud lepingujärgse tasaarvestuskokkuleppe liigi alla; |
| --- | --- | --- |

74)

III osa II jaotise 6. peatükis asendatakse 3., 4. ja 5. jagu järgmisega:

„
  3. jagu

Vastaspoole krediidiriski standardmeetod

Artikkel 274

Riskipositsiooni väärtus

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing võib arvutada üksiku riskipositsiooni väärtuse tasaarvestatavate tehingute kogumi tasandil kõikide lepingujärgse tasaarvestuskokkuleppega hõlmatud tehingute suhtes, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a)

tasaarvestuskokkulepe kuulub ühe artiklis 295 osutatud lepingujärgse tasaarvestuskokkuleppe liigi alla;

| b) | tasaarvestuskokkulepet on tunnustanud pädevad asutused vastavalt artiklile 296; |
| --- | --- |

b)

tasaarvestuskokkulepet on tunnustanud pädevad asutused vastavalt artiklile 296;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing on seoses tasaarvestuskokkuleppega täitnud artiklis 297 sätestatud kohustused. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing on seoses tasaarvestuskokkuleppega täitnud artiklis 297 sätestatud kohustused.

Kui mõni esimeses lõigus sätestatud tingimus ei ole täidetud, käsitleb krediidiasutus või investeerimisühing iga tehingut iseseiseva tasaarvestatavate tehingute kogumina.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad vastaspoole krediidiriski standardmeetodi kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi riskipositsiooni väärtuse järgmiselt:

| | riskipositsiooni väärtus = α · (RC + PFE)
  kus:







  RC | = | artikli 275 kohaselt arvutatud asenduskulu ning |
| --- | --- | --- | --- |
| PFE | = | artikli 278 kohaselt arvutatud võimalik tulevane riskipositsioon; |
| α | = | 1,4. |

riskipositsiooni väärtus = α · (RC + PFE)

kus:

RC

=

artikli 275 kohaselt arvutatud asenduskulu ning

PFE

=

artikli 278 kohaselt arvutatud võimalik tulevane riskipositsioon;

α

=

1,4.

3.   Lepingujärgse võimendustagatise lepingu kohaselt tasaarvestatavate tehingute kogumi riskipositsiooni väärtuse ülempiir on sama tasaarvestatavate tehingute kogumi riskipositsiooni väärtus siis, kui selle suhtes ei kohaldata ühtegi võimendustagatise lepingut.

4.   Kui sama tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes kohaldatakse mitut võimendustagatise lepingut, määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud iga võimendustagatise lepingu selle tasaarvestatavate tehingute kogumi tehingute rühma juurde, mille suhtes võimendustagatise lepingut lepingujärgselt kohaldatakse, ning arvutavad iga rühmitatud tehingu riskipositsiooni väärtuse eraldi.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad määrata tasaarvestatavate tehingute kogumi riskipositsiooni väärtuseks nulli, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | tasaarvestatavate tehingute kogum koosneb üksnes müüdud optsioonidest; |
| --- | --- |

a)

tasaarvestatavate tehingute kogum koosneb üksnes müüdud optsioonidest;

| b) | tasaarvestatavate tehingute kogumi praegune turuväärtus on igal ajal negatiivne; |
| --- | --- |

b)

tasaarvestatavate tehingute kogumi praegune turuväärtus on igal ajal negatiivne;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing on saanud lepingute täitmise tagamiseks tasaarvestatavate tehingute kogumi kõikide optsioonide preemia ettemaksuna; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing on saanud lepingute täitmise tagamiseks tasaarvestatavate tehingute kogumi kõikide optsioonide preemia ettemaksuna;

| d) | tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes ei kohaldata ühtegi võimendustagatise lepingut. |
| --- | --- |

d)

tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes ei kohaldata ühtegi võimendustagatise lepingut.

6.   Tasaarvestatavate tehingute kogumi riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks käesoleva jao kohaselt asendavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestatavate tehingute kogumis tehingu, mis on ostetud või müüdud ostu- või müügioptsioonide lõplik lineaarne kombinatsioon, kõikide selle lineaarse kombinatsiooni moodustavate individuaalsete optsioonidega, mida käsitletakse individuaalse tehinguna. Iga sellist optsioonide kombinatsiooni käsitletakse individuaalse tehinguna tasaarvestatavate tehingute kogumis, millesse kombinatsioon kuulub riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks.

7.   Krediidituletisinstrumentidega tehtud sellise tehingu riskipositsiooni väärtusele, mis kujutab endast pikka positsiooni alusvaras, võib ülempiiriks seada maksmata ülehindluse summa, tingimusel et seda käsitletakse iseseisva tasaarvestatavate tehingute kogumina, mille suhtes ei kohaldata võimendustagatise lepingut.

Artikkel 275

Asenduskulu

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad asenduskulu RC tasaarvestatavate tehingute kogumite jaoks, mille suhtes ei kohaldata võimendustagatise lepingut, järgmise valemiga:

| | RC = max{CMV – NICA, 0} |
| --- | --- |

RC = max{CMV – NICA, 0}

2.   Iseseisva tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul, mille suhtes kohaldatakse võimendustagatise lepingut, arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud asenduskulu järgmise valemiga:

| | RC = max{CMV – VM – NICA, TH + MTA – NICA, 0}
  kus:







  RC | = | asenduskulu; |
| --- | --- | --- | --- |
| VM | = | tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks selle praeguse turuväärtuse muutuste maandamiseks regulaarselt saadud või antud netomuutuvtagatise volatiilsusega korrigeeritud väärtus; |
| TH | = | võimendustagatise künnis, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes, alla mille ei saa krediidiasutus või investeerimisühing tagatist nõuda, ning |
| MTA | = | minimaalne ülekandesumma, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes. |

RC = max{CMV – VM – NICA, TH + MTA – NICA, 0}

kus:

RC

=

asenduskulu;

VM

=

tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks selle praeguse turuväärtuse muutuste maandamiseks regulaarselt saadud või antud netomuutuvtagatise volatiilsusega korrigeeritud väärtus;

TH

=

võimendustagatise künnis, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes, alla mille ei saa krediidiasutus või investeerimisühing tagatist nõuda, ning

MTA

=

minimaalne ülekandesumma, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes.

3.   Mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul, mille suhtes kohaldatakse sama võimendustagatise lepingut, arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud asenduskulu järgmise valemiga:

Formula

kus:

| RC | = | asenduskulu; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indeks, mis märgib tasaarvestatavate tehingute kogumeid, mille suhtes kohaldatakse ühte võimendustagatise lepingut; |
| CMVi | = | tasaarvestatavate tehingute kogumi i praegune turuväärtus; |
| VMMA | = | mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks nende praeguse turuväärtuse muutuste maandamiseks regulaarselt saadud või antud tagatiste volatiilsusega korrigeeritud väärtuse summa ning |
| NICAMA | = | mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks saadud või antud tagatiste volatiilsusega korrigeeritud väärtuse summa, välja arvatud VMMA. |

RC

=

asenduskulu;

i

=

indeks, mis märgib tasaarvestatavate tehingute kogumeid, mille suhtes kohaldatakse ühte võimendustagatise lepingut;

CMVi

=

tasaarvestatavate tehingute kogumi i praegune turuväärtus;

VMMA

=

mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks nende praeguse turuväärtuse muutuste maandamiseks regulaarselt saadud või antud tagatiste volatiilsusega korrigeeritud väärtuse summa ning

NICAMA

=

mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks saadud või antud tagatiste volatiilsusega korrigeeritud väärtuse summa, välja arvatud VMMA.

Esimese lõigu kohaldamisel võib NICAMA arvutada tehingu tasandil, tasaarvestatavate tehingute kogumi tasandil või kõikide tasaarvestatavate tehingute kogumite tasandil, mille suhtes kohaldatakse võimendustagatise lepingut, olenevalt tasandist, mille suhtes võimendustagatise lepingut kohaldatakse.

Artikkel 276

Tagatise aktsepteerimine ja käsitlemine

1.   Käesoleva jao kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud VM, VMMA, NICA ja NICAMA tagatiste summad, kohaldades kõiki järgmisi nõudeid:

| a) | kui kõik tasaarvestatavate tehingute kogumi tehingud kuuluvad kauplemisportfelli, tunnustatakse vaid artiklite 197 ja 299 kohaselt aktsepteeritavat tagatist; |
| --- | --- |

a)

kui kõik tasaarvestatavate tehingute kogumi tehingud kuuluvad kauplemisportfelli, tunnustatakse vaid artiklite 197 ja 299 kohaselt aktsepteeritavat tagatist;

| b) | kui tasaarvestatavate tehingute kogumis on vähemalt üks tehing, mis kuulub kauplemisega mitteseotud tegevuse alla, tunnustatakse vaid artikli 197 kohaselt aktsepteeritavat tagatist; |
| --- | --- |

b)

kui tasaarvestatavate tehingute kogumis on vähemalt üks tehing, mis kuulub kauplemisega mitteseotud tegevuse alla, tunnustatakse vaid artikli 197 kohaselt aktsepteeritavat tagatist;

| c) | vastaspoolelt saadud tagatis võetakse arvesse plussmärgiga ja vastaspoolele antud tagatis võetakse arvesse miinusmärgiga; |
| --- | --- |

c)

vastaspoolelt saadud tagatis võetakse arvesse plussmärgiga ja vastaspoolele antud tagatis võetakse arvesse miinusmärgiga;

| d) | mis tahes saadud või antud tagatise volatiilsusega korrigeeritud väärtus arvutatakse artikli 223 kohaselt; kõnealuse arvutuse tegemisel ei kasuta krediidiasutused ja investeerimisühingud artiklis 225 sätestatud meetodit; |
| --- | --- |

d)

mis tahes saadud või antud tagatise volatiilsusega korrigeeritud väärtus arvutatakse artikli 223 kohaselt; kõnealuse arvutuse tegemisel ei kasuta krediidiasutused ja investeerimisühingud artiklis 225 sätestatud meetodit;

| e) | sama tagatist ei kasutata ühel ajal nii VM kui ka NICA arvutamisel; |
| --- | --- |

e)

sama tagatist ei kasutata ühel ajal nii VM kui ka NICA arvutamisel;

| f) | sama tagatist ei kasutata ühel ajal nii VMMA kui ka NICAMA arvutamisel; |
| --- | --- |

f)

sama tagatist ei kasutata ühel ajal nii VMMA kui ka NICAMA arvutamisel;

| g) | vastaspoolele antud tagatist, mis on eraldatud selle vastaspoole varadest ja mis sellise eraldamise tõttu on asjaomase vastaspoole makseviivituse või maksejõuetuse korral pankrotivarast välistatud, ei võeta NICA ja NICAMA arvutamisel arvesse. |
| --- | --- |

g)

vastaspoolele antud tagatist, mis on eraldatud selle vastaspoole varadest ja mis sellise eraldamise tõttu on asjaomase vastaspoole makseviivituse või maksejõuetuse korral pankrotivarast välistatud, ei võeta NICA ja NICAMA arvutamisel arvesse.

2.   Antud tagatise käesoleva artikli lõike 1 punktis d osutatud volatiilsusega korrigeeritud väärtuse arvutamisel asendavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 223 lõikes 2 sätestatud valemi järgmise valemiga:

| | CVA = C · (1 + HC + Hfx)
  kus: | CVA = antud tagatise volatiilsusega korrigeeritud väärtus ning |
| --- | --- | --- |

CVA = C · (1 + HC + Hfx)

kus:

CVA = antud tagatise volatiilsusega korrigeeritud väärtus ning

| | C = tagatis, |
| --- | --- |

C = tagatis,

| | Hc ja Hfx on määratletud vastavalt artikli 223 lõikele 2. |
| --- | --- |

Hc ja Hfx on määratletud vastavalt artikli 223 lõikele 2.

3.   Lõike 1 punkti d kohaldamisel määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud iga saadud või antud tagatise volatiilsusega korrigeeritud väärtuse arvutamiseks asjakohase realiseerimisperioodi kooskõlas ühega järgmistest ajavahemikest:

| a) | üks aasta artikli 275 lõikes 1 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul; |
| --- | --- |

a)

üks aasta artikli 275 lõikes 1 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul;

| b) | kooskõlas artikli 279c lõike 1 punktiga b kindlaksmääratud riski võimendustagatise periood artikli 275 lõigetes 2 ja 3 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul. |
| --- | --- |

b)

kooskõlas artikli 279c lõike 1 punktiga b kindlaksmääratud riski võimendustagatise periood artikli 275 lõigetes 2 ja 3 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul.

Artikkel 277

Tehingute määramine riskikategooriatesse

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kõik tasaarvestatavate tehingute kogumi tehingud ühte järgmisse kategooriasse, et teha kindlaks artiklis 278 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumi võimalik tulevane riskipositsioon:

| a) | intressirisk; |
| --- | --- |

a)

intressirisk;

| b) | valuutarisk; |
| --- | --- |

b)

valuutarisk;

| c) | krediidirisk; |
| --- | --- |

c)

krediidirisk;

| d) | aktsiarisk; |
| --- | --- |

d)

aktsiarisk;

| e) | kaubarisk; |
| --- | --- |

e)

kaubarisk;

| f) | muud riskid. |
| --- | --- |

f)

muud riskid.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad lõikes 1 osutatud riskikategooriatesse määramise tuletistehingu peamise riskiteguri alusel. Peamine riskitegur on tuletistehingu ainus oluline riskitegur.

3.   Erandina lõikest 2 määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud tuletistehingud, millel on rohkem kui üks oluline riskitegur, rohkem kui ühte riskikategooriasse. Kui kõnealustest tehingutest ühe tehingu kõik olulised riskitegurid kuuluvad samasse riskikategooriasse, tuleb krediidiasutustel ja investeerimisühingutel määrata see tehing vaid ühe korra asjaomasesse riskikategooriasse, tuginedes riskiteguritest kõige olulisemale. Kui kõnealustest tehingutest ühe tehingu olulised riskitegurid kuuluvad eri riskikategooriatesse, määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle tehingu igasse sellisesse riskikategooriasse üksnes ühe korra, kus sellel tehingul on vähemalt üks oluline riskitegur, tuginedes selle riskikategooria kõige olulisemale riskitegurile.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tehingu määramisel lõikes 1 loetletud riskikategooriasse järgmisi nõudeid:

| a) | kui tehingu peamine riskitegur või lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on inflatsioonimuutuja, määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud tehingu intressiriski kategooriasse; |
| --- | --- |

a)

kui tehingu peamine riskitegur või lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on inflatsioonimuutuja, määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud tehingu intressiriski kategooriasse;

| b) | kui tehingu peamine riskitegur või lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on ilmastikutingimuste muutuja, määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud tehingu kaubariski kategooriasse. |
| --- | --- |

b)

kui tehingu peamine riskitegur või lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on ilmastikutingimuste muutuja, määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud tehingu kaubariski kategooriasse.

5.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada:

| a) | ainult ühe olulise riskiteguriga tehingute kindlaksmääramise meetod; |
| --- | --- |

a)

ainult ühe olulise riskiteguriga tehingute kindlaksmääramise meetod;

| b) | rohkem kui ühe olulise riskiteguriga tehingute ning nendest riskiteguritest kõige olulisema kindlaksmääramise meetod lõike 3 kohaldamise eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

rohkem kui ühe olulise riskiteguriga tehingute ning nendest riskiteguritest kõige olulisema kindlaksmääramise meetod lõike 3 kohaldamise eesmärgil.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 277a

Maandatud positsioonide kogumid

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kehtestavad iga tasaarvestatavate tehingute kogumi riskikategooria jaoks asjakohased maandatud positsioonide kogumid ning määravad iga tehingu nendesse maandatud positsioonide kogumisse järgmiselt:

| a) | intressiriski kategooriasse määratud tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse üksnes siis, kui nende peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on nomineeritud samas valuutas; |
| --- | --- |

a)

intressiriski kategooriasse määratud tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse üksnes siis, kui nende peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on nomineeritud samas valuutas;

| b) | valuutariski kategooriasse määratud tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse üksnes siis, kui nende peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur põhineb samal valuutapaaril; |
| --- | --- |

b)

valuutariski kategooriasse määratud tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse üksnes siis, kui nende peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur põhineb samal valuutapaaril;

| c) | krediidiriski kategooriasse määratud kõik tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse; |
| --- | --- |

c)

krediidiriski kategooriasse määratud kõik tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse;

| d) | aktsiariski kategooriasse määratud kõik tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse; |
| --- | --- |

d)

aktsiariski kategooriasse määratud kõik tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse;

| e) | kaubariski kategooriasse määratud tehingud määratakse ühte järgmisse maandatud positsioonide kogumisse nende peamise riskiteguri või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisema riskiteguri sisu alusel:






  i) | energia; |
| --- | --- | --- |

e)

kaubariski kategooriasse määratud tehingud määratakse ühte järgmisse maandatud positsioonide kogumisse nende peamise riskiteguri või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisema riskiteguri sisu alusel:

i)

energia;

| ii) | metallid; |
| --- | --- |

ii)

metallid;

| iii) | põllumajandustooted; |
| --- | --- |

iii)

põllumajandustooted;

| iv) | muu kaup; |
| --- | --- |

iv)

muu kaup;

| v) | ilmastikutingimused; |
| --- | --- |

v)

ilmastikutingimused;

| f) | muude riskide kategooriasse määratud tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse üksnes siis, kui nende peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on identne. |
| --- | --- |

f)

muude riskide kategooriasse määratud tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse üksnes siis, kui nende peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on identne.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti a kohaldamisel määratakse intressiriski kategooriasse määratud tehingud, mille peamine riskitegur on inflatsioonimuutuja, eraldi maandatud positsioonide kogumitesse, mis ei ole maandatud positsioonide kogumid, mis on loodud intressiriski kategooriasse määratud tehingutele, mille peamine riskitegur ei ole inflatsioonimuutuja. Need tehingud määratakse samasse maandatud positsioonide kogumisse üksnes siis, kui nende peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on nomineeritud samas valuutas.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 kehtestavad krediidiasutused ja investeerimisühingud eraldi maandatud positsioonide kogumid igas riskikategoorias järgmiste tehingute jaoks:

| a) | tehingud, mille peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on kas turuhinnapõhine volatiilsus või riskiteguri realiseerunud volatiilsus või kahe riskiteguri vaheline korrelatsioon; |
| --- | --- |

a)

tehingud, mille peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on kas turuhinnapõhine volatiilsus või riskiteguri realiseerunud volatiilsus või kahe riskiteguri vaheline korrelatsioon;

| b) | tehingud, mille peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on vahe samasse riskikategooriasse määratud kahe riskiteguri vahel, või tehingud, mis koosnevad kahest samas valuutas nomineeritud makse poolest ning mille riskitegur, mis on peamise riskiteguriga samast kategooriast, esineb teises makse pooles, mis ei sisalda peamist riskitegurit. |
| --- | --- |

b)

tehingud, mille peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on vahe samasse riskikategooriasse määratud kahe riskiteguri vahel, või tehingud, mis koosnevad kahest samas valuutas nomineeritud makse poolest ning mille riskitegur, mis on peamise riskiteguriga samast kategooriast, esineb teises makse pooles, mis ei sisalda peamist riskitegurit.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti a kohaldamisel määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud tehingud samasse asjaomase riskikategooria maandatud positsioonide kogumisse üksnes siis, kui nende peamine riskitegur või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisem riskitegur on identne.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti b kohaldamisel määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud tehingud samasse asjaomase riskikategooria maandatud positsioonide kogumisse üksnes siis, kui nende tehingute riskitegurite paar, nagu on osutatud nimetatud punktis, on identne ja paaris sisalduvad kaks riskitegurit on positiivses korrelatsioonis. Muul juhul määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud tehingud nimetatud punktis osutatud kahest riskitegurist ainult ühe alusel ühte maandatud positsioonide kogumisse, mis on loodud kooskõlas lõikega 1.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avaldavad pädevate asutuste nõudmise korral iga riskikategooria jaoks kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 loodud maandatud positsioonide kogumi arvu koos iga maandatud positsioonide kogumi peamise riskiteguriga või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisema riskiteguriga või riskitegurite paariga ning koos iga maandatud positsioonide kogumi tehingute arvuga.

Artikkel 278

Võimalik tulevane riskipositsioon

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad tasaarvestatavate tehingute kogumi võimaliku tulevase riskipositsiooni järgmiselt:

Formula

kus:

| PFE | = | võimalik tulevane riskipositsioon; |
| --- | --- | --- |
| a | = | indeks, mis märgib tasaarvestatavate tehingute kogumi võimaliku tulevase riskipositsiooni arvutamisel kasutatud riskikategooriaid; |
| AddOn(a) | = | riskikategooria a lisand, mis on vastavalt vajadusele arvutatud artiklite 280a–280f kohaselt, ning |
| kordaja | = | kordaja tegur arvutatuna lõikes 3 osutatud valemi kohaselt. |

PFE

=

võimalik tulevane riskipositsioon;

a

=

indeks, mis märgib tasaarvestatavate tehingute kogumi võimaliku tulevase riskipositsiooni arvutamisel kasutatud riskikategooriaid;

AddOn(a)

=

riskikategooria a lisand, mis on vastavalt vajadusele arvutatud artiklite 280a–280f kohaselt, ning

kordaja

=

kordaja tegur arvutatuna lõikes 3 osutatud valemi kohaselt.

Kõnealuse arvutuse tegemisel lisavad krediidiasutused ja investeerimisühingud asjaomase riskikategooria lisandi tasaarvestatavate tehingute kogumi võimaliku tulevase riskipositsiooni arvutamisse, kui vähemalt üks tasaarvestatavate tehingute kogumi tehing on määratud sellesse riskikategooriasse.

2.   Võimalik tulevane riskipositsioon mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul, mille suhtes kohaldatakse ühte võimendustagatise lepingut, nagu osutatud artikli 275 lõikes 3, arvutatakse kõikide iseseisvate tasaarvestatavate tehingute kogumite võimalike tulevaste riskipositsioonide summana nii, nagu nende suhtes ei kohaldataks ühtegi võimendustagatise lepingut.

3.   Lõike 1 kohaldamisel arvutatakse kordaja järgmiselt:

| kordaja = | | 1 if z ≥ 0 |
| --- | --- | --- |
| if |

kordaja =

1 if z ≥ 0

Formula

Formula

kus:

| | Floorm = 5 % |
| --- | --- |

Floorm = 5 %

| | y = 2 · (1 – Floorm) · ΣaAddOn(a) |
| --- | --- |

y = 2 · (1 – Floorm) · ΣaAddOn(a)

| z = | | CMV – NICA artikli 275 lõikes 1 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul |
| --- | --- | --- |
| CMV – VM – NICA artikli 275 lõikes 2 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul |
| CMVi – NICAi artikli 275 lõikes 3 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul |

z =

CMV – NICA artikli 275 lõikes 1 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul

CMV – VM – NICA artikli 275 lõikes 2 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul

CMVi – NICAi artikli 275 lõikes 3 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul

| NICAi | = | sõltumatu tagatise netoväärtus, mis on arvutatud üksnes tasaarvestatavate tehingute kogumisse i arvatud tehingute puhul. NICAi arvutatakse olenevalt võimendustagatise lepingust tehingu tasandil või tasaarvestatavate tehingute kogumi tasandil. |
| --- | --- | --- |

NICAi

=

sõltumatu tagatise netoväärtus, mis on arvutatud üksnes tasaarvestatavate tehingute kogumisse i arvatud tehingute puhul. NICAi arvutatakse olenevalt võimendustagatise lepingust tehingu tasandil või tasaarvestatavate tehingute kogumi tasandil.

Artikkel 279

Riskipositsiooni arvutamine

Artiklites 280a–280f osutatud riskikategooria lisandite arvutamise eesmärgil arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestatavate tehingute kogumi iga tehingu riskipositsiooni järgmiselt:

| | riskipositsioon = δ · AdjNot · MF
  kus:







  δ | = | tehingu järelevalveline delta, mis on arvutatud artiklis 279a sätestatud valemi kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- |
| AdjNot | = | tehingu korrigeeritud tinglik väärtus, mis on arvutatud artikli 279b kohaselt, ning |
| MF | = | tehingu lõpptähtaja tegur, mis on arvutatud artiklis 279c sätestatud valemi kohaselt. |

riskipositsioon = δ · AdjNot · MF

kus:

δ

=

tehingu järelevalveline delta, mis on arvutatud artiklis 279a sätestatud valemi kohaselt;

AdjNot

=

tehingu korrigeeritud tinglik väärtus, mis on arvutatud artikli 279b kohaselt, ning

MF

=

tehingu lõpptähtaja tegur, mis on arvutatud artiklis 279c sätestatud valemi kohaselt.

Artikkel 279a

Järelevalveline delta

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad järelevalvelise delta järgmiselt:

| a) | ostu- ja müügioptsioonide puhul, mis annavad optsiooni ostjale õiguse osta või müüa alusvaraks oleva instrumendi positiivse hinnaga ühel või mitmel kuupäeval tulevikus, välja arvatud juhul, kui need optsioonid on määratud intressiriski kategooriasse, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist valemit:





  kus:







  δ | = | järelevalveline delta; |
| --- | --- | --- | --- |
| märk | = | – 1, kui tehing on müüdud ostuoptsioon või ostetud müügioptsioon; |
| märk | = | + 1, kui tehing on ostetud ostuoptsioon või müüdud müügioptsioon; |
| liik | = | – 1 kui tehing on müügioptsioon; |
| liik | = | + 1 kui tehing on ostuoptsioon; |
| N(x) | = | standardse normaaljaotusega juhusliku suuruse kumulatiivne jaotusfunktsioon, st tõenäosus, et normaaljaotusega juhuslik suurus keskväärtusega null ja dispersiooniga üks on väiksem x-ist või sellega võrdne; |
| P | = | optsiooni alusvaraks oleva instrumendi hetke- või forvardhind; optsioonide puhul, mille rahavood sõltuvad alusvaraks oleva instrumendi hinna keskmisest väärtusest, on P võrdne arvutamise kuupäeva keskmise väärtusega; |
| K | = | optsiooni täitmishind; |
| T | = | optsiooni lõpptähtaeg; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; lõpptähtaeg väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning |
| σ | = | optsiooni regulatiivne volatiilsus, mis on kindlaks määratud tabeli 1 kohaselt tehingu riskikategooria ja optsiooni alusvaraks oleva instrumendi laadi alusel. |

a)

ostu- ja müügioptsioonide puhul, mis annavad optsiooni ostjale õiguse osta või müüa alusvaraks oleva instrumendi positiivse hinnaga ühel või mitmel kuupäeval tulevikus, välja arvatud juhul, kui need optsioonid on määratud intressiriski kategooriasse, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist valemit:

Formula

kus:

δ

=

järelevalveline delta;

märk

=

– 1, kui tehing on müüdud ostuoptsioon või ostetud müügioptsioon;

märk

=

- 1, kui tehing on ostetud ostuoptsioon või müüdud müügioptsioon;

liik

=

– 1 kui tehing on müügioptsioon;

liik

=

- 1 kui tehing on ostuoptsioon;

N(x)

=

standardse normaaljaotusega juhusliku suuruse kumulatiivne jaotusfunktsioon, st tõenäosus, et normaaljaotusega juhuslik suurus keskväärtusega null ja dispersiooniga üks on väiksem x-ist või sellega võrdne;

P

=

optsiooni alusvaraks oleva instrumendi hetke- või forvardhind; optsioonide puhul, mille rahavood sõltuvad alusvaraks oleva instrumendi hinna keskmisest väärtusest, on P võrdne arvutamise kuupäeva keskmise väärtusega;

K

=

optsiooni täitmishind;

T

=

optsiooni lõpptähtaeg; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; lõpptähtaeg väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning

σ

=

optsiooni regulatiivne volatiilsus, mis on kindlaks määratud tabeli 1 kohaselt tehingu riskikategooria ja optsiooni alusvaraks oleva instrumendi laadi alusel.

Tabel 1

| Riskikategooria | Alusvaraks olev instrument | Regulatiivne volatiilsus |
| --- | --- | --- |
| Valuuta | Kõik | 15 % |
| Krediit | Ühe alusvaraga instrument | 100 % |
| Mitme alusvaraga instrument | 80 % |
| Aktsiad | Ühe alusvaraga instrument | 120 % |
| Mitme alusvaraga instrument | 75 % |
| Kaup | Elektrienergia | 150 % |
| Muud kaubad (v.a elektrienergia) | 70 % |
| Muud | Kõik | 150 % |

Riskikategooria

Alusvaraks olev instrument

Regulatiivne volatiilsus

Valuuta

Kõik

15 %

Krediit

Ühe alusvaraga instrument

100 %

Mitme alusvaraga instrument

80 %

Aktsiad

Ühe alusvaraga instrument

120 %

Mitme alusvaraga instrument

75 %

Kaup

Elektrienergia

150 %

Muud kaubad (v.a elektrienergia)

70 %

Muud

Kõik

150 %

Optsiooni alusvaraks oleva instrumendi forvardhinda kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tagavad, et

| i) | forvardhind on kooskõlas optsiooni omadustega; |
| --- | --- |

i)

forvardhind on kooskõlas optsiooni omadustega;

| ii) | forvardhind arvutatakse aruandekuupäeval valitseva asjaomase intressimäära alusel; |
| --- | --- |

ii)

forvardhind arvutatakse aruandekuupäeval valitseva asjaomase intressimäära alusel;

| iii) | forvardhind integreerib alusvaraks oleva instrumendi prognoositavad rahavood enne optsiooni lõpptähtaega; |
| --- | --- |

iii)

forvardhind integreerib alusvaraks oleva instrumendi prognoositavad rahavood enne optsiooni lõpptähtaega;

| b) | sünteetilise väärtpaberistamise seeriate ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist valemit:





  kus:







  märk = | | + 1 kui tehinguga saadi krediidikaitset |
| --- | --- | --- | --- |
| – 1 kui tehinguga anti krediidikaitset |

b)

sünteetilise väärtpaberistamise seeriate ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist valemit:

Formula

kus:

märk =

- 1 kui tehinguga saadi krediidikaitset

– 1 kui tehinguga anti krediidikaitset

| A | = | väärtpaberistamise seeria alumine eraldamispunkt; n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega tehtud tehingu puhul, mis põhineb aluseks olevatel üksustel k, A = (n – 1)/k, ning |
| --- | --- | --- |
| D | = | väärtpaberistamise seeria ülemine eraldamispunkt; n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega tehtud tehingu puhul, mis põhineb aluseks olevatel üksustel k, D = n/k; |

A

=

väärtpaberistamise seeria alumine eraldamispunkt; n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega tehtud tehingu puhul, mis põhineb aluseks olevatel üksustel k, A = (n – 1)/k, ning

D

=

väärtpaberistamise seeria ülemine eraldamispunkt; n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega tehtud tehingu puhul, mis põhineb aluseks olevatel üksustel k, D = n/k;

| c) | punktis a või b osutamata tehingute puhul kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist järelevalvelist deltat:







  δ = | | + 1 kui tehing on pikk positsioon peamises riskiteguris või asjaomase riskikategooria kõige olulisemas riskiteguris |
| --- | --- | --- | --- |
| – 1 kui tehing on lühike positsioon peamises riskiteguris või asjaomase riskikategooria kõige olulisemas riskiteguris |

c)

punktis a või b osutamata tehingute puhul kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist järelevalvelist deltat:

δ =

- 1 kui tehing on pikk positsioon peamises riskiteguris või asjaomase riskikategooria kõige olulisemas riskiteguris

– 1 kui tehing on lühike positsioon peamises riskiteguris või asjaomase riskikategooria kõige olulisemas riskiteguris

2.   Käesoleva jao kohaldamisel tähendab pikk positsioon peamises riskiteguris või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisemas riskiteguris seda, et tehingu turuväärtus kasvab, kui asjaomase riskiteguri väärtus kasvab, ning lühike positsioon peamises riskiteguris või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisemas riskiteguris tähendab, et tehingu turuväärtus väheneb, kui asjaomase riskiteguri väärtus kasvab.

3.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada:

| a) | kooskõlas rahvusvahelisel tasandil toimuvate regulatiivsete arengusuundumustega valem, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad intressiriski kategooriasse määratud ostu- ja müügioptsioonide järelevalvelise delta arvutamiseks kooskõlas turutingimustega, kus intressimäärad võivad olla negatiivsed, ning samuti valemi jaoks sobilik regulatiivne volatiilsus; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas rahvusvahelisel tasandil toimuvate regulatiivsete arengusuundumustega valem, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad intressiriski kategooriasse määratud ostu- ja müügioptsioonide järelevalvelise delta arvutamiseks kooskõlas turutingimustega, kus intressimäärad võivad olla negatiivsed, ning samuti valemi jaoks sobilik regulatiivne volatiilsus;

| b) | meetod selle kindlaksmääramiseks, kas tehing on pikk või lühike positsioon peamises riskiteguris või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisemas riskiteguris. |
| --- | --- |

b)

meetod selle kindlaksmääramiseks, kas tehing on pikk või lühike positsioon peamises riskiteguris või artikli 277 lõikes 3 osutatud tehingute puhul asjaomase riskikategooria kõige olulisemas riskiteguris.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 279b

Korrigeeritud tinglik väärtus

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad korrigeeritud tingliku väärtuse järgmiselt:

| a) | intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalve kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:





  kus:







  R | = | järelevalveline diskontomäär; R = 5 %; |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning |
| E | = | tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet. |

a)

intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalve kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

R

=

järelevalveline diskontomäär; R = 5 %;

S

=

tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning

E

=

tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.

Tehingu alguskuupäev on kõige varasem kuupäev, millal vähemalt tehingu alusel toimuv lepingujärgne makse, mis tuleb teha krediidiasutusele või investeerimisühingule või krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt, kas määratakse kindlaks või vahetatakse, välja arvatud maksed, mis on seotud võimendustagatise lepingus kehtestatud tagatise üleandmisega. Kui aruandekuupäevaks on tehingu alusel toimuvaid makseid juba kindlaks määratud või tehtud, on tehingu alguskuupäev võrdne nulliga.

Kui tehing hõlmab ühte või mitut tulevikku jäävat lepingujärgset kuupäeva, millal krediidiasutus või investeerimisühing või vastaspool võib otsustada tehingu lõpetada enne lepingujärgset lõpptähtaega, on tehingu alguskuupäev võrdne järgmistest kõige varasemaga:

| i) | kuupäev või mitmest tulevikku jäävast kuupäevast kõige varasem kuupäev, millal krediidiasutus või investeerimisühing või vastaspool võib otsustada tehingu lõpetada lepingujärgsest lõpptähtajast varem; |
| --- | --- |

i)

kuupäev või mitmest tulevikku jäävast kuupäevast kõige varasem kuupäev, millal krediidiasutus või investeerimisühing või vastaspool võib otsustada tehingu lõpetada lepingujärgsest lõpptähtajast varem;

| ii) | kuupäev, millal algab tehingu alusel toimuvate maksete kindlaksmääramine või tegemine, välja arvatud maksed, mis on seotud võimendustagatise lepingus kehtestatud tagatise üleandmisega. |
| --- | --- |

ii)

kuupäev, millal algab tehingu alusel toimuvate maksete kindlaksmääramine või tegemine, välja arvatud maksed, mis on seotud võimendustagatise lepingus kehtestatud tagatise üleandmisega.

Kui tehingu alusvaraks olev instrument on finantsinstrument, millest võivad lisaks tehingust tulenevatele kohustustele tekkida lepingulised kohustused, määratakse tehingu alguskuupäev kõige varasema kuupäeva alusel, millal algab alusvaraks oleva instrumendi puhul maksete kindlaksmääramine või tegemine.

Tehingu lõpptähtpäev on kõige hilisem kuupäev, millal tehingu alusel lepinguline makse krediidiasutusele või investeerimisühingule või krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt vahetatakse või võidakse vahetada.

Kui tehingu alusvaraks olev instrument on finantsinstrument, millest võivad lisaks tehingust tulenevatele kohustustele tekkida lepingulised kohustused, määratakse tehingu lõpptähtpäev tehingu alusvaraks oleva instrumendi viimase lepingulise makse alusel.

Kui tehing on struktureeritud selliselt, et tagasimaksmata nõuded arveldatakse kindlaksmääratud maksekuupäevadel, ja kui tehingutingimusi korrigeeritakse selliselt, et kõnealustel kindlaksmääratud kuupäevadel on tehingu turuväärtus null, käsitletakse tagasimaksmata nõuete arveldamist kõnealustel kindlaksmääratud kuupäevadel sama tehingu alusel toimuva lepingulise maksena;

| b) | valuutariski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse järgmiselt:






  i) | kui tehing koosneb ühest makse poolest, on korrigeeritud tinglikuks väärtuseks tuletislepingu tinglik väärtus; |
| --- | --- | --- |

b)

valuutariski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse järgmiselt:

i)

kui tehing koosneb ühest makse poolest, on korrigeeritud tinglikuks väärtuseks tuletislepingu tinglik väärtus;

| ii) | kui tehing koosneb kahest makse poolest ja ühe makse poole tinglik väärtus on nomineeritud krediidiasutuse või investeerimisühingu aruandlusvaluutas, on korrigeeritud tinglik väärtus teise makse poole tinglik väärtus; |
| --- | --- |

ii)

kui tehing koosneb kahest makse poolest ja ühe makse poole tinglik väärtus on nomineeritud krediidiasutuse või investeerimisühingu aruandlusvaluutas, on korrigeeritud tinglik väärtus teise makse poole tinglik väärtus;

| iii) | kui tehing koosneb kahest makse poolest ja mõlema makse poole tinglik väärtus on nomineeritud muus kui krediidiasutuse või investeerimisühingu aruandlusvaluutas, on korrigeeritud tinglik väärtus kahe makse poole tinglikest väärtustest suurim pärast seda, kui need väärtused on konverteeritud valitseva hetkekursiga krediidiasutuse või investeerimisühingu aruandlusvaluutasse; |
| --- | --- |

iii)

kui tehing koosneb kahest makse poolest ja mõlema makse poole tinglik väärtus on nomineeritud muus kui krediidiasutuse või investeerimisühingu aruandlusvaluutas, on korrigeeritud tinglik väärtus kahe makse poole tinglikest väärtustest suurim pärast seda, kui need väärtused on konverteeritud valitseva hetkekursiga krediidiasutuse või investeerimisühingu aruandlusvaluutasse;

| c) | aktsiariski või kaubariski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse, korrutades tehingu alusvaraks oleva instrumendi ühe osaku turuhinna tehingus viidatud alusvaraks olevas instrumendis olevate osakute arvuga;
  kui aktsiariski või kaubariski kategooriasse määratud tehing on lepinguliselt väljendatud tingliku väärtusena, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtusena pigem tehingu tinglikku väärtust, mitte alusvaraks olevas instrumendis olevate osakute arvu; |
| --- | --- |

c)

aktsiariski või kaubariski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse, korrutades tehingu alusvaraks oleva instrumendi ühe osaku turuhinna tehingus viidatud alusvaraks olevas instrumendis olevate osakute arvuga;

kui aktsiariski või kaubariski kategooriasse määratud tehing on lepinguliselt väljendatud tingliku väärtusena, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtusena pigem tehingu tinglikku väärtust, mitte alusvaraks olevas instrumendis olevate osakute arvu;

| d) | muude riskide kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse punktides a, b ja c sätestatud meetodite seast kõige sobivama meetodi alusel, sõltuvalt tehingu alusvaraks oleva instrumendi laadist ja omadustest. |
| --- | --- |

d)

muude riskide kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse punktides a, b ja c sätestatud meetodite seast kõige sobivama meetodi alusel, sõltuvalt tehingu alusvaraks oleva instrumendi laadist ja omadustest.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad alusvaraks oleva instrumendi tingliku väärtuse või osakute arvu eesmärgiga arvutada lõikes 1 osutatud tehingu korrigeeritud tinglik väärtus järgmiselt:

| a) | kui tehingu alusvaraks oleva instrumendi tinglik väärtus või osakute arv ei ole fikseeritud lepingulise lõpptähtaja saabumiseni:






  i) | alusvaraks oleva instrumendi deterministlike tinglike väärtuste ja osakute arvu puhul on tinglikuks väärtuseks vastavalt kas alusvaraks oleva instrumendi kõikide deterministlike tinglike väärtuste või osakute arvu kaalutud keskmine, kuni tehingu lepingulise lõpptähtaja saabumiseni, kus kaaludeks on ajavahemiku see osa, mille jooksul iga tinglikku väärtust kohaldatakse; |
| --- | --- | --- |

a)

kui tehingu alusvaraks oleva instrumendi tinglik väärtus või osakute arv ei ole fikseeritud lepingulise lõpptähtaja saabumiseni:

i)

alusvaraks oleva instrumendi deterministlike tinglike väärtuste ja osakute arvu puhul on tinglikuks väärtuseks vastavalt kas alusvaraks oleva instrumendi kõikide deterministlike tinglike väärtuste või osakute arvu kaalutud keskmine, kuni tehingu lepingulise lõpptähtaja saabumiseni, kus kaaludeks on ajavahemiku see osa, mille jooksul iga tinglikku väärtust kohaldatakse;

| ii) | alusvaraks oleva instrumendi stohhastiliste tinglike väärtuste ja osakute arvu puhul on tinglik väärtus see väärtus, mis määratakse kindlaks praeguste turuväärtuste määramisega tulevaste turuväärtuste arvutamise valemis; |
| --- | --- |

ii)

alusvaraks oleva instrumendi stohhastiliste tinglike väärtuste ja osakute arvu puhul on tinglik väärtus see väärtus, mis määratakse kindlaks praeguste turuväärtuste määramisega tulevaste turuväärtuste arvutamise valemis;

| b) | lepingute puhul, milles on sätestatud tingliku väärtuse tagasimaksmine mitmes järgus, korrutatakse tinglik väärtus lepinguga ettenähtud maksete arvuga, mis on veel tegemata; |
| --- | --- |

b)

lepingute puhul, milles on sätestatud tingliku väärtuse tagasimaksmine mitmes järgus, korrutatakse tinglik väärtus lepinguga ettenähtud maksete arvuga, mis on veel tegemata;

| c) | lepingute puhul, milles nähakse ette rahavoo mitmekordistumine või tuletislepingu alusvara mitmekordistumine, korrigeerib krediidiasutus või investeerimisühing tinglikku väärtust, et võtta arvesse mitmekordistumise mõju asjaomase lepingu riskistruktuurile. |
| --- | --- |

c)

lepingute puhul, milles nähakse ette rahavoo mitmekordistumine või tuletislepingu alusvara mitmekordistumine, korrigeerib krediidiasutus või investeerimisühing tinglikku väärtust, et võtta arvesse mitmekordistumise mõju asjaomase lepingu riskistruktuurile.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud konverteerivad tehingu korrigeeritud tingliku väärtuse oma aruandlusvaluutasse valitseva hetkekursi põhjal, kusjuures korrigeeritud tinglik väärtus arvutatakse käesoleva artikli alusel, tuginedes lepingulisele tinglikule väärtusele või alusvaraks oleva instrumendi teises valuutas nomineeritud osakute turuhinnale.

Artikkel 279c

Lõpptähtaja tegur

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad lõpptähtaja teguri järgmiselt:

| a) | artikli 275 lõikes 1 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate tehingute puhul kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist valemit:





  kus:







  MF | = | lõpptähtaja tegur; |
| --- | --- | --- | --- |
| M | = | tehingu järelejäänud tähtaeg, mis võrdub tehingu kõikide lepinguliste kohustuste lõpetamiseks vajamineva ajaga; sel eesmärgil peetakse tuletislepingu mis tahet valikulisust lepinguliseks kohustuseks; järelejäänud tähtaeg väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet;
  kui tehingul on alusvaraks oleva instrumendina veel üks tuletisleping, millest võivad tuleneda täiendavad lepingulised kohustused lisaks tehingu lepingulistele kohustustele, on tehingu järelejäänud tähtaeg võrdne ajavahemikuga, mida on vaja alusvaraks oleva instrumendi kõikide lepinguliste kohustuste lõpetamiseks;
  kui tehing on struktureeritud selliselt, et tagasimaksmata nõuded arveldatakse kindlaksmääratud maksekuupäevadel, ja kui tehingutingimusi korrigeeritakse selliselt, et kõnealustel kindlaksmääratud kuupäevadel on tehingu turuväärtus null, võrdub tehingu järelejäänud tähtaeg järgmise korrigeerimise kuupäevani jäänud ajaga, ning |
| OneBusinessYear | = | üks aasta väljendatuna tööpäevades, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet; |

a)

artikli 275 lõikes 1 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate tehingute puhul kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist valemit:

Formula

kus:

MF

=

lõpptähtaja tegur;

M

=

tehingu järelejäänud tähtaeg, mis võrdub tehingu kõikide lepinguliste kohustuste lõpetamiseks vajamineva ajaga; sel eesmärgil peetakse tuletislepingu mis tahet valikulisust lepinguliseks kohustuseks; järelejäänud tähtaeg väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet;

kui tehingul on alusvaraks oleva instrumendina veel üks tuletisleping, millest võivad tuleneda täiendavad lepingulised kohustused lisaks tehingu lepingulistele kohustustele, on tehingu järelejäänud tähtaeg võrdne ajavahemikuga, mida on vaja alusvaraks oleva instrumendi kõikide lepinguliste kohustuste lõpetamiseks;

kui tehing on struktureeritud selliselt, et tagasimaksmata nõuded arveldatakse kindlaksmääratud maksekuupäevadel, ja kui tehingutingimusi korrigeeritakse selliselt, et kõnealustel kindlaksmääratud kuupäevadel on tehingu turuväärtus null, võrdub tehingu järelejäänud tähtaeg järgmise korrigeerimise kuupäevani jäänud ajaga, ning

OneBusinessYear

=

üks aasta väljendatuna tööpäevades, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet;

| b) | artikli 275 lõigetes 2 ja 3 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumitesse kuuluvate tehingute puhul määratakse lõpptähtaja tegur järgmiselt:





  kus:







  MF | = | lõpptähtaja tegur; |
| --- | --- | --- | --- |
| MPOR | = | tasaarvestatavate tehingute kogumi riski võimendustagatise periood, mis on kindlaks määratud artikli 285 lõigete 2–5 kohaselt, ning |
| OneBusinessYear | = | üks aasta väljendatuna tööpäevades, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet. |

b)

artikli 275 lõigetes 2 ja 3 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumitesse kuuluvate tehingute puhul määratakse lõpptähtaja tegur järgmiselt:

Formula

kus:

MF

=

lõpptähtaja tegur;

MPOR

=

tasaarvestatavate tehingute kogumi riski võimendustagatise periood, mis on kindlaks määratud artikli 285 lõigete 2–5 kohaselt, ning

OneBusinessYear

=

üks aasta väljendatuna tööpäevades, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.

Kliendi ja kliiriva liikme vaheliste tehingute riski võimendustagatise perioodi kindlaksmääramisel asendab krediidiasutus või investeerimisühing, kes tegutseb kas kliendi või kliiriva liikmena, artikli 285 lõike 2 punktis b sätestatud minimaalse perioodi viie tööpäevaga.

2.   Lõike 1 kohaldamisel on järelejäänud tähtaeg võrdne ajavahemikuga kuni järgmise korrigeerimise kuupäevani tehingute puhul, mis on struktureeritud selliselt, et tagasimaksmata nõuded arveldatakse kindlaksmääratud maksekuupäevadel, ja kui tehingutingimusi korrigeeritakse selliselt, et kõnealustel kindlaksmääratud maksekuupäevadel on lepingu turuväärtus null.

Artikkel 280

Maandatud positsioonide kogumite järelevalvelise teguri koefitsient

Artiklites 280a–280f osutatud maandatud positsioonide kogumi lisandi arvutamiseks on maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient є järgmine:

| є = | | 1 a rtikli 277a lõike 1 kohaselt loodud maandatud positsioonide kogumite puhul |
| --- | --- | --- |
| 5 a rtikli 277a lõike 2 punkti a kohaselt loodud maandatud positsioonide kogumite puhul |
| 0,5 artikli 277a lõike 2 punkti b kohaselt loodud maandatud positsioonide kogumite puhul |

є =

1 a rtikli 277a lõike 1 kohaselt loodud maandatud positsioonide kogumite puhul

5 a rtikli 277a lõike 2 punkti a kohaselt loodud maandatud positsioonide kogumite puhul

0,5 artikli 277a lõike 2 punkti b kohaselt loodud maandatud positsioonide kogumite puhul

Artikkel 280a

Intressiriski kategooria lisand

1.   Artikli 278 kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud intressiriski kategooria lisandi konkreetse tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul järgmiselt:

Formula

kus:

| AddOnIR | = | intressiriski kategooria lisand; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, mis märgib kõiki intressiriski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga a ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning |
| | = | intressiriski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 2 kohaselt. |

AddOnIR

=

intressiriski kategooria lisand;

j

=

indeks, mis märgib kõiki intressiriski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga a ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning

Formula

=

intressiriski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 2 kohaselt.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad intressiriski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| єj | = | maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artiklis 280 täpsustatud kohaldatava väärtuse kohaselt; |
| --- | --- | --- |
| SFIR | = | intressiriski kategooria järelevalveline tegur, mille väärtus on võrdne 0,5 %ga, ning |
| | = | maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus arvutatuna lõike 3 kohaselt. |

єj

=

maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artiklis 280 täpsustatud kohaldatava väärtuse kohaselt;

SFIR

=

intressiriski kategooria järelevalveline tegur, mille väärtus on võrdne 0,5 %ga, ning

Formula

=

maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus arvutatuna lõike 3 kohaselt.

3.   Maandatud positsioonide kogumi j tegeliku tingliku väärtuse arvutamiseks määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõigepealt maandatud positsioonide kogumi iga tehingu tabeli 2 asjakohasesse rühma. Seda tehakse iga tehingu lõpptähtpäeva alusel, nagu on määratud artikli 279b lõike 1 punkti a kohaselt:

Tabel 2

| Rühm | Lõpptähtpäev
  (aastates) |
| --- | --- |
| 1 | > 0 ja <=1 |
| 2 | > 1 ja <=5 |
| 3 | > 5 |

Rühm

Lõpptähtpäev

(aastates)

1

> 0 ja <=1

2

> 1 ja <=5

3

> 5

Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad seejärel maandatud positsioonide kogumi j tegeliku tingliku väärtuse järgmise valemiga:

Formula

kus:

| | = | maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus ning |
| --- | --- | --- |
| Dj,k | = | maandatud positsioonide kogumi j rühma k tegelik tinglik väärtus arvutatakse järgmiselt: |

Formula

=

maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus ning

Dj,k

=

maandatud positsioonide kogumi j rühma k tegelik tinglik väärtus arvutatakse järgmiselt:

kus:

| l | = | indeks, mis märgib riskipositsiooni. |
| --- | --- | --- |

l

=

indeks, mis märgib riskipositsiooni.

Artikkel 280b

Valuutariski kategooria lisand

1.   Artikli 278 kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud asjaomase tasaarvestatavate tehingute kogumi valuutariski kategooria lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| AddOnFX | = | valuutariski kategooria lisand; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, mis märgib valuutariski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga a ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning |
| | = | valuutariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 2 kohaselt. |

AddOnFX

=

valuutariski kategooria lisand;

j

=

indeks, mis märgib valuutariski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga a ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning

Formula

=

valuutariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 2 kohaselt.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad valuutariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| єj | = | maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt; |
| --- | --- | --- |
| SFFX | = | valuutariski kategooria järelevalveline tegur, mille väärtus on võrdne 4 %ga; |
| | = | maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus arvutatuna järgmiselt: |

єj

=

maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt;

SFFX

=

valuutariski kategooria järelevalveline tegur, mille väärtus on võrdne 4 %ga;

Formula

=

maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus arvutatuna järgmiselt:

Formula

kus:

| l | = | indeks, mis märgib riskipositsiooni. |
| --- | --- | --- |

l

=

indeks, mis märgib riskipositsiooni.

Artikkel 280c

Krediidiriski kategooria lisand

1.   Lõike 2 kohaldamisel kehtestavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestatavate tehingute kogumi krediidiriski aluseks olevad üksused järgmisel viisil:

| a) | krediidiriski kategooriasse määratud ühe alusvaraga tehingu tingimuste aluseks oleva võlainstrumendi iga emitendi kohta moodustatakse üks krediidiriski aluseks olev üksus; ühe alusvaraga tehingud määratakse samasse krediidiriski aluseks olevasse üksusesse üksnes siis, kui nende tehingute tingimuste aluseks oleva võlainstrumendi on emiteerinud sama emitent; |
| --- | --- |

a)

krediidiriski kategooriasse määratud ühe alusvaraga tehingu tingimuste aluseks oleva võlainstrumendi iga emitendi kohta moodustatakse üks krediidiriski aluseks olev üksus; ühe alusvaraga tehingud määratakse samasse krediidiriski aluseks olevasse üksusesse üksnes siis, kui nende tehingute tingimuste aluseks oleva võlainstrumendi on emiteerinud sama emitent;

| b) | krediidiriski kategooriasse määratud mitme alusvaraga tehingu tingimuste aluseks oleva iga võlainstrumentide või ühe alusvaraga krediidituletisinstrumentide rühma kohta luuakse üks krediidiriski aluseks olev üksus; mitme alusvaraga tehingud määratakse samasse krediidiriski aluseks olevasse üksusesse üksnes siis, kui nende tehingute tingimuste aluseks olevatel võlainstrumentide või ühe alusvaraga krediidituletisinstrumentide rühmal on samad komponendid. |
| --- | --- |

b)

krediidiriski kategooriasse määratud mitme alusvaraga tehingu tingimuste aluseks oleva iga võlainstrumentide või ühe alusvaraga krediidituletisinstrumentide rühma kohta luuakse üks krediidiriski aluseks olev üksus; mitme alusvaraga tehingud määratakse samasse krediidiriski aluseks olevasse üksusesse üksnes siis, kui nende tehingute tingimuste aluseks olevatel võlainstrumentide või ühe alusvaraga krediidituletisinstrumentide rühmal on samad komponendid.

2.   Artikli 278 kohaldamisel arvutab krediidiasutus või investeerimisühing asjaomase tasaarvestatavate tehingute kogumi krediidiriski kategooria lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| AddOnCredit | = | krediidiriski kategooria lisand; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, mis märgib kõiki krediidiriski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga c ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning |
| | = | krediidiriski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 3 kohaselt. |

AddOnCredit

=

krediidiriski kategooria lisand;

j

=

indeks, mis märgib kõiki krediidiriski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga c ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning

Formula

=

krediidiriski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 3 kohaselt.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad krediidiriski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| | = | krediidiriski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt; |
| k | = | indeks, mis märgib lõike 1 kohaselt loodud tasaarvestatavate tehingute kogumi krediidiriski aluseks olevaid üksuseid; |
| | = | krediidiriski aluseks oleva üksuse k korrelatsioonitegur; kui krediidiriski aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga a, siis

  ; kui krediidiriski aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga b, siis

  , ning |
| AddOn(üksusk) | = | krediidiriski aluseks oleva üksuse k lisand arvutatuna lõike 4 kohaselt. |

Formula

=

krediidiriski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand;

єj

=

maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt;

k

=

indeks, mis märgib lõike 1 kohaselt loodud tasaarvestatavate tehingute kogumi krediidiriski aluseks olevaid üksuseid;

Formula

=

krediidiriski aluseks oleva üksuse k korrelatsioonitegur; kui krediidiriski aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga a, siis
  Formula
  ; kui krediidiriski aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga b, siis
  Formula
  , ning

AddOn(üksusk)

=

krediidiriski aluseks oleva üksuse k lisand arvutatuna lõike 4 kohaselt.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad krediidiriski aluseks oleva üksuse k lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| | = | krediidiriski aluseks oleva üksuse k tegelik tinglik väärtus arvutatakse järgmiselt:



  kus:







  l | = | indeks, mis näitab riskipositsiooni, ning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | = | krediidiriski aluseks oleva üksuse k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur, mis on arvutatud lõike 5 kohaselt. |

Formula

=

krediidiriski aluseks oleva üksuse k tegelik tinglik väärtus arvutatakse järgmiselt:

kus:

l

=

indeks, mis näitab riskipositsiooni, ning

Formula

=

krediidiriski aluseks oleva üksuse k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur, mis on arvutatud lõike 5 kohaselt.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad krediidiriski aluseks oleva üksuse k suhtes kohaldatava järelevalvelise teguri järgmiselt:

| a) | lõike 1 punkti a kohaselt loodud krediidiriski aluseks oleva üksuse k puhul määratakse



  käesoleva lõike tabelis 3 sätestatud ühe järelevalvelise teguri alla kuuest, tuginedes välisele krediidikvaliteedi hinnangule, mille on koostanud asjaomase üksikemitendi krediidikvaliteeti hindav määratud asutus; üksikemitendi puhul, kelle puhul krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse koostatud krediidikvaliteedi hinnang ei ole kättesaadav:





  i) | krediidiasutus või investeerimisühing, kes kasutab 3. peatükis osutatud meetodit, seob üksikemitendi sisereitingu ühega välistest krediidikvaliteedi hinnangutest; |
| --- | --- | --- |

a)

Formula

i)

krediidiasutus või investeerimisühing, kes kasutab 3. peatükis osutatud meetodit, seob üksikemitendi sisereitingu ühega välistest krediidikvaliteedi hinnangutest;

| ii) | krediidiasutus või investeerimisühing, kes kasutab 2. peatükis osutatud meetodit, määrab sellele krediidiriski aluseks olevale üksusele



  ; kui aga krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab artiklit 128 selleks, et määrata riskikaal selle üksikemitendi vastaspoole krediidiriski positsioonidele, määratakse kõnealusele krediidiriski aluseks olevale üksusele



  ; |
| --- | --- |

ii)

Formula

Formula

| b) | lõike 1 punkti b kohaselt loodud krediidiriski aluseks oleva üksuse k puhul:






  i) | kui krediidiriski aluseks olevale üksusele k määratud riskipositsioon l on tunnustatud börsil noteeritud krediidiindeks, määratakse



  ühe käesoleva lõike tabelis 4 sätestatud järelevalvelise teguri alla kahest, tuginedes selle üksikute komponentide enamuse krediidikvaliteedile; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkti b kohaselt loodud krediidiriski aluseks oleva üksuse k puhul:

i)

Formula

| ii) | kui krediidiriski aluseks olevale üksusele k määratud riskipositsioonile l ei ole käesoleva punkti alapunktis i osutatud, on



  punkti a kohase meetodi järgi igale komponendile määratud järelevalveliste tegurite kaalutud keskmine, kus kaalud on määratletud kõnealuse positsiooni komponentide tingliku väärtuse osa järgi.
  Tabel 3







  Krediidikvaliteedi aste | Ühe alusvaraga tehingute järelevalveline tegur |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0,38 % |
| 2 | 0,42 % |
| 3 | 0,54 % |
| 4 | 1,06 % |
| 5 | 1,6 % |
| 6 | 6,0 % |

ii)

Formula

Tabel 3

Krediidikvaliteedi aste

Ühe alusvaraga tehingute järelevalveline tegur

1

0,38 %

2

0,42 %

3

0,54 %

4

1,06 %

5

1,6 %

6

6,0 %

Tabel 4

| Domineeriv krediidikvaliteet | Noteeritud indeksite järelevalveline tegur |
| --- | --- |
| Investeerimisjärgu võlakirjad | 0,38 % |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | 1,06 % |

Domineeriv krediidikvaliteet

Noteeritud indeksite järelevalveline tegur

Investeerimisjärgu võlakirjad

0,38 %

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

1,06 %

Artikkel 280d

Aktsiariski kategooria lisand

1.   Lõike 2 kohaldamisel loovad krediidiasutused ja investeerimisühingud asjaomased tasaarvestatavate tehingute kogumi omakapitali instrumendi aluseks olevad üksused järgmiselt:

| a) | iga sellise aluseks oleva omakapitali instrumendi emitendi kohta, mis on alusvaraks aktsiariski kategooriasse määratud ühe alusvaraga tehingule, on üks omakapitali instrumendi aluseks olev üksus; ühe alusvaraga tehingud määratakse samasse omakapitali instrumendi aluseks olevasse üksusesse üksnes siis, kui nende tehingute aluseks oleva omakapitali instrumendi on emiteerinud sama emitent; |
| --- | --- |

a)

iga sellise aluseks oleva omakapitali instrumendi emitendi kohta, mis on alusvaraks aktsiariski kategooriasse määratud ühe alusvaraga tehingule, on üks omakapitali instrumendi aluseks olev üksus; ühe alusvaraga tehingud määratakse samasse omakapitali instrumendi aluseks olevasse üksusesse üksnes siis, kui nende tehingute aluseks oleva omakapitali instrumendi on emiteerinud sama emitent;

| b) | iga sellise aluseks olevate omakapitali instrumentide või ühe alusvaraga aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide rühma kohta, mis on alusvaraks aktsiariski kategooriasse määratud mitme alusvaraga tehingule, on üks omakapitali instrumendi aluseks olev üksus; mitme alusvaraga tehingud määratakse samasse omakapitali instrumendi aluseks olevasse üksusesse üksnes siis, kui nende tehingute tingimuste aluseks olevate omakapitali instrumentide või ühe alusvaraga aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide rühmal on samad komponendid. |
| --- | --- |

b)

iga sellise aluseks olevate omakapitali instrumentide või ühe alusvaraga aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide rühma kohta, mis on alusvaraks aktsiariski kategooriasse määratud mitme alusvaraga tehingule, on üks omakapitali instrumendi aluseks olev üksus; mitme alusvaraga tehingud määratakse samasse omakapitali instrumendi aluseks olevasse üksusesse üksnes siis, kui nende tehingute tingimuste aluseks olevate omakapitali instrumentide või ühe alusvaraga aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide rühmal on samad komponendid.

2.   Artikli 278 kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud asjaomase tasaarvestatavate tehingute kogumi aktsiariski kategooria lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| AddOnEquity | = | aktsiariski kategooria lisand; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, mis märgib kõiki aktsiariski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga d ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning |
| | = | aktsiariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 3 kohaselt. |

AddOnEquity

=

aktsiariski kategooria lisand;

j

=

indeks, mis märgib kõiki aktsiariski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga d ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning

Formula

=

aktsiariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 3 kohaselt.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad aktsiariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| | = | aktsiariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt; |
| k | = | indeks, mis märgib kooskõlas lõikega 1 loodud tasaarvestatavate tehingute kogumi omakapitali instrumendi aluseks olevaid üksuseid; |
| | = | omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k korrelatsioonitegur; kui omakapitali instrumendi aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga a, siis

  ; kui omakapitali instrumendi aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga b, siis

  , ning |
| AddOn(üksusk) | = | omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k lisand arvutatuna lõike 4 kohaselt. |

Formula

=

aktsiariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand;

єj

=

maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt;

k

=

indeks, mis märgib kooskõlas lõikega 1 loodud tasaarvestatavate tehingute kogumi omakapitali instrumendi aluseks olevaid üksuseid;

Formula

=

omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k korrelatsioonitegur; kui omakapitali instrumendi aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga a, siis
  Formula
  ; kui omakapitali instrumendi aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga b, siis
  Formula
  , ning

AddOn(üksusk)

=

omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k lisand arvutatuna lõike 4 kohaselt.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| AddOn(üksusk) | = | omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k lisand; |
| --- | --- | --- |
| | = | omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur; kui omakapitali instrumendi aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga a, siis

  ; kui omakapitali instrumendi aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga b, siis

  , ning |
| | = | omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k tegelik tinglik väärtus arvutatuna järgmiselt:



  kus:







  l | = | indeks, mis märgib riskipositsiooni. |

AddOn(üksusk)

=

omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k lisand;

Formula

=

omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur; kui omakapitali instrumendi aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga a, siis
  Formula
  ; kui omakapitali instrumendi aluseks olev üksus k on loodud kooskõlas lõike 1 punktiga b, siis
  Formula
  , ning

Formula

=

omakapitali instrumendi aluseks oleva üksuse k tegelik tinglik väärtus arvutatuna järgmiselt:

kus:

l

=

indeks, mis märgib riskipositsiooni.

Artikkel 280e

Kaubariski kategooria lisand

1.   Artikli 278 kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud asjaomase tasaarvestatavate tehingute kogumi kaubariski kategooria lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| AddOnCom | = | kaubariski kategooria lisand; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, mis märgib kaubariski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga e ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning |
| | = | kaubariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 4 kohaselt. |

AddOnCom

=

kaubariski kategooria lisand;

j

=

indeks, mis märgib kaubariski maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga e ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning

Formula

=

kaubariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand arvutatuna lõike 4 kohaselt.

2.   Asjaomase tasaarvestatavate tehingute kogumi kaubariski maandatud positsioonide kogumi lisandi arvutamiseks kooskõlas lõikega 4 kehtestavad krediidiasutused ja investeerimisühingud iga maandatud positsioonide kogumi jaoks asjaomased aluseks oleva kauba liigid. Kauba tuletisinstrumentidega tehtavad tehingud määratakse sama aluseks oleva kauba liigi alla üksnes siis, kui nende tehingute alusvaraks olev kaubainstrument on laadilt samasugune, olenemata kaubainstrumendi üleandmise asukohast ja kvaliteedist.

3.   Erandina lõikest 2 võivad pädevad asutused nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing, mis on märkimisväärses ulatuses avatud erinevate positsioonide alusriskidele, millel on lõikes 2 osutatuga sama laad, kehtestaks nende positsioonide aluseks oleva kauba liigid, kasutades rohkem tunnuseid kui vaid alusvaraks oleva kaubainstrumendi laad. Sellisel juhul määratakse kauba tuletisinstrumentidega tehtavad tehingud sama aluseks oleva kauba liigi alla üksnes siis, kui neil on need tunnused.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad maandatud positsioonide kogumi j kaubariski kategooria lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| | = | kaubariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt; |
| ρCom | = | kaubariski kategooria korrelatsioonitegur, mille väärtus on võrdne 40 %ga; |
| k | = | indeks, mis märgib lõike 2 kohaselt loodud tasaarvestatavate tehingute kogumi aluseks oleva kauba liike, ning |
| | = | aluseks oleva kauba liigi k lisand arvutatuna lõike 5 kohaselt. |

Formula

=

kaubariski kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand;

єj

=

maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt;

ρCom

=

kaubariski kategooria korrelatsioonitegur, mille väärtus on võrdne 40 %ga;

k

=

indeks, mis märgib lõike 2 kohaselt loodud tasaarvestatavate tehingute kogumi aluseks oleva kauba liike, ning

Formula

=

aluseks oleva kauba liigi k lisand arvutatuna lõike 5 kohaselt.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad aluseks oleva kauba liigi k lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| | = | aluseks oleva kauba liigi k lisand; |
| --- | --- | --- |
| | = | aluseks oleva kauba liigi k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur; kui aluseks oleva kauba liik k on vastavuses tehingutega, mis on määratud artikli 277a lõike 1 punkti e alapunktis i osutatud maandatud positsioonide kogumisse, välja arvatud elektrienergiaga seonduvad tehingud, siis

  ; elektrienergiaga seonduvate tehingute puhul

  , ning |
| | = | aluseks oleva kauba liigi k tegelik tinglik väärtus arvutatuna järgmiselt:



  kus:







  l | = | indeks, mis märgib riskipositsiooni. |

Formula

=

aluseks oleva kauba liigi k lisand;

Formula

=

aluseks oleva kauba liigi k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur; kui aluseks oleva kauba liik k on vastavuses tehingutega, mis on määratud artikli 277a lõike 1 punkti e alapunktis i osutatud maandatud positsioonide kogumisse, välja arvatud elektrienergiaga seonduvad tehingud, siis
  Formula
  ; elektrienergiaga seonduvate tehingute puhul
  Formula
  , ning

Formula

=

aluseks oleva kauba liigi k tegelik tinglik väärtus arvutatuna järgmiselt:

kus:

l

=

indeks, mis märgib riskipositsiooni.

Artikkel 280f

Muude riskide kategooria lisand

1.   Artikli 278 kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud asjaomase tasaarvestatavate tehingute kogumi muude riskide kategooria lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| AddOnOther | = | muude riskide kategooria lisand; |
| --- | --- | --- |
| j | = | indeks, mis märgib muude riskide maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga f ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning |
| | = | maandatud positsioonide kogumi j muude riskide kategooria lisand arvutatuna lõike 2 kohaselt. |

AddOnOther

=

muude riskide kategooria lisand;

j

=

indeks, mis märgib muude riskide maandatud positsioonide kogumeid, mis on loodud kooskõlas artikli 277a lõike 1 punktiga f ja lõikega 2 tasaarvestatavate tehingute kogumi jaoks, ning

Formula

=

maandatud positsioonide kogumi j muude riskide kategooria lisand arvutatuna lõike 2 kohaselt.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad muude riskide kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisandi järgmiselt:

Formula

kus:

| | = | muude riskide kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand; |
| --- | --- | --- |
| єj | = | maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt, ning |
| SFOther | = | järelevalveline tegur muude riskide kategooria jaoks, mille väärtus on võrdne 8 %ga; |
| | = | maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus arvutatuna järgmiselt:



  kus:







  l | = | indeks, mis märgib riskipositsiooni. |

Formula

=

muude riskide kategooria maandatud positsioonide kogumi j lisand;

єj

=

maandatud positsioonide kogumi j maandatud positsioonide kogumi järelevalvelise teguri koefitsient, mis on kindlaks määratud artikli 280 kohaselt, ning

SFOther

=

järelevalveline tegur muude riskide kategooria jaoks, mille väärtus on võrdne 8 %ga;

Formula

=

maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus arvutatuna järgmiselt:

kus:

l

=

indeks, mis märgib riskipositsiooni.

4. jagu

Vastaspoole krediidiriski lihtsustatud standardmeetod

Artikkel 281

Riskipositsiooni väärtuse arvutamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad tasaarvestatavate tehingute kogumi tasandil ühe riskipositsiooni väärtuse vastavalt 3. jaole, kui käesoleva artikli lõikest 2 ei tulene teisiti.

2.   Tasaarvestatavate tehingute kogumi riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt järgmistele nõuetele:

| a) | krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kohalda artikli 274 lõikes 6 osutatud käsitlust; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kohalda artikli 274 lõikes 6 osutatud käsitlust;

| b) | erandina artikli 275 lõikest 1 arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul, millele ei ole osutatud artikli 275 lõikes 2, asenduskulu järgmise valemiga:
  RC = max{CMV, 0}
  kus:







  RC | = | asenduskulu ning |
| --- | --- | --- | --- |
| CMV | = | praegune turuväärtus. |

b)

erandina artikli 275 lõikest 1 arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul, millele ei ole osutatud artikli 275 lõikes 2, asenduskulu järgmise valemiga:

RC = max{CMV, 0}

kus:

RC

=

asenduskulu ning

CMV

=

praegune turuväärtus.

| c) | erandina käesoleva määruse artikli 275 lõikest 2 arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul, millega kaubeldakse tunnustatud börsil, mille on keskselt kliirinud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud või kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustatud keskne vastaspool või mille puhul vahetatakse vastaspoolega tagatist kahepoolselt vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 11, asenduskulu järgmise valemi kohaselt:
  RC = TH + MTA
  kus:







  RC | = | asenduskulu; |
| --- | --- | --- | --- |
| TH | = | võimendustagatise künnis, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes ja alla mille ei saa krediidiasutus või investeerimisühing tagatist nõuda, ning |
| MTA | = | minimaalne ülekandesumma, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes; |

c)

erandina käesoleva määruse artikli 275 lõikest 2 arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul, millega kaubeldakse tunnustatud börsil, mille on keskselt kliirinud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud või kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustatud keskne vastaspool või mille puhul vahetatakse vastaspoolega tagatist kahepoolselt vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 11, asenduskulu järgmise valemi kohaselt:

RC = TH + MTA

kus:

RC

=

asenduskulu;

TH

=

võimendustagatise künnis, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes ja alla mille ei saa krediidiasutus või investeerimisühing tagatist nõuda, ning

MTA

=

minimaalne ülekandesumma, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes;

| d) | erandina artikli 275 lõikest 3 arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul, mille suhtes kohaldatakse võimendustagatise lepingut, asenduskulu iga individuaalse tasaarvestatavate tehingute kogumi asenduskulu summana, mis arvutatakse lõike 1 kohaselt, justkui need ei oleks võimendatud; |
| --- | --- |

d)

erandina artikli 275 lõikest 3 arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud mitme tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul, mille suhtes kohaldatakse võimendustagatise lepingut, asenduskulu iga individuaalse tasaarvestatavate tehingute kogumi asenduskulu summana, mis arvutatakse lõike 1 kohaselt, justkui need ei oleks võimendatud;

| e) | kõik maandatud positsioonide kogumid luuakse vastavalt artikli 277a lõikele 1; |
| --- | --- |

e)

kõik maandatud positsioonide kogumid luuakse vastavalt artikli 277a lõikele 1;

| f) | krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad artikli 278 lõikes 1 sätestatud võimaliku tulevase riskipositsiooni arvutamiseks kasutatavas valemis kordaja väärtuseks 1 järgmiselt:





  kus:







  PFE | = | võimalik tulevane riskipositsioon ning |
| --- | --- | --- | --- |
| AddOn(a) | = | riskikategooria a lisand; |

f)

krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad artikli 278 lõikes 1 sätestatud võimaliku tulevase riskipositsiooni arvutamiseks kasutatavas valemis kordaja väärtuseks 1 järgmiselt:

Formula

kus:

PFE

=

võimalik tulevane riskipositsioon ning

AddOn(a)

=

riskikategooria a lisand;

| g) | erandina artikli 279a lõikest 1 arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõigi tehingute puhul järelevalvelise delta järgmiselt:







  δ = | | + 1 kui tehing on pikk positsioon peamises riskiteguris |
| --- | --- | --- | --- |
| – 1 kui tehing on lühike positsioon peamises riskiteguris |

g)

erandina artikli 279a lõikest 1 arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõigi tehingute puhul järelevalvelise delta järgmiselt:

δ =

- 1 kui tehing on pikk positsioon peamises riskiteguris

– 1 kui tehing on lühike positsioon peamises riskiteguris

kus:

| δ | = | järelevalveline delta; |
| --- | --- | --- |

δ

=

järelevalveline delta;

| h) | artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalve kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine:
  järelevalve kestuse tegur = E – S
  kus:







  E | = | tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood ning |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood; |

h)

artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalve kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine:

järelevalve kestuse tegur = E – S

kus:

E

=

tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood ning

S

=

tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood;

| i) | artikli 279c lõikes 1 osutatud lõpptähtaja tegur arvutatakse järgmiselt:






  i) | tehingute puhul, mis kuuluvad artikli 275 lõikes 1 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumitesse: MF = 1; |
| --- | --- | --- |

i)

artikli 279c lõikes 1 osutatud lõpptähtaja tegur arvutatakse järgmiselt:

i)

tehingute puhul, mis kuuluvad artikli 275 lõikes 1 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumitesse: MF = 1;

| ii) | tehingute puhul, mis kuuluvad artikli 275 lõigetes 2 ja 3 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumitesse: MF = 0,42; |
| --- | --- |

ii)

tehingute puhul, mis kuuluvad artikli 275 lõigetes 2 ja 3 osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumitesse: MF = 0,42;

| j) | artikli 280a lõikes 3 osutatud valem, mida kasutatakse maandatud positsioonide kogumi j tegeliku tingliku väärtuse arvutamiseks, on järgmine:





  kus: | = | maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus ja |
| --- | --- | --- | --- |
| Dj,k | = | maandatud positsioonide kogumi j rühma k tegelik tinglik väärtus; |

j)

artikli 280a lõikes 3 osutatud valem, mida kasutatakse maandatud positsioonide kogumi j tegeliku tingliku väärtuse arvutamiseks, on järgmine:

Formula

kus:

Formula

=

maandatud positsioonide kogumi j tegelik tinglik väärtus ja

Dj,k

=

maandatud positsioonide kogumi j rühma k tegelik tinglik väärtus;

| k) | artikli 280c lõikes 3 osutatud valem, mida kasutatakse maandatud positsioonide kogumi j krediidiriski kategooria lisandi arvutamiseks, on järgmine:





  kus: | = | krediidiriski kategooria lisand maandatud positsioonide kogumi j jaoks ning |
| --- | --- | --- | --- |
| AddOn(üksusk) | = | krediidiriski aluseks oleva üksuse k lisand; |

k)

artikli 280c lõikes 3 osutatud valem, mida kasutatakse maandatud positsioonide kogumi j krediidiriski kategooria lisandi arvutamiseks, on järgmine:

Formula

kus:

Formula

=

krediidiriski kategooria lisand maandatud positsioonide kogumi j jaoks ning

AddOn(üksusk)

=

krediidiriski aluseks oleva üksuse k lisand;

| l) | artikli 280d lõikes 3 osutatud valem, mida kasutatakse maandatud positsioonide kogumi j aktsiariski kategooria lisandi arvutamiseks, on järgmine:





  kus: | = | maandatud positsioonide kogumi j aktsiariski kategooria lisand ning |
| --- | --- | --- | --- |
| AddOn(üksusk) | = | krediidiriski aluseks oleva üksuse k lisand; |

l)

artikli 280d lõikes 3 osutatud valem, mida kasutatakse maandatud positsioonide kogumi j aktsiariski kategooria lisandi arvutamiseks, on järgmine:

Formula

kus:

Formula

=

maandatud positsioonide kogumi j aktsiariski kategooria lisand ning

AddOn(üksusk)

=

krediidiriski aluseks oleva üksuse k lisand;

| m) | artikli 280e lõikes 4 osutatud valem, mida kasutatakse maandatud positsioonide kogumi j jaoks kaubariski kategooria lisandi arvutamiseks, on järgmine:





  kus: | = | kaubariski kategooria lisand maandatud positsioonide kogumi j jaoks ning |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | kaubariski aluseks oleva üksuse k lisand. |

m)

artikli 280e lõikes 4 osutatud valem, mida kasutatakse maandatud positsioonide kogumi j jaoks kaubariski kategooria lisandi arvutamiseks, on järgmine:

Formula

kus:

Formula

=

kaubariski kategooria lisand maandatud positsioonide kogumi j jaoks ning

Formula

=

kaubariski aluseks oleva üksuse k lisand.

5. jagu

Esmase riskipositsiooni meetod

Artikkel 282

Riskipositsiooni väärtuse arvutamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvutada kõikide lepingujärgse tasaarvestuskokkuleppe alla kuuluvate tehingute riskipositsiooni ühe väärtusena, kui kõik artikli 274 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud. Vastasel juhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtuse iga tehingu puhul eraldi, käsitledes iga tehingut iseseisva tasaarvestatavate tehingute kogumina.

2.   Tasaarvestatavate tehingute kogumi või tehingu riskipositsiooni väärtus saadakse praeguse asenduskulu ja võimaliku tulevase riskipositsiooni summa korrutamisel 1,4ga.

3.   Lõikes 2 osutatud praegune asenduskulu arvutatakse järgmiselt:

| a) | krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul, millega kaubeldakse tunnustatud börsil, mille on keskselt kliirinud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud või kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustatud keskne vastaspool või mille puhul vahetatakse vastaspoolega tagatist kahepoolselt vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 11, järgmist valemit:
  RC = TH + MTA
  kus:







  RC | = | asenduskulu; |
| --- | --- | --- | --- |
| TH | = | võimendustagatise künnis, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes ja alla mille ei saa krediidiasutus või investeerimisühing tagatist nõuda, ning |
| MTA | = | minimaalne ülekandesumma, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes; |

a)

krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul, millega kaubeldakse tunnustatud börsil, mille on keskselt kliirinud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud või kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustatud keskne vastaspool või mille puhul vahetatakse vastaspoolega tagatist kahepoolselt vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 11, järgmist valemit:

RC = TH + MTA

kus:

RC

=

asenduskulu;

TH

=

võimendustagatise künnis, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes ja alla mille ei saa krediidiasutus või investeerimisühing tagatist nõuda, ning

MTA

=

minimaalne ülekandesumma, mida kohaldatakse võimendustagatise lepingu kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suhtes;

| b) | kõikide muude tasaarvestatavate tehingute kogumite või üksikute tehingute puhul kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist valemit:
  RC = max{CMV, 0}
  kus:







  RC | = | asenduskulu ning |
| --- | --- | --- | --- |
| CMV | = | praegune turuväärtus. |

b)

kõikide muude tasaarvestatavate tehingute kogumite või üksikute tehingute puhul kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist valemit:

RC = max{CMV, 0}

kus:

RC

=

asenduskulu ning

CMV

=

praegune turuväärtus.

Praeguse asenduskulu arvutamiseks uuendavad krediidiasutused ja investeerimisühingud praegust turuväärtust vähemalt kord kuus.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad lõikes 2 osutatud võimaliku tulevase riskipositsiooni järgmiselt:

| a) | tasaarvestatavate tehingute kogumi võimalik tulevane riskipositsioon on kõikide tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate tehingute võimaliku tulevase riskipositsiooni summa, mis arvutatakse punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

a)

tasaarvestatavate tehingute kogumi võimalik tulevane riskipositsioon on kõikide tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate tehingute võimaliku tulevase riskipositsiooni summa, mis arvutatakse punkti b kohaselt;

| b) | ühe tehingu võimalik tulevane riskipositsioon on selle tinglik väärtus, mis on korrutatud:






  i) | 0,5 % ja intressimäära tuletisinstrumendi lepingute tehingu järelejäänud tähtaja (väljendatuna aastates) korrutisega; |
| --- | --- | --- |

b)

ühe tehingu võimalik tulevane riskipositsioon on selle tinglik väärtus, mis on korrutatud:

i)

0,5 % ja intressimäära tuletisinstrumendi lepingute tehingu järelejäänud tähtaja (väljendatuna aastates) korrutisega;

| ii) | 6 % ja krediidituletisinstrumendi lepingute tehingu järelejäänud tähtaja (väljendatuna aastates) korrutisega; |
| --- | --- |

ii)

6 % ja krediidituletisinstrumendi lepingute tehingu järelejäänud tähtaja (väljendatuna aastates) korrutisega;

| iii) | 4 %ga valuutatuletisinstrumentide puhul; |
| --- | --- |

iii)

4 %ga valuutatuletisinstrumentide puhul;

| iv) | 18 %ga kulla ja kauba tuletisinstrumentide puhul, välja arvatud elektrienergia tuletisinstrumendid; |
| --- | --- |

iv)

18 %ga kulla ja kauba tuletisinstrumentide puhul, välja arvatud elektrienergia tuletisinstrumendid;

| v) | 40 %ga elektrienergia tuletisinstrumentide puhul; |
| --- | --- |

v)

40 %ga elektrienergia tuletisinstrumentide puhul;

| vi) | 32 %ga aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide puhul; |
| --- | --- |

vi)

32 %ga aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide puhul;

| c) | käesoleva lõike punktis b osutatud tinglik väärtus määratakse kindlaks vastavalt artikli 279b lõigetele 2 ja 3 kõigi nimetatud punktis loetletud tuletisinstrumentide puhul; lisaks määratakse käesoleva lõike punkti b alapunktides iii–vi osutatud tuletisinstrumentide tinglik väärtus kindlaks vastavalt artikli 279b lõike 1 punktidele b ja c; |
| --- | --- |

c)

käesoleva lõike punktis b osutatud tinglik väärtus määratakse kindlaks vastavalt artikli 279b lõigetele 2 ja 3 kõigi nimetatud punktis loetletud tuletisinstrumentide puhul; lisaks määratakse käesoleva lõike punkti b alapunktides iii–vi osutatud tuletisinstrumentide tinglik väärtus kindlaks vastavalt artikli 279b lõike 1 punktidele b ja c;

| d) | lõike 3 punktis a osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite võimalik tulevane riskipositsioon korrutatakse 0,42ga. |
| --- | --- |

d)

lõike 3 punktis a osutatud tasaarvestatavate tehingute kogumite võimalik tulevane riskipositsioon korrutatakse 0,42ga.

Intressimäära tuletisinstrumentide ja krediidituletisinstrumentide võimaliku riskipositsiooni arvutamiseks vastavalt punkti b alapunktidele i ja ii võib krediidiasutus või investeerimisühing otsustada kasutada lepingute järelejäänud tähtaja asemel esialgset tähtaega.“

| 75) | Artikli 283 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Krediidiasutus või investeerimisühing kasutab 3. jaos sätestatud meetodeid kõikide selliste börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute ja pika arveldustähtajaga tehingute suhtes, mille jaoks ta ei ole saanud lõike 1 kohast luba sisemudeli meetodi kasutamiseks. Kõnealuste meetodite kasutamisel võib neid konsolideerimisgrupi siseselt püsivalt omavahel kombineerida.“ |
| --- | --- |

75)

Artikli 283 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Krediidiasutus või investeerimisühing kasutab 3. jaos sätestatud meetodeid kõikide selliste börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute ja pika arveldustähtajaga tehingute suhtes, mille jaoks ta ei ole saanud lõike 1 kohast luba sisemudeli meetodi kasutamiseks. Kõnealuste meetodite kasutamisel võib neid konsolideerimisgrupi siseselt püsivalt omavahel kombineerida.“

| 76) | Artikkel 298 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 298
  Mõju, mis tuleneb tasaarvestuse aktsepteerimisest riski vähendavana
  3.–6. jao kohaldamisel aktsepteeritakse tasaarvestust vastavalt kõnealustes jagudes sätestatule.“ |
| --- | --- |

76)

Artikkel 298 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 298

Mõju, mis tuleneb tasaarvestuse aktsepteerimisest riski vähendavana

3.–6. jao kohaldamisel aktsepteeritakse tasaarvestust vastavalt kõnealustes jagudes sätestatule.“

| 77) | Artikli 299 lõike 2 punkt a jäetakse välja. |
| --- | --- |

77)

Artikli 299 lõike 2 punkt a jäetakse välja.

| 78) | Artiklit 300 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Käesolevas jaos ja VII osas kasutatakse järgmisi mõisteid:“; |
| --- | --- | --- |

78)

Artiklit 300 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Käesolevas jaos ja VII osas kasutatakse järgmisi mõisteid:“;

| b) | lisatakse järgmised punktid:
  „5)   „rahatehing“: tehing sularaha, võlainstrumentide või aktsiatega, samuti valuuta hetketehing või kauba hetketehing; rahatehingute hulka ei arvata repotehinguid, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise ning väärtpaberite või kaupade laenuks võtmise tehinguid;
  6)   „kaudne kliirimiskord“: kord, mis vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 3 teises lõigus sätestatud tingimustele;
  7)   „kõrgema tasandi klient“: üksus, mis osutab kliirimisteenuseid madalama tasandi kliendile;
  8)   „madalama tasandi klient“: üksus, millel on kõrgema tasandi kliendi kaudu juurdepääs keskse vastaspoole teenustele;
  9)   „mitmetasandiline kliendistruktuur“: kaudne kliirimiskord, mille alusel osutab krediidiasutusele või investeerimisühingule kliirimisteenuseid selline üksus, mis ei ole ise kliiriv liige, vaid on kliiriva liikme või kõrgema tasandi kliendi klient;
  10)   „tagatisfondi tehtav rahastamata osamakse“: osamakse, mille kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing on lepingu alusel kohustunud tegema kesksele vastaspoolele pärast seda, kui keskne vastaspool on ammendanud oma tagatisfondi, et katta kahju, mida ta kannab ühe või mitme oma kliiriva liikme makseviivituse tõttu;
  11)   „täielikult tagatud hoiuse laenuks andmise või võtmise tehing“: täielikult tagatud rahaturutehing, mille puhul vahetavad kaks vastaspoolt hoiuseid ja keskne vastaspool tegutseb nende vahel, et tagada nende vastaspoolte maksekohustuste täitmine.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„5)   „rahatehing“: tehing sularaha, võlainstrumentide või aktsiatega, samuti valuuta hetketehing või kauba hetketehing; rahatehingute hulka ei arvata repotehinguid, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise ning väärtpaberite või kaupade laenuks võtmise tehinguid;

„rahatehing“

6)   „kaudne kliirimiskord“: kord, mis vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 3 teises lõigus sätestatud tingimustele;

„kaudne kliirimiskord“

7)   „kõrgema tasandi klient“: üksus, mis osutab kliirimisteenuseid madalama tasandi kliendile;

„kõrgema tasandi klient“

8)   „madalama tasandi klient“: üksus, millel on kõrgema tasandi kliendi kaudu juurdepääs keskse vastaspoole teenustele;

„madalama tasandi klient“

9)   „mitmetasandiline kliendistruktuur“: kaudne kliirimiskord, mille alusel osutab krediidiasutusele või investeerimisühingule kliirimisteenuseid selline üksus, mis ei ole ise kliiriv liige, vaid on kliiriva liikme või kõrgema tasandi kliendi klient;

„mitmetasandiline kliendistruktuur“

10)   „tagatisfondi tehtav rahastamata osamakse“: osamakse, mille kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing on lepingu alusel kohustunud tegema kesksele vastaspoolele pärast seda, kui keskne vastaspool on ammendanud oma tagatisfondi, et katta kahju, mida ta kannab ühe või mitme oma kliiriva liikme makseviivituse tõttu;

„tagatisfondi tehtav rahastamata osamakse“

11)   „täielikult tagatud hoiuse laenuks andmise või võtmise tehing“: täielikult tagatud rahaturutehing, mille puhul vahetavad kaks vastaspoolt hoiuseid ja keskne vastaspool tegutseb nende vahel, et tagada nende vastaspoolte maksekohustuste täitmine.“

„täielikult tagatud hoiuse laenuks andmise või võtmise tehing“

| 79) | Artikkel 301 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 301
  Kohaldamisala

  1.   Käesolevat jagu kohaldatakse järgmiste keskse vastaspoolega sõlmitud lepingute ja tehingute suhtes seni, kuni need kehtivad:






  a) | II lisas loetletud tuletislepingud ja krediidituletisinstrumendid; |
| --- | --- | --- |

79)

Artikkel 301 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 301

Kohaldamisala

1.   Käesolevat jagu kohaldatakse järgmiste keskse vastaspoolega sõlmitud lepingute ja tehingute suhtes seni, kuni need kehtivad:

a)

II lisas loetletud tuletislepingud ja krediidituletisinstrumendid;

| b) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud ja täielikult tagatud hoiuse laenuks andmise või võtmise tehingud ning |
| --- | --- |

b)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud ja täielikult tagatud hoiuse laenuks andmise või võtmise tehingud ning

| c) | pika arveldustähtajaga tehingud. |
| --- | --- |

c)

pika arveldustähtajaga tehingud.

Käesolevat jagu ei kohaldata rahatehingute arveldamisest tulenevate riskipositsioonide suhtes. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad V jaotise kohast käsitlust rahatehingute arveldamisest tulenevate kauplemisriski positsioonide suhtes ja riskikaalu 0 % tagatisfondi osamaksete suhtes, mis hõlmavad ainult neid tehinguid. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad artiklis 307 sätestatud käsitlust tagatisfondi osamaksete suhtes, mis hõlmavad lisaks rahatehingutele ka käesoleva lõike esimeses lõigus loetletud lepinguid.

2.   Käesoleva jao kohaldamisel kehtivad järgmised nõuded:

| a) | alustamise tagatise hulka ei kuulu kesksele vastaspoolele seoses vastastikuse kahjumi jaotamise kokkuleppega tehtud osamaksed; |
| --- | --- |

a)

alustamise tagatise hulka ei kuulu kesksele vastaspoolele seoses vastastikuse kahjumi jaotamise kokkuleppega tehtud osamaksed;

| b) | alustamise tagatise hulka kuulub kliiriva liikmena tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või kliendi deponeeritud tagatis, mis ületab miinimumsummat, mida nõuab vastavalt keskne vastaspool või kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, tingimusel et keskne vastaspool või kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing võib asjakohastel juhtudel ära hoida kliiriva liikmena tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või kliendi poolt sellise ülemäärase tagatise väljavõtmist; |
| --- | --- |

b)

alustamise tagatise hulka kuulub kliiriva liikmena tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või kliendi deponeeritud tagatis, mis ületab miinimumsummat, mida nõuab vastavalt keskne vastaspool või kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, tingimusel et keskne vastaspool või kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing võib asjakohastel juhtudel ära hoida kliiriva liikmena tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või kliendi poolt sellise ülemäärase tagatise väljavõtmist;

| c) | kui keskne vastaspool kasutab alustamise tagatist vastastikuseks kahjumi jaotamiseks oma kliirivate liikmete vahel, siis käsitlevad kliirivate liikmetena tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud alustamise tagatist kui tagatisfondi osamakset.“ |
| --- | --- |

c)

kui keskne vastaspool kasutab alustamise tagatist vastastikuseks kahjumi jaotamiseks oma kliirivate liikmete vahel, siis käsitlevad kliirivate liikmetena tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud alustamise tagatist kui tagatisfondi osamakset.“

| 80) | Artikli 302 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud hindavad nõuetekohaste stsenaariumianalüüside ja stressitestimise abil, kas omavahendite tase seoses nõuetega keskse vastaspoole vastu, sealhulgas võimalikud tulevased või tingimuslikud krediidiriski positsioonid, tagatisfondi osamaksetest tulenevad riskipositsioonid ja juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb kliiriva liikmena, siis artiklis 304 sätestatud lepingulistest kokkulepetest tulenevad nõuded, on nimetatud nõuetega seotud riske arvestades piisav.“ |
| --- | --- |

80)

Artikli 302 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud hindavad nõuetekohaste stsenaariumianalüüside ja stressitestimise abil, kas omavahendite tase seoses nõuetega keskse vastaspoole vastu, sealhulgas võimalikud tulevased või tingimuslikud krediidiriski positsioonid, tagatisfondi osamaksetest tulenevad riskipositsioonid ja juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb kliiriva liikmena, siis artiklis 304 sätestatud lepingulistest kokkulepetest tulenevad nõuded, on nimetatud nõuetega seotud riske arvestades piisav.“

| 81) | Artikkel 303 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 303
  Kliirivate liikmete kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete käsitlemine

  1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb kliiriva liikmena, kas oma tarbeks või kliendi ja keskse vastaspoole vahelise finantsvahendajana, arvutab ta keskse vastaspoole vastu olevate nõuete omavahendite nõuded järgmiselt:






  a) | ta kohaldab keskse vastaspoolega seotud kauplemisriski positsioonide suhtes artiklis 306 sätestatud käsitlust; |
| --- | --- | --- |

81)

Artikkel 303 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 303

Kliirivate liikmete kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete käsitlemine

1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb kliiriva liikmena, kas oma tarbeks või kliendi ja keskse vastaspoole vahelise finantsvahendajana, arvutab ta keskse vastaspoole vastu olevate nõuete omavahendite nõuded järgmiselt:

a)

ta kohaldab keskse vastaspoolega seotud kauplemisriski positsioonide suhtes artiklis 306 sätestatud käsitlust;

| b) | ta kohaldab keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksete suhtes artiklis 307 sätestatud käsitlust. |
| --- | --- |

b)

ta kohaldab keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksete suhtes artiklis 307 sätestatud käsitlust.

2.   Lõike 1 kohaldamisel kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisriski positsioonidest ja tagatisfondi osamaksetest tekkivatest positsioonidest nõuetele vastavas keskses vastaspooles tulenevate omavahendite nõuete summa suhtes ülemmäära, mis on võrdne omavahendite nõuete summaga, mida kohaldataks samade positsioonide suhtes, kui keskne vastaspool oleks nõuetele mittevastav keskne vastaspool.“

| 82) | Artiklit 304 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kliiriva liikmena ning kliiriva liikme õigustes kliendi ja keskse vastaspoole vahelise finantsvahendajana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing arvutab omavahendite nõuded kõnealuse kliendiga tehtud keskse vastaspoolega seotud tehingute puhul vastavalt käesoleva peatüki 1.–8. jaole, käesoleva jaotise 4. peatüki 4. jaole ja VI jaotisele.“; |
| --- | --- | --- |

82)

Artiklit 304 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kliiriva liikmena ning kliiriva liikme õigustes kliendi ja keskse vastaspoole vahelise finantsvahendajana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing arvutab omavahendite nõuded kõnealuse kliendiga tehtud keskse vastaspoolega seotud tehingute puhul vastavalt käesoleva peatüki 1.–8. jaole, käesoleva jaotise 4. peatüki 4. jaole ja VI jaotisele.“;

| b) | lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing kasutab oma nõuete puhul omavahendite nõuete arvutamiseks käesoleva peatüki 3. või 6. jaos sätestatud meetodeid, kohaldatakse järgmisi sätteid:






  a) | erandina artikli 285 lõikest 2 võib krediidiasutus või investeerimisühing kliendi vastu olevate nõuete puhul kasutada riski võimendustagatise perioodi, milleks on vähemalt viis tööpäeva; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing kasutab oma nõuete puhul omavahendite nõuete arvutamiseks käesoleva peatüki 3. või 6. jaos sätestatud meetodeid, kohaldatakse järgmisi sätteid:

a)

erandina artikli 285 lõikest 2 võib krediidiasutus või investeerimisühing kliendi vastu olevate nõuete puhul kasutada riski võimendustagatise perioodi, milleks on vähemalt viis tööpäeva;

| b) | keskse vastaspoole vastu olevate nõuete puhul kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing riski võimendustagatise perioodi, mis on vähemalt 10 tööpäeva; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole vastu olevate nõuete puhul kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing riski võimendustagatise perioodi, mis on vähemalt 10 tööpäeva;

| c) | erandina artikli 285 lõikest 3 ei pea krediidiasutus või investeerimisühing, kui arvutamisel arvesse võetud tasaarvestatavate tehingute kogum vastab nimetatud lõike punktis a sätestatud tingimusele, selles punktis sätestatud piirangut arvesse võtma, tingimusel et tasaarvestatavate tehingute kogum ei vasta nimetatud lõike punktis b sätestatud tingimusele ega sisalda vaidlusaluseid tehinguid või eksootilisi optsioone; |
| --- | --- |

c)

erandina artikli 285 lõikest 3 ei pea krediidiasutus või investeerimisühing, kui arvutamisel arvesse võetud tasaarvestatavate tehingute kogum vastab nimetatud lõike punktis a sätestatud tingimusele, selles punktis sätestatud piirangut arvesse võtma, tingimusel et tasaarvestatavate tehingute kogum ei vasta nimetatud lõike punktis b sätestatud tingimusele ega sisalda vaidlusaluseid tehinguid või eksootilisi optsioone;

| d) | kui keskne vastaspool säilitab tehingu muutuvtagatise ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tagatis ei ole keskse vastaspoole maksejõuetuse eest kaitstud, kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing riski võimendustagatise perioodi, mis on kas üks aasta või tehingu järelejäänud tähtaeg, olenevalt sellest, milline periood on lühem, ning mis on vähemalt 10 tööpäeva. |
| --- | --- |

d)

kui keskne vastaspool säilitab tehingu muutuvtagatise ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tagatis ei ole keskse vastaspoole maksejõuetuse eest kaitstud, kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing riski võimendustagatise perioodi, mis on kas üks aasta või tehingu järelejäänud tähtaeg, olenevalt sellest, milline periood on lühem, ning mis on vähemalt 10 tööpäeva.

4.   Erandina artikli 281 lõike 2 punktist i, kui kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing kasutab kliendi vastu olevate nõuete omavahendite nõuete arvutamiseks 4. jaos sätestatud meetodit, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada selle arvutuse puhul lõpptähtaja tegurit 0,21.

5.   Erandina artikli 282 lõike 4 punktist d, kui kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing kasutab kliendi vastu olevate nõuete omavahendite nõuete arvutamiseks 5. jaos sätestatud meetodit, võib kõnealune krediidiasutus või investeerimisühing kasutada selle arvutuse puhul lõpptähtaja tegurit 0,21.“;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:

  „6.   Kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing võib kasutada lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud arvutustest tulenevat vähendatud makseviivituses olevat riskipositsiooni, et arvutada krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded vastavalt VI jaotisele.


  7.   Kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, kes võtab kliendilt keskse vastaspoolega seotud tehingu eest tagatist ja annab selle kesksele vastaspoolele edasi, võib arvesse võtta, et see tagatis vähendab asjaomase keskse vastaspoolega seotud tehingu puhul tema riskipositsiooni kliendi suhtes.
  Mitmetasandilise kliendistruktuuri puhul võib esimeses lõigus sätestatud käsitlust kohaldada selle struktuuri iga tasandi suhtes.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„6.   Kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing võib kasutada lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud arvutustest tulenevat vähendatud makseviivituses olevat riskipositsiooni, et arvutada krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded vastavalt VI jaotisele.

7.   Kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, kes võtab kliendilt keskse vastaspoolega seotud tehingu eest tagatist ja annab selle kesksele vastaspoolele edasi, võib arvesse võtta, et see tagatis vähendab asjaomase keskse vastaspoolega seotud tehingu puhul tema riskipositsiooni kliendi suhtes.

Mitmetasandilise kliendistruktuuri puhul võib esimeses lõigus sätestatud käsitlust kohaldada selle struktuuri iga tasandi suhtes.“

| 83) | Artiklit 305 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing on klient, arvutab ta omavahendite nõuded oma kliiriva liikmega tehtud keskse vastaspoolega seotud tehingute puhul vastavalt käesoleva peatüki 1.–8. jaole, käesoleva jaotise 4. peatüki 4. jaole ja VI jaotisele.“; |
| --- | --- | --- |

83)

Artiklit 305 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing on klient, arvutab ta omavahendite nõuded oma kliiriva liikmega tehtud keskse vastaspoolega seotud tehingute puhul vastavalt käesoleva peatüki 1.–8. jaole, käesoleva jaotise 4. peatüki 4. jaole ja VI jaotisele.“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | klient on läbi viinud piisavalt põhjaliku õigusliku läbivaatamise, mida ta on asjakohastanud ja mis põhjendab, et korraldused, mis tagavad punktis b sätestatud tingimuse täitmise, on seaduslikud, kehtivad, siduvad ja asjakohase jurisdiktsiooni või jurisdiktsioonide asjaomase õiguse alusel täitmisele pööratavad;“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

klient on läbi viinud piisavalt põhjaliku õigusliku läbivaatamise, mida ta on asjakohastanud ja mis põhjendab, et korraldused, mis tagavad punktis b sätestatud tingimuse täitmise, on seaduslikud, kehtivad, siduvad ja asjakohase jurisdiktsiooni või jurisdiktsioonide asjaomase õiguse alusel täitmisele pööratavad;“

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Kui krediidiasutus või investeerimisühing hindab oma vastavust esimese lõigu punktis b sätestatud tingimusele, võib ta arvesse võtta kliendi positsioonide ja keskses vastaspooles oleva vastava tagatise ülekandmise ühemõttelisi juhtumeid ning majandusharu kavatsust seda tava jätkata.“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Kui krediidiasutus või investeerimisühing hindab oma vastavust esimese lõigu punktis b sätestatud tingimusele, võib ta arvesse võtta kliendi positsioonide ja keskses vastaspooles oleva vastava tagatise ülekandmise ühemõttelisi juhtumeid ning majandusharu kavatsust seda tava jätkata.“;

| c) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 2, kui kliendina tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda täita nimetatud lõike punktis a sätestatud tingimust, sest see krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kliiriva liikme ja kõnealuse kliiriva liikme teise kliendi ühise makseviivituse korral kahju eest kaitstud, kuid kõik muud lõike 2 punktides a–d sätestatud tingimused on täidetud, võib krediidiasutus või investeerimisühing arvutada omavahendite nõuded oma kliiriva liikmega tehtud keskse vastaspoolega seotud tehingute kauplemisriski positsioonide puhul vastavalt artiklile 306, tingimusel et artikli 306 lõike 1 punktis a nimetatud riskikaal 2 % asendatakse riskikaaluga 4 %.


  4.   Mitmetasandilise kliendistruktuuri puhul võib krediidiasutus või investeerimisühing, mis madalama taseme kliendina kasutab keskse vastaspoole teenuseid kõrgema taseme kliendi kaudu, kohaldada lõikes 2 või 3 sätestatud käsitlust ainult juhul, kui nendes lõigetes sätestatud tingimused on selle struktuuri igal tasandil täidetud.“ |
| --- | --- |

c)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 2, kui kliendina tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda täita nimetatud lõike punktis a sätestatud tingimust, sest see krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kliiriva liikme ja kõnealuse kliiriva liikme teise kliendi ühise makseviivituse korral kahju eest kaitstud, kuid kõik muud lõike 2 punktides a–d sätestatud tingimused on täidetud, võib krediidiasutus või investeerimisühing arvutada omavahendite nõuded oma kliiriva liikmega tehtud keskse vastaspoolega seotud tehingute kauplemisriski positsioonide puhul vastavalt artiklile 306, tingimusel et artikli 306 lõike 1 punktis a nimetatud riskikaal 2 % asendatakse riskikaaluga 4 %.

4.   Mitmetasandilise kliendistruktuuri puhul võib krediidiasutus või investeerimisühing, mis madalama taseme kliendina kasutab keskse vastaspoole teenuseid kõrgema taseme kliendi kaudu, kohaldada lõikes 2 või 3 sätestatud käsitlust ainult juhul, kui nendes lõigetes sätestatud tingimused on selle struktuuri igal tasandil täidetud.“

| 84) | Artiklit 306 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb finantsvahendajana kliendi ja keskse vastaspoole vahel ning keskse vastaspoolega seotud tehingu tingimustes on ette nähtud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kohustatud hüvitama kliendile mingit kahju, mis tuleneb tehingu väärtuse muutustest keskse vastaspoole makseviivituse korral, võib kõnealune krediidiasutus või investeerimisühing võtta selle keskse vastaspoolega seotud tehingu puhul keskse vastaspoolega kauplemisriski positsioonile riskipositsiooni väärtuseks nulli;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

84)

Artiklit 306 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb finantsvahendajana kliendi ja keskse vastaspoole vahel ning keskse vastaspoolega seotud tehingu tingimustes on ette nähtud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kohustatud hüvitama kliendile mingit kahju, mis tuleneb tehingu väärtuse muutustest keskse vastaspoole makseviivituse korral, võib kõnealune krediidiasutus või investeerimisühing võtta selle keskse vastaspoolega seotud tehingu puhul keskse vastaspoolega kauplemisriski positsioonile riskipositsiooni väärtuseks nulli;“

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „d) | kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb finantsvahendajana kliendi ja keskse vastaspoole vahel ning keskse vastaspoolega seotud tehingu tingimustes on ette nähtud, et krediidiasutus või investeerimisühing on kohustatud hüvitama kliendile kahju, mis tuleneb tehingu väärtuse muutustest keskse vastaspoole makseviivituse korral, kohaldab kõnealune krediidiasutus või investeerimisühing sellele keskse vastaspoolega seotud tehingule vastava keskse vastaspoolega kauplemisriski positsiooni suhtes punktis a või b sätestatud käsitlust.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„d)

kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb finantsvahendajana kliendi ja keskse vastaspoole vahel ning keskse vastaspoolega seotud tehingu tingimustes on ette nähtud, et krediidiasutus või investeerimisühing on kohustatud hüvitama kliendile kahju, mis tuleneb tehingu väärtuse muutustest keskse vastaspoole makseviivituse korral, kohaldab kõnealune krediidiasutus või investeerimisühing sellele keskse vastaspoolega seotud tehingule vastava keskse vastaspoolega kauplemisriski positsiooni suhtes punktis a või b sätestatud käsitlust.“;

| b) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Erandina lõikest 1, kui kesksele vastaspoolele või kliirivale liikmele tagatiseks antud varad on keskse vastaspoole, kliiriva liikme või kliiriva liikme ühe või mitme muu kliendi maksejõuetuse korral pankrotivarast välistatud, võib krediidiasutus või investeerimisühing nende varade puhul võtta vastaspoole krediidiriski positsioonidele riskipositsiooni väärtuseks nulli.


  3.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab keskse vastaspoolega seotud kauplemisriski positsioonide riskipositsiooni väärtused vastavalt käesoleva peatüki 1.–8. jaole ja 4. peatüki 4. jaole.“ |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Erandina lõikest 1, kui kesksele vastaspoolele või kliirivale liikmele tagatiseks antud varad on keskse vastaspoole, kliiriva liikme või kliiriva liikme ühe või mitme muu kliendi maksejõuetuse korral pankrotivarast välistatud, võib krediidiasutus või investeerimisühing nende varade puhul võtta vastaspoole krediidiriski positsioonidele riskipositsiooni väärtuseks nulli.

3.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab keskse vastaspoolega seotud kauplemisriski positsioonide riskipositsiooni väärtused vastavalt käesoleva peatüki 1.–8. jaole ja 4. peatüki 4. jaole.“

| 85) | Artikkel 307 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 307
  Omavahendite nõuded keskse vastaspoole tagatisfondi osamaksete puhul
  Kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab riskipositsioonide suhtes, mis tulenevad tema poolt keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavatest osamaksetest, järgmist käsitlust:






  a) | ta arvutab omavahendite nõude nõuetele vastava keskse vastaspoole tagatisfondi eelrahastatud osamaksete puhul vastavalt artiklis 308 sätestatud meetodile; |
| --- | --- | --- |

85)

Artikkel 307 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 307

Omavahendite nõuded keskse vastaspoole tagatisfondi osamaksete puhul

Kliiriva liikmena tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab riskipositsioonide suhtes, mis tulenevad tema poolt keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavatest osamaksetest, järgmist käsitlust:

a)

ta arvutab omavahendite nõude nõuetele vastava keskse vastaspoole tagatisfondi eelrahastatud osamaksete puhul vastavalt artiklis 308 sätestatud meetodile;

| b) | ta arvutab omavahendite nõude nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi eelrahastatud ja rahastamata osamaksete puhul vastavalt artiklis 309 sätestatud meetodile; |
| --- | --- |

b)

ta arvutab omavahendite nõude nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi eelrahastatud ja rahastamata osamaksete puhul vastavalt artiklis 309 sätestatud meetodile;

| c) | ta arvutab omavahendite nõude nõuetele vastava keskse vastaspoole tagatisfondi rahastamata osamaksete puhul vastavalt artiklis 310 sätestatud käsitlusele.“ |
| --- | --- |

c)

ta arvutab omavahendite nõude nõuetele vastava keskse vastaspoole tagatisfondi rahastamata osamaksete puhul vastavalt artiklis 310 sätestatud käsitlusele.“

| 86) | Artiklit 308 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab omavahendite nõude eelrahastatud osamaksest tuleneva riskipositsiooni katmiseks järgmiselt:





  kus:







  Ki | = | omavahendite nõue; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i | = | kliirivat liiget tähistav indeks; |
| KCCP | = | nõuetele vastava keskse vastaspoole hüpoteetiline kapital, mille nõuetele vastav keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c; |
| DFi | = | eelrahastatud osamaksed; |
| DFCCP | = | keskse vastaspoole eelrahastatud rahalised vahendid, mille keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c, ning |
| DFCM | = | nõuetele vastava keskse vastaspoole kõikide kliirivate liikmete eelrahastatud osamaksete summa, mille nõuetele vastav keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c. |

86)

Artiklit 308 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab omavahendite nõude eelrahastatud osamaksest tuleneva riskipositsiooni katmiseks järgmiselt:

Formula

kus:

Ki

=

omavahendite nõue;

i

=

kliirivat liiget tähistav indeks;

KCCP

=

nõuetele vastava keskse vastaspoole hüpoteetiline kapital, mille nõuetele vastav keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c;

DFi

=

eelrahastatud osamaksed;

DFCCP

=

keskse vastaspoole eelrahastatud rahalised vahendid, mille keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c, ning

DFCM

=

nõuetele vastava keskse vastaspoole kõikide kliirivate liikmete eelrahastatud osamaksete summa, mille nõuetele vastav keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c.

3.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab artikli 92 lõike 3 kohaldamisel riskiga kaalutud vara krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt nõuetele vastava keskse vastaspoole tagatisfondi tehtud eelrahastatud osamaksetest tulenevatelt riskipositsioonidelt selliselt, et korrutab käesoleva artikli lõike 2 kohaselt arvutatud omavahendite nõude 12,5ga.“;

| b) | lõiked 4 ja 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 4 ja 5 jäetakse välja.

| 87) | Artiklid 309, 310 ja 311 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 309
  Omavahendite nõuded nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi eelrahastatud osamaksete puhul ja nõuetele mittevastavale kesksele vastaspoolele tehtavate rahastamata osamaksete puhul

  1.   Krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavatest eelrahastatud osamaksetest ja rahastamata osamaksetest tulenevate riskipositsioonide omavahendite nõude arvutamiseks järgmist valemit: | K = DF + UC
  kus:







  K | = | omavahendite nõue, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DF | = | nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavad eelrahastatud osamaksed ning |
| UC | = | nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavad rahastamata osamaksed. |

87)

Artiklid 309, 310 ja 311 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 309

Omavahendite nõuded nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi eelrahastatud osamaksete puhul ja nõuetele mittevastavale kesksele vastaspoolele tehtavate rahastamata osamaksete puhul

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavatest eelrahastatud osamaksetest ja rahastamata osamaksetest tulenevate riskipositsioonide omavahendite nõude arvutamiseks järgmist valemit:

K = DF + UC

kus:

K

=

omavahendite nõue,

DF

=

nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavad eelrahastatud osamaksed ning

UC

=

nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavad rahastamata osamaksed.

2.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab artikli 92 lõike 3 kohaldamisel riskiga kaalutud vara krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt nõuetele mittevastava keskse vastaspoole tagatisfondi tehtud osamaksetest tulenevatelt riskipositsioonidelt selliselt, et korrutab vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 arvutatud omavahendite nõude 12,5ga.“;

Artikkel 310

Omavahendite nõuded nõuetele vastava keskse vastaspoole tagatisfondi rahastamata osamaksete puhul

Krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab nõuetele vastava keskse vastaspoole tagatisfondi rahastamata osamaksete suhtes riskikaalu 0 %.

Artikkel 311

Omavahendite nõuded selliste kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul, kes enam ei vasta teatavatele tingimustele

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad käesolevas artiklis sätestatud käsitlust, kui nad said pärast avalikku teadaannet või krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt kasutatava keskse vastaspoole pädeva asutuse või keskse vastaspoole enda teavitust teada, et kõnealune keskne vastaspool ei vasta enam kas tegevusloa andmise või tunnustamise tingimustele.

2.   Kui lõikes 1 sätestatud tingimus on täidetud, peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kolme kuu jooksul alates kõnealuses lõikes osutatud asjaolust teadasaamisest või krediidiasutuste ja investeerimisühingute pädevate asutuste nõudmisel juba varem toimima nende kõnealuses keskses vastaspooles olevate riskipositsioonide suhtes järgmiselt:

| a) | kohaldama oma kõnealuse keskse vastaspoolega seotud kauplemisriski positsioonide suhtes artikli 306 lõike 1 punktis b sätestatud käsitlust; |
| --- | --- |

a)

kohaldama oma kõnealuse keskse vastaspoolega seotud kauplemisriski positsioonide suhtes artikli 306 lõike 1 punktis b sätestatud käsitlust;

| b) | kohaldama oma kõnealuse keskse vastaspoole tagatisfondi tehtud eelrahastatud osamaksete suhtes ja oma kõnealusele kesksele vastaspoolele tehtud rahastamata osamaksete suhtes artiklis 309 sätestatud käsitlust; |
| --- | --- |

b)

kohaldama oma kõnealuse keskse vastaspoole tagatisfondi tehtud eelrahastatud osamaksete suhtes ja oma kõnealusele kesksele vastaspoolele tehtud rahastamata osamaksete suhtes artiklis 309 sätestatud käsitlust;

| c) | käsitlema oma kõnealuses keskses vastaspooles olevaid riskipositsioone, mis ei ole käesoleva lõike punktides a ja b osutatud riskipositsioonid, kui positsioone äriühingute suhtes kooskõlas 2. peatükis sätestatud krediidiriski standardmeetodiga.“ |
| --- | --- |

c)

käsitlema oma kõnealuses keskses vastaspooles olevaid riskipositsioone, mis ei ole käesoleva lõike punktides a ja b osutatud riskipositsioonid, kui positsioone äriühingute suhtes kooskõlas 2. peatükis sätestatud krediidiriski standardmeetodiga.“

| 88) | Artikli 316 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud otsustada mitte kohaldada asjaomase näitaja arvutamiseks direktiivi 86/635/EMÜ artikli 27 kohaseid kasumi- ja kahjumiaruande raamatupidamiskategooriaid kapitali- ja kasutusrendi suhtes ning võivad selle asemel:






  a) | lisada kapitali- ja kasutusrendist saadud instressitulu ning liisitud varast saadud kasumi tabeli 1 punktis 1 osutatud kategooriasse; |
| --- | --- | --- |

88)

Artikli 316 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud otsustada mitte kohaldada asjaomase näitaja arvutamiseks direktiivi 86/635/EMÜ artikli 27 kohaseid kasumi- ja kahjumiaruande raamatupidamiskategooriaid kapitali- ja kasutusrendi suhtes ning võivad selle asemel:

a)

lisada kapitali- ja kasutusrendist saadud instressitulu ning liisitud varast saadud kasumi tabeli 1 punktis 1 osutatud kategooriasse;

| b) | lisada kapitali- ja kasutusrendist tuleneva intressikulu ning vara kasutusrendist tuleneva kahjumi, kulumi ja vara väärtuse languse tabeli 1 punktis 2 osutatud kategooriasse.“ |
| --- | --- |

b)

lisada kapitali- ja kasutusrendist tuleneva intressikulu ning vara kasutusrendist tuleneva kahjumi, kulumi ja vara väärtuse languse tabeli 1 punktis 2 osutatud kategooriasse.“

| 89) | III osa IV jaotise 1. peatükk asendatakse järgmisega:


  „1. PEATÜKK


  ÜLDSÄTTED



  Artikkel 325
  Meetodid tururiski omavahendite nõuete arvutamiseks

  1.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab kõigi kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuded vastavalt järgmistele meetoditele:






  a) | lõikes 2 osutatud standardmeetod; |
| --- | --- | --- |

89)

III osa IV jaotise 1. peatükk asendatakse järgmisega:

„1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 325

Meetodid tururiski omavahendite nõuete arvutamiseks

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab kõigi kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuded vastavalt järgmistele meetoditele:

a)

lõikes 2 osutatud standardmeetod;

| b) | käesoleva jaotise 5. peatükis sätestatud sisemudeli meetod nende riskikategooriate puhul, mille puhul on krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt artiklile 363 antud luba selle meetodi kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

käesoleva jaotise 5. peatükis sätestatud sisemudeli meetod nende riskikategooriate puhul, mille puhul on krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt artiklile 363 antud luba selle meetodi kasutamiseks.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud standardmeetodi kohaselt arvutatud tururiski omavahendite nõuded võrduvad vastavalt vajadusele järgmiste omavahendite nõuete summaga:

| a) | 2. peatükis osutatud positsiooniriski omavahendite nõuded; |
| --- | --- |

a)

2. peatükis osutatud positsiooniriski omavahendite nõuded;

| b) | 3. peatükis osutatud valuutariski omavahendite nõuded; |
| --- | --- |

b)

3. peatükis osutatud valuutariski omavahendite nõuded;

| c) | 4. peatükis osutatud kaubariski omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

c)

4. peatükis osutatud kaubariski omavahendite nõuded.

3.   Krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei ole artikli 325a kohaselt vabastatud artiklis 430b sätestatud aruandlusnõuete täitmisest, teatab artikli 430b kohasest arvutusest kõikide kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul kooskõlas järgmiste meetoditega:

| a) | 1a. peatükis sätestatud alternatiivne standardmeetod; |
| --- | --- |

a)

1a. peatükis sätestatud alternatiivne standardmeetod;

| b) | 1b. peatükis sätestatud alternatiivne sisemudeli meetod. |
| --- | --- |

b)

1b. peatükis sätestatud alternatiivne sisemudeli meetod.

4.   Vastavalt artiklile 363 võib krediidiasutus või investeerimisühing konsolideerimisgrupi piires püsivalt kasutada käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b sätestatud meetodeid, neid omavahel kombineerides.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta lõike 3 punktis b sätestatud meetodit oma kauplemisportfelli instrumentide puhul, mis on väärtpaberistamise positsioonid või alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid, nagu on sätestatud lõigetes 6, 7 ja 8.

6.   Väärtpaberistamise positsioonid ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid, mis vastavad kõigile järgmistele kriteeriumidele, lisatakse alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli:

| a) | positsioonide puhul ei ole tegemist väärtpaberistamise positsioonidega, väärtpaberistamise seeria optsioonidega ega ühegi muu väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendiga, mis ei anna proportsionaalset osa väärtpaberistamise seeria tuludest; |
| --- | --- |

a)

positsioonide puhul ei ole tegemist väärtpaberistamise positsioonidega, väärtpaberistamise seeria optsioonidega ega ühegi muu väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendiga, mis ei anna proportsionaalset osa väärtpaberistamise seeria tuludest;

| b) | kõik nende alusvaraks olevad instrumendid on:






  i) | ühe alusvaraga instrumendid, sealhulgas ühe alusvaraga krediidituletisinstrumendid, mille jaoks on olemas likviidne kahesuunaline turg; |
| --- | --- | --- |

b)

kõik nende alusvaraks olevad instrumendid on:

i)

ühe alusvaraga instrumendid, sealhulgas ühe alusvaraga krediidituletisinstrumendid, mille jaoks on olemas likviidne kahesuunaline turg;

| ii) | punktis i osutatud instrumentidele tuginevad üldkaubeldavad indeksid. |
| --- | --- |

ii)

punktis i osutatud instrumentidele tuginevad üldkaubeldavad indeksid.

Kahesuunaline turg loetakse olemasolevaks juhul, kui eksisteerivad sõltumatud ausad ostu- ja müügipakkumised, nii et hinna, mis on mõistlikul määral seotud viimase müügihinnaga või kehtivate ausate konkureerivate ostu- ja müügipakkumiste noteeringutega, saab määrata ühe päeva jooksul ning arveldada suhteliselt lühikese ajaga ja kauplemistavade kohaselt.

7.   Positsioone, mille alusvaraks on üks järgmistest instrumentidest, ei lisata alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli:

| a) | alusvaraks olevad instrumendid, mis on määratud artikli 112 punktis h või i osutatud riskipositsiooni klassidesse; |
| --- | --- |

a)

alusvaraks olevad instrumendid, mis on määratud artikli 112 punktis h või i osutatud riskipositsiooni klassidesse;

| b) | eriotstarbelise ettevõtja vastu olev nõue, mis on otseselt või kaudselt tagatud positsiooniga, mis lõike 6 kohaselt ei vasta ise alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamise tingimustele. |
| --- | --- |

b)

eriotstarbelise ettevõtja vastu olev nõue, mis on otseselt või kaudselt tagatud positsiooniga, mis lõike 6 kohaselt ei vasta ise alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamise tingimustele.

8.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisada positsioonid, mis ei ole ei väärtpaberistamise positsioonid ega n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid, kuid mis maandavad selle portfelli teiste positsioonide riski, tingimusel et asjaomase instrumendi või selle alusvaraks olevate instrumentide jaoks on olemas likviidne kahesuunaline turg, mida on kirjeldatud lõike 6 teises lõigus.

9.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad arvutama valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul tururiski omavahendite nõude vastavalt lõike 1 punktides a ja b sätestatud meetoditele.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. septembriks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 325a

Vabastused tururiskiga seotud aruandluse erinõuete täitmisest

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing vabastatakse artiklis 430b osutatud aruandlusnõude täitmisest, tingimusel et krediidiasutuse või investeerimisühingu tururiskile avatud bilansilise ja bilansivälise tegevuse maht on igakuise hindamise põhjal kummagi järgmise piirmääraga võrdne või nendest väiksem, võttes aluseks andmed kuu viimase päeva seisuga:

| a) | 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarast; |
| --- | --- |

a)

10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarast;

| b) | 500 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

500 miljonit eurot.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad oma tururiskile avatud bilansilise ja bilansivälise tegevuse mahu iga kuu viimase päeva seisuga andmete alusel vastavalt järgmistele nõuetele:

| a) | kaasatakse kõik kauplemisportfelli lisatud positsioonid, välja arvatud krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemiseks riskimaanduseks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes, ning krediidituletisinstrumentidega tehtud tehingud, millega tasaarvestatakse täielikult sisemise riskimaanduse tururisk, nagu on osutatud artikli 106 lõikes 3; |
| --- | --- |

a)

kaasatakse kõik kauplemisportfelli lisatud positsioonid, välja arvatud krediidituletisinstrumendid, mida peetakse sisemiseks riskimaanduseks kauplemisportfelliväliste krediidiriski positsioonide suhtes, ning krediidituletisinstrumentidega tehtud tehingud, millega tasaarvestatakse täielikult sisemise riskimaanduse tururisk, nagu on osutatud artikli 106 lõikes 3;

| b) | kaasatakse kõik valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfellivälised positsioonid; |
| --- | --- |

b)

kaasatakse kõik valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfellivälised positsioonid;

| c) | kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust; |
| --- | --- |

c)

kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust;

| d) | kõiki valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliseid positsioone käsitatakse kogu valuuta netopositsioonina ja hinnatakse vastavalt artiklile 352; |
| --- | --- |

d)

kõiki valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliseid positsioone käsitatakse kogu valuuta netopositsioonina ja hinnatakse vastavalt artiklile 352;

| e) | kõiki kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliseid positsioone hinnatakse kooskõlas artiklitega 357 ja 358; |
| --- | --- |

e)

kõiki kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliseid positsioone hinnatakse kooskõlas artiklitega 357 ja 358;

| f) | pikkade positsioonide absoluutväärtus liidetakse lühikeste positsioonide absoluutväärtusele. |
| --- | --- |

f)

pikkade positsioonide absoluutväärtus liidetakse lühikeste positsioonide absoluutväärtusele.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitavad pädevaid asutusi sellest, millal nad arvutavad käesoleva artikli kohaselt oma tururiski omavahendite nõudeid või lõpetavad nende arvutamise.

4.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing enam ei täida ühte või enamat lõikes 1 sätestatud tingimust, teavitab ta sellest kohe pädevat asutust.

5.   Artiklis 430b sätestatud aruandlusnõuete täitmisest vabastuse kohaldamine lõppeb kolme kuu jooksul ühel järgmistest juhtudest:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing ei täida lõike 1 punktis a või b sätestatud tingimust kolme järjestikuse kuu jooksul või |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing ei täida lõike 1 punktis a või b sätestatud tingimust kolme järjestikuse kuu jooksul või

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing ei täida lõike 1 punktis a või b sätestatud tingimust viimase 12 kuu jooksul rohkem kui kuue kuu vältel. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing ei täida lõike 1 punktis a või b sätestatud tingimust viimase 12 kuu jooksul rohkem kui kuue kuu vältel.

6.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing peab hakkama vastavalt käesoleva artikli lõikele 5 täitma artiklis 430b sätestatud aruandlusnõudeid, vabastatakse ta nendest aruandlusnõuete täitmisest üksnes siis, kui ta tõendab pädevale asutusele, et kõik käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimused on olnud pidevalt täidetud terve aasta.

7.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta, osta ega müü positsiooni ainult selleks, et täita lõikes 1 kehtestatud tingimusi igakuise hindamise ajal.

8.   Krediidiasutus või investeerimisühing, mille suhtes võib kohaldada artiklis 94 sätestatud käsitlust, vabastatakse artiklis 430b sätestatud aruandlusnõuete täitmisest.

Artikkel 325b

Konsolideeritud nõuete lubamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada positsioone ühes krediidiasutuses, investeerimisühingus või mõnes muus ettevõtjas, et tasaarvestada positsioone teises krediidiasutuses, investeerimisühingus või ettevõtjas, kui lõikest 2 ei tulene teisiti ning ainult selleks, et arvutada netopositsioonid ja omavahendite nõuded konsolideeritud alusel kooskõlas käesoleva jaotisega.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kohaldada lõiget 1 ainult pädevate asutuste loal, mis antakse juhul, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | omavahendite konsolideerimisgrupisisene jaotumine on rahuldav; |
| --- | --- |

a)

omavahendite konsolideerimisgrupisisene jaotumine on rahuldav;

| b) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse regulatiivne, juriidiline ja lepinguline raamistik tagab neile konsolideerimisgrupisisese vastastikuse finantstoetuse. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse regulatiivne, juriidiline ja lepinguline raamistik tagab neile konsolideerimisgrupisisese vastastikuse finantstoetuse.

3.   Kui ettevõtjad asuvad kolmandates riikides, peavad lisaks lõikes 2 sätestatule olema täidetud ka kõik järgmised tingimused:

| a) | ettevõtjad on saanud tegevusloa kolmandas riigis ning vastavad kas krediidiasutuse määratlusele või on kolmanda riigi tunnustatud investeerimisühingud; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjad on saanud tegevusloa kolmandas riigis ning vastavad kas krediidiasutuse määratlusele või on kolmanda riigi tunnustatud investeerimisühingud;

| b) | ettevõtjad täidavad individuaalselt omavahendite nõudeid, mis on samaväärsed käesolevas määruses sätestatud nõuetega; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad täidavad individuaalselt omavahendite nõudeid, mis on samaväärsed käesolevas määruses sätestatud nõuetega;

| c) | kõnealustes kolmandates riikides puuduvad õigusnormid, mis võiksid märgatavalt mõjutada vahendite konsolideerimisgrupisisest ülekandmist.“ |
| --- | --- |

c)

kõnealustes kolmandates riikides puuduvad õigusnormid, mis võiksid märgatavalt mõjutada vahendite konsolideerimisgrupisisest ülekandmist.“

| 90) | III osa IV jaotisesse lisatakse järgmised peatükid:


  „
  PEATÜKK 1a




  Alternatiivne standardmeetod





  1. jagu




  Üldsätted




  Artikkel 325c
  Alternatiivse standardmeetodi kohaldamisala ja ülesehitus

  1.   Käesolevas peatükis sätestatud alternatiivset standardmeetodit kasutatakse üksnes artikli 430b lõikes 1 sätestatud aruandlusnõude täitmiseks.


  2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad tururiski omavahendite nõuded alternatiivse standardmeetodi kohaselt portfelli puhul, mis sisaldab kauplemisportfelli kuuluvaid või valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliseid positsioone, liites kokku järgmised kolm komponenti:






  a) | 2. jaos sätestatud tundlikkusel põhineval meetodil saadud omavahendite nõue; |
| --- | --- | --- |

90)

III osa IV jaotisesse lisatakse järgmised peatükid:

„
  PEATÜKK 1a

Alternatiivne standardmeetod

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 325c

Alternatiivse standardmeetodi kohaldamisala ja ülesehitus

1.   Käesolevas peatükis sätestatud alternatiivset standardmeetodit kasutatakse üksnes artikli 430b lõikes 1 sätestatud aruandlusnõude täitmiseks.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad tururiski omavahendite nõuded alternatiivse standardmeetodi kohaselt portfelli puhul, mis sisaldab kauplemisportfelli kuuluvaid või valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliseid positsioone, liites kokku järgmised kolm komponenti:

a)

2. jaos sätestatud tundlikkusel põhineval meetodil saadud omavahendite nõue;

| b) | 5. jaos sätestatud makseviivituse riski omavahendite nõue, mida kohaldatakse ainult kõnealuses jaos osutatud kauplemisportfelli positsioonide suhtes; |
| --- | --- |

b)

5. jaos sätestatud makseviivituse riski omavahendite nõue, mida kohaldatakse ainult kõnealuses jaos osutatud kauplemisportfelli positsioonide suhtes;

| c) | 4. jaos sätestatud jääkriskide omavahendite nõue, mida kohaldatakse ainult kõnealuses jaos osutatud kauplemisportfelli positsioonide suhtes. |
| --- | --- |

c)

4. jaos sätestatud jääkriskide omavahendite nõue, mida kohaldatakse ainult kõnealuses jaos osutatud kauplemisportfelli positsioonide suhtes.

2. jagu

Tundlikkusel põhinev meetod omavahendite nõude arvutamiseks

Artikkel 325d

Mõisted

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „riskiklass“– üks järgmisest seitsmest kategooriast:

| i) | intressimäära üldrisk; |
| --- | --- |

i)

intressimäära üldrisk;

| ii) | muu kui väärtpaberistamise krediidimarginaali risk; |
| --- | --- |

ii)

muu kui väärtpaberistamise krediidimarginaali risk;

| iii) | alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamise krediidimarginaali risk; |
| --- | --- |

iii)

alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamise krediidimarginaali risk;

| iv) | alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise krediidimarginaali risk; |
| --- | --- |

iv)

alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise krediidimarginaali risk;

| v) | aktsiarisk; |
| --- | --- |

v)

aktsiarisk;

| vi) | kaubarisk; |
| --- | --- |

vi)

kaubarisk;

| vii) | valuutarisk; |
| --- | --- |

vii)

valuutarisk;

2)   „tundlikkus“– positsiooni väärtuse suhteline muutus, mille põhjustas positsiooni ühe asjaomase riskiteguri väärtuse muutus ja mis on arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudeli alusel kooskõlas 3. jao 2. alajaoga;

3)   „rühm“– ühes sarnase riskiprofiiliga riskiklassis olevate positsioonide alamkategooria, millele määratakse riskikaal, nagu on määratletud 3. jao 1. alajaos.

Artikkel 325e

Tundlikkusel põhineva meetodi komponendid

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad tururiski omavahendite nõuded tundlikkusel põhineva meetodi kohaselt, liites järgmised kolm omavahendite nõuet vastavalt artiklile 325h:

| a) | omavahendite nõuded deltariski puhul, mis hõlmavad instrumendi väärtuse muutumise riski, mis tuleneb selle mittevolatiilsusega seotud riskitegurite liikumisest; |
| --- | --- |

a)

omavahendite nõuded deltariski puhul, mis hõlmavad instrumendi väärtuse muutumise riski, mis tuleneb selle mittevolatiilsusega seotud riskitegurite liikumisest;

| b) | omavahendite nõuded vegariski puhul, mis hõlmavad instrumendi väärtuse muutumise riski, mis tuleneb selle volatiilsusega seotud riskitegurite liikumisest; |
| --- | --- |

b)

omavahendite nõuded vegariski puhul, mis hõlmavad instrumendi väärtuse muutumise riski, mis tuleneb selle volatiilsusega seotud riskitegurite liikumisest;

| c) | omavahendite nõuded kumerusriski puhul, mis hõlmavad instrumendi väärtuse muutumise riski, mis tuleneb selle peamiste mittevolatiilsusega seotud riskitegurite liikumisest, mida deltariski omavahendite nõuded ei hõlma. |
| --- | --- |

c)

omavahendite nõuded kumerusriski puhul, mis hõlmavad instrumendi väärtuse muutumise riski, mis tuleneb selle peamiste mittevolatiilsusega seotud riskitegurite liikumisest, mida deltariski omavahendite nõuded ei hõlma.

2.   Lõikes 1 osutatud arvutuse tegemisel:

| a) | kõikide valikulisusega instrumentide positsioonide suhtes kohaldatakse lõike 1 punktides a, b ja c osutatud omavahendite nõudeid; |
| --- | --- |

a)

kõikide valikulisusega instrumentide positsioonide suhtes kohaldatakse lõike 1 punktides a, b ja c osutatud omavahendite nõudeid;

| b) | kõikide ilma valikulisuseta instrumentide positsioonide suhtes kohaldatakse üksnes lõike 1 punktis a osutatud omavahendite nõudeid. |
| --- | --- |

b)

kõikide ilma valikulisuseta instrumentide positsioonide suhtes kohaldatakse üksnes lõike 1 punktis a osutatud omavahendite nõudeid.

Käesoleva peatüki kohaldamisel kuuluvad valikulisusega instrumentide hulka lisaks muule ka ostuoptsioonid, müügipositsioonid, ülempiirid, alampiirid, vahetusoptsioonid, barjäärioptsioonid ja eksootilised optsioonid. Optsiooni tunnustega väärtpabereid, nagu ettemakse- või käitumuslikke optsioone, käsitletakse tururiski omavahendite nõuete arvutamisel optsioonide eraldiseisvate positsioonidena.

Käesoleva peatüki kohaldamisel käsitletakse instrumente, mille rahavoogusid saab väljendada alusvara tingliku väärtuse lineaarfunktsioonina, ilma valikulisuseta instrumentidena.

Artikkel 325f

Delta- ja vegariski omavahendite nõuded

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad delta- ja vegariski omavahendite nõuete arvutamisel 3. jao 1. alajaos kirjeldatud delta- ja vegariski tegureid.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud järgivad delta- ja vegariski omavahendite nõuete arvutamisel lõigetes 3–8 sätestatud protsessi.

3.   Iga riskiklassi puhul arvutatakse kõikide delta- ja vegariski omavahendite nõuete kohaldamisalas olevate instrumentide tundlikkus iga asjaomasesse riskiklassi kuuluva kohaldatava delta- ja vegariski teguri suhtes, kasutades 3. jao 2. alajao vastavaid valemeid. Kui instrumendi väärtus sõltub mitmest riskitegurist, määratakse tundlikkus iga riskiteguri puhul eraldi.

4.   Tundlikkused määratakse igas riskiklassis ühte rühmadest „b“.

5.   Igas rühmas „b“ tasaarvestatakse positiivsed ja negatiivsed tundlikkused sama riskiteguri suhtes, saades nii igas rühmas netotundlikkused (sk) iga riskiteguri k suhtes.

6.   Netotundlikkused igas rühmas oleva iga riskiteguri suhtes korrutatakse 6. jaos sätestatud vastavate riskikaaludega, arvutades kaalutud tundlikkused iga riskiteguri suhtes kõnealuses rühmas vastavalt järgmisele valemile:

| | WSk = RWk · sk

  kus:







  WSk | = | kaalutud tundlikkus, |
| --- | --- | --- | --- |
| RWk | = | riskikaalud ning |
| sk | = | riskitegur. |

WSk = RWk · sk

kus:

WSk

=

kaalutud tundlikkus,

RWk

=

riskikaalud ning

sk

=

riskitegur.

7.   Kaalutud tundlikkused igas rühmas olevate eri riskitegurite suhtes liidetakse vastavalt järgmisele valemile, milles ruutjuure funktsioonis oleva koguse alammäär on null, saades nii rühmaspetsiifilise tundlikkuse. Samas rühmas olevate kaalutud tundlikkuste puhul kasutatakse vastavaid korrelatsioone (ρkl), mis on sätestatud 6. jaos.

| | kus:







  Kb | = | rühmaspetsiifiline tundlikkus ning |
| --- | --- | --- | --- |
| WS | = | kaalutud tundlikkused. |

Formula

kus:

Kb

=

rühmaspetsiifiline tundlikkus ning

WS

=

kaalutud tundlikkused.

8.   Rühmaspetsiifiline tundlikkus arvutatakse iga riskiklassi rühma puhul vastavalt lõigetele 5, 6 ja 7. Kui kõikide rühmade rühmaspetsiifiline tundlikkus on arvutatud, liidetakse rühmade lõikes vastavalt järgmisele valemile kokku kaalutud tundlikkused kõikide riskitegurite suhtes, kasutades 6. jaos sätestatud eri rühmade kaalutud tundlikkuste vastavaid korrelatsioone γbc, saades nii riskiklassile spetsiifilise delta- või vegariski omavahendite nõude:

Formula

kus:

| Sb | = | Σk WSk kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja Sc = Σk WSk rühmas c; kui Sb ja Sc väärtused annavad

  kogusummaks negatiivse arvu, arvutab krediidiasutus või investeerimisühing riskiklassile spetsiifilised delta- või vegariski omavahendite nõuded, kasutades alternatiivset spetsifikatsiooni, mille puhul |
| --- | --- | --- |
| Sb | = | max [min (Σk WSk, Kb), – Kb kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja |
| Sc | = | max [min (Σk WSk, Kc), – Kc kõikide riskitegurite puhul rühmas c. |

Sb

=

Σk WSk kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja Sc = Σk WSk rühmas c; kui Sb ja Sc väärtused annavad
  Formula
  kogusummaks negatiivse arvu, arvutab krediidiasutus või investeerimisühing riskiklassile spetsiifilised delta- või vegariski omavahendite nõuded, kasutades alternatiivset spetsifikatsiooni, mille puhul

Sb

=

max [min (Σk WSk, Kb), – Kb kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja

Sc

=

max [min (Σk WSk, Kc), – Kc kõikide riskitegurite puhul rühmas c.

Riskiklassile spetsiifilised delta- või vegariski omavahendite nõuded arvutatakse iga riskiklassi puhul vastavalt lõigetele 1–8.

Artikkel 325g

Kumerusriski omavahendite nõuded

Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad kumerusriski omavahendite nõuded vastavalt artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktile.

Artikkel 325h

Riskiklassile spetsiifiliste delta-, vega- ja kumerusriskide omavahendite nõuete koondamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud koondavad riskiklassile spetsiifilised delta-, vega- ja kumerusriskide omavahendite nõuded kooskõlas lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud protsessiga.

2.   Riskiklassile spetsiifiliste delta-, vega- ja kumerusriskide omavahendite nõuete arvutamise protsess, mida on kirjeldatud artiklites 325f ja 325g, toimub iga riskiklassi puhul kolm korda, kasutades iga kord erinevat korrelatsiooni parameetrite kogumit ρkl (korrelatsioon rühmas olevate riskitegurite vahel) ja γbc (korrelatsioon riskiklassis olevate rühmade vahel). Igaüks neist kolmest kogumist vastab erinevale stsenaariumile järgmiselt:

| a) | „keskmise korrelatsiooni“ stsenaarium, mille puhul korrelatsiooni parameetrid ρkl ja γbc on samad mis 6. jaos; |
| --- | --- |

a)

„keskmise korrelatsiooni“ stsenaarium, mille puhul korrelatsiooni parameetrid ρkl ja γbc on samad mis 6. jaos;

| b) | „kõrge korrelatsiooni“ stsenaarium, mille puhul 6. jaos määratletud korrelatsiooni parameetrid ρkl ja γbc korrutatakse ühesuguselt 1,25ga ning ρkl ja γbc suhtes kohaldatakse ülemmäära 100 %; |
| --- | --- |

b)

„kõrge korrelatsiooni“ stsenaarium, mille puhul 6. jaos määratletud korrelatsiooni parameetrid ρkl ja γbc korrutatakse ühesuguselt 1,25ga ning ρkl ja γbc suhtes kohaldatakse ülemmäära 100 %;

| c) | „madala korrelatsiooni“ stsenaarium täpsustatakse artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktis. |
| --- | --- |

c)

„madala korrelatsiooni“ stsenaarium täpsustatakse artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktis.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud liidavad iga stsenaariumi puhul riskiklassile spetsiifilised delta-, vega- ja kumerusriski omavahendite nõuded, et määrata kolm stsenaariumispetsiifilist omavahendite nõuet.

4.   Tundlikkusel põhineva meetodi omavahendite nõudeks määratakse lõikes 3 osutatud kolmest stsenaariumispetsiifilisest omavahendite nõudest suurim.

Artikkel 325i

Indeksitega seotud instrumentide ja mitme alusvaraga optsioonide käsitlemine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad indeksitega seotud instrumente ja mitme alusvaraga optsioone vastavalt artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktile.

Artikkel 325j

Investeerimisfondide käsitlemine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad investeerimisfonde vastavalt artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktile.

Artikkel 325k

Väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad käesolevas artiklis sätestatud protsessi kasutada võla- või omakapitali instrumentide väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonide tururiski omavahendite nõuete arvutamiseks.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad iga individuaalse emitendi puhul ühte asjakohast tabelis 1 loetletud korrutustegurit kõikide väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonide netotundlikkuse suhtes, jättes välja väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on formaalsete kokkulepete põhjal märkinud või mille tagamises nad on osalenud, ja arvutavad tururiski omavahendite nõuded korrigeeritud netotundlikkuse põhjal vastavalt käesolevas peatükis sätestatud meetodile.

Tabel 1

| 0. tööpäev | 0 % |
| --- | --- |
| 1. tööpäev | 10 % |
| 2. ja 3. tööpäev | 25 % |
| 4. tööpäev | 50 % |
| 5. tööpäev | 75 % |
| Pärast 5. tööpäeva | 100 % |

0. tööpäev

0 %

1. tööpäev

10 %

2. ja 3. tööpäev

25 %

4. tööpäev

50 %

5. tööpäev

75 %

Pärast 5. tööpäeva

100 %

Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „0. tööpäev“ tööpäeva, mil krediidiasutus või investeerimisühing kohustub tingimusteta vastu võtma kindlaksmääratud hulga kokkulepitud hinnaga väärtpabereid.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitavad pädevaid asutusi käesolevas artiklis sätestatud protsessi kohaldamisest.

3. jagu

Riskiteguri ja tundlikkuse mõisted

1. alajagu

Riskiteguri mõisted

Artikkel 325l

Intressimäära üldriski tegurid

1.   Kõikide intressimäära üldriski tegurite, sealhulgas inflatsiooniriski ja eri valuutade alusriski puhul on iga valuuta kohta üks rühm, millest igaüks sisaldab eri liiki riskitegureid.

Intressimäära suhtes tundlike instrumentide suhtes kohaldatavad delta intressimäära üldriski tegurid on asjakohased riskivabad intressimäärad iga valuuta ja iga järgmise lõpptähtaja kohta: 0,25 aastat, 0,5 aastat, 1 aasta, 2 aastat, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat, 15 aastat, 20 aastat ja 30 aastat. Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad täpsustatud punktidele riskitegurid, kasutades lineaarset interpolatsiooni või meetodit, mis on kõige rohkem kooskõlas hinnastamisfunktsioonidega, mida kasutab krediidiasutuse või investeerimisühingu iseseisev riskikontrolli funktsioon, et teavitada kõrgemat juhtkonda tururiskist või kasumist ja kahjumist.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud leiavad iga valuuta kohta riskivabad intressimäärad krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellis hoitavate rahaturuinstrumentide põhjal, millel on kõige madalam krediidirisk, nagu üleööintressi vahetuslepingud.

3.   Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud ei saa lõikes 2 osutatud meetodit kohaldada, põhinevad riskivabad intressimäärad ühel või enamal turupõhisel vahetuslepingu kõveral, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide turuhinna määramiseks, nagu pankadevahelise intressimäära vahetuslepingute kõverad.

Kui lõikes 2 ja käesoleva lõike esimeses lõigus kirjeldatud turupõhiste vahetuslepingute kõverate andmed on ebapiisavad, võib riskivabasid intressimäärasid tuletada riigivõlakirja kõverast, mis on antud valuuta puhul kõige asjakohasem.

Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad riigi võlakohustuste puhul intressimäära üldriski tegureid, mis on tuletatud vastavalt käesoleva lõike teises lõigus sätestatud protseduurile, ei vabastata riigi võlakohustust krediidimarginaali riski omavahendite nõuetest. Sellistel juhtudel, kui ei ole võimalik eristada riskivaba intressimäära krediidimarginaali riskist, määratakse tundlikkus selle riskiteguri suhtes nii intressimäära üldriskile kui ka krediidimarginaali riski klassidele.

4.   Intressimäära üldriski tegurite puhul moodustab iga valuuta eraldi rühma. Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad samas rühmas olevatele, kuid erineva lõpptähtajaga riskiteguritele erineva riskikaalu vastavalt 6. jaole.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad täiendavaid riskitegureid selliste võlainstrumentide inflatsiooniriskile, mille rahavood sõltuvad funktsionaalselt inflatsioonimääradest. Need täiendavad riskitegurid koosnevad iga valuuta kohta ühest erinevate lõpptähtaegadega turupõhiste inflatsioonimäärade vektorist. Iga instrumendi puhul on vektori komponentide arv sama mis inflatsioonimäärade arv, mida kasutatakse asjaomase instrumendi puhul muutujatena krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelis.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad instrumendi tundlikkuse lõikes 4 osutatud inflatsiooniriski täiendava riskiteguri suhtes kui instrumendi väärtuse muutuse, mis tuleneb selle hinnastamismudeli kohaselt 1 baaspunkti suurusest nihkumisest igas vektori komponendis. Iga valuuta moodustab eraldi rühma. Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad inflatsiooni igas rühmas ühe riskitegurina, sõltumata iga vektori komponentide arvust. Krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestavad kõik rühmas olevad tundlikkused inflatsiooni suhtes, mis on arvutatud nii, nagu käesolevas lõikes kirjeldatud, et tekiks üks netotundlikkus iga rühma kohta.

6.   Võlainstrumentide suhtes, mis hõlmavad makseid eri valuutades, kohaldatakse ka asjaomaste valuutade vahelist alusriski. Tundlikkusel põhineva meetodi kasutamisel kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskitegureid, milleks on iga valuuta eri valuutade alusrisk kas USA dollari või euro suhtes. Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad eri valuutade alusriskid, mis ei ole seotud alusriskiga USA dollari suhtes ega alusriskiga euro suhtes, kas alusriskina USA dollari suhtes või alusriskina euro suhtes.

Iga eri valuutade alusriski tegur koosneb iga valuuta kohta ühest erinevate lõpptähtaegadega eri valuutade alusriski vektorist. Iga instrumendi puhul on vektori komponentide arv sama mis eri valuutade alusriskide arv, mida kasutatakse asjaomase instrumendi puhul muutujatena krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelis. Iga valuuta moodustab erineva rühma.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad instrumendi tundlikkuse eri valuutade alusriski teguri suhtes kui instrumendi väärtuse muutuse, mis tuleneb selle hinnastamismudeli kohaselt 1 baaspunkti suurusest nihkumisest igas vektori komponendis. Iga valuuta moodustab eraldi rühma. Igas rühmas on kaks võimalikku erinevat riskitegurit: alusrisk euro suhtes ja alusrisk USA dollari suhtes, sõltumata eri valuutade alusriski vektori komponentide arvust. Maksimaalne netotundlikkuste arv rühma kohta on kaks.

7.   Intressimäära vega-üldriski tegurid, mida kohaldatakse alusvaraga optsioonide suhtes, mis on tundlikud üldise intressimäära suhtes, on asjaomaste riskivabade intressimäärade eeldatavad volatiilsused, nagu on kirjeldatud lõigetes 2 ja 3, mis määratakse rühmadele olenevalt valuutast ning mis määratakse igas rühmas järgmistele lõpptähtaegadele: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat ja 10 aastat. Iga valuuta kohta on üks rühm.

Tasaarvestuse kohaldamisel käsitlevad krediidiasutused ja investeerimisühingud eeldatavaid volatiilsusi, mis on seotud samade riskivabade intressimäärade ja samade lõpptähtaegadega, sama riskiteguri moodustavana.

Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad eeldatava volatiilsuse käesolevas lõikes viidatud lõpptähtaegadele, kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| a) | kui optsiooni lõpptähtaeg on kooskõlas alusvara lõpptähtajaga, võetakse arvesse ühte riskitegurit, mis määratakse vastavalt kõnealusele lõpptähtajale; |
| --- | --- |

a)

kui optsiooni lõpptähtaeg on kooskõlas alusvara lõpptähtajaga, võetakse arvesse ühte riskitegurit, mis määratakse vastavalt kõnealusele lõpptähtajale;

| b) | kui optsiooni lõpptähtaeg on alusvara lõpptähtajast lühem, võetakse arvesse järgmisi riskitegureid järgmiselt:






  i) | esimene riskitegur määratakse vastavalt optsiooni lõpptähtajale; |
| --- | --- | --- |

b)

kui optsiooni lõpptähtaeg on alusvara lõpptähtajast lühem, võetakse arvesse järgmisi riskitegureid järgmiselt:

i)

esimene riskitegur määratakse vastavalt optsiooni lõpptähtajale;

| ii) | teine riskitegur määratakse vastavalt optsiooni alusvara järelejäänud tähtajale optsiooni lunastustähtpäeval. |
| --- | --- |

ii)

teine riskitegur määratakse vastavalt optsiooni alusvara järelejäänud tähtajale optsiooni lunastustähtpäeval.

8.   Kumeruse intressimäära üldriski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama, koosnevad iga valuuta kohta ühest riskivaba intressimäära vektorist, mis esindab konkreetset riskivaba intressikõverat. Iga valuuta moodustab erineva rühma. Iga instrumendi puhul on vektori komponentide arv sama mis riskivabade intressimäärade erinevate lõpptähtaegade arv, mida kasutatakse asjaomase instrumendi puhul muutujatena krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelis.

9.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad instrumendi tundlikkuse iga riskiteguri suhtes, mida kasutatakse kumerusriski valemis, vastavalt artiklile 325g. Kumerusriski määramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse vektoreid, mis vastavad erinevatele intressikõveratele ning millel on erinev arv komponente, sama riskitegurina, tingimusel et asjaomased vektorid vastavad samale valuutale. Krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestavad tundlikkused sama riskiteguri suhtes. Ühe rühma kohta peab olema ainult üks netotundlikkus.

Inflatsiooni ja eri valuutade alusriskide puhul ei kohaldata kumerusriski omavahendite nõudeid.

Artikkel 325m

Krediidimarginaali riski tegurid muu kui väärtpaberistamise puhul

1.   Delta krediidimarginaali riski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama muu kui väärtpaberistamise instrumentidele, mis on krediidimarginaali riski suhtes tundlikud, on nende instrumentide emitendi krediidimarginaali riski määrad, mis on tuletatud asjaomastest võlainstrumentidest ja krediidiriski vahetustehingutest ning mis määratakse igale järgmisele lõpptähtajale: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad iga emitendi ja lõpptähtaja kohta ühte riskitegurit, olenemata sellest, kas emitendi krediidimarginaali riski määrad tulenevad võlainstrumentidest või krediidiriski vahetustehingutest. Rühmad on 6. jaos osutatud sektorite rühmad ja iga rühm sisaldab kõiki riskitegureid, mis on jaotatud asjaomasele sektorile.

2.   Vega krediidimarginaali riski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama muu kui väärtpaberistamise alusvaraga optsioonidele, mis on krediidimarginaali riski suhtes tundlikud, on alusvara emitendi krediidimarginaali riski määrade eeldatavad volatiilsused, mis on tuletatud vastavalt lõikes 1 sätestatule ja mis määratakse järgmistele lõpptähtaegadele vastavalt optsiooni lõpptähtajale, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat. Kasutatakse samu rühmi, mida kasutati delta krediidimarginaali riski puhul muu kui väärtpaberistamise jaoks.

3.   Kumeruse krediidimarginaali riski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama muu kui väärtpaberistamise instrumentidele, koosnevad ühest krediidimarginaali riski määrade vektorist, mis esindab konkreetse emitendi krediidimarginaali riski kõverat. Iga instrumendi puhul on vektori komponentide arv sama mis krediidimarginaali riski määrade erinevate lõpptähtaegade arv, mida kasutatakse asjaomase instrumendi puhul muutujatena krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelis. Kasutatakse samu rühmi, mida kasutati delta krediidimarginaali riski puhul muu kui väärtpaberistamise jaoks.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad instrumendi tundlikkuse iga riskiteguri suhtes, mida kasutatakse kumerusriski valemis, vastavalt artiklile 325g. Kumerusriski kohaldamisel käsitlevad krediidiasutused ja investeerimisühingud vektoreid, mis on tuletatud kas asjaomastest võlainstrumentidest või krediidiriski vahetustehingutest ja millel on erinev arv komponente, sama riskitegurina, tingimusel et asjakohased vektorid vastavad samale emitendile.

Artikkel 325n

Krediidimarginaali riski tegurid väärtpaberistamise puhul

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad lõikes 3 osutatud krediidimarginaali riski tegureid väärtpaberistamise positsioonidele, mis on lisatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, nagu on osutatud artikli 325 lõigetes 6, 7 ja 8.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad lõikes 5 osutatud krediidimarginaali riski tegureid väärtpaberistamise positsioonidele, mis ei ole lisatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, nagu on osutatud artikli 325 lõigetes 6, 7 ja 8.

2.   Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamiste krediidimarginaali riski suhtes kohaldatavad rühmad on samad mis muu kui väärtpaberistamise krediidimarginaali riski suhtes kohaldatavad rühmad, nagu on osutatud 6. jaos.

Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamiste krediidimarginaali riski suhtes kohaldatavad rühmad on eriomased käesolevale riskiklassikategooriale, nagu on osutatud 6. jaos.

3.   Krediidimarginaali riski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise positsioonide suhtes, on järgmised:

| a) | deltariski tegurid on kõik asjaomased väärtpaberistamise positsiooni aluspositsioonide emitentide krediidimarginaali riski määrad, mis on tuletatud asjaomastest võlainstrumentidest ja krediidiriski vahetustehingutest, iga järgmise lõpptähtaja kohta: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat; |
| --- | --- |

a)

deltariski tegurid on kõik asjaomased väärtpaberistamise positsiooni aluspositsioonide emitentide krediidimarginaali riski määrad, mis on tuletatud asjaomastest võlainstrumentidest ja krediidiriski vahetustehingutest, iga järgmise lõpptähtaja kohta: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat;

| b) | vegariski tegurid, mis on kohaldatavad nende väärtpaberistamise positsioonidega optsioonidele, mis on lisatud alusvarana alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, on väärtpaberistamise positsiooni aluspositsioonide emitentide krediidimarginaali riskide eeldatavad volatiilsused, mis on tuletatud vastavalt käesoleva lõike punktis a kirjeldatule ning mis määratakse järgmistele lõpptähtaegadele vastavalt asjaomase optsiooni lõpptähtajale, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat; |
| --- | --- |

b)

vegariski tegurid, mis on kohaldatavad nende väärtpaberistamise positsioonidega optsioonidele, mis on lisatud alusvarana alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, on väärtpaberistamise positsiooni aluspositsioonide emitentide krediidimarginaali riskide eeldatavad volatiilsused, mis on tuletatud vastavalt käesoleva lõike punktis a kirjeldatule ning mis määratakse järgmistele lõpptähtaegadele vastavalt asjaomase optsiooni lõpptähtajale, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat;

| c) | kumerusriski tegurid on asjaomased väärtpaberistamise positsiooni aluspositsioonide emitentide krediidimarginaali riski intressikõverad, mida väljendatakse krediidimarginaali riski määrade vektorina erinevate lõpptähtaegade puhul, mis on tuletatud vastavalt käesoleva lõike punktis a kirjeldatule; iga instrumendi puhul on vektori komponentide arv sama mis krediidimarginaali riski määrade erinevate lõpptähtaegade arv, mida kasutatakse asjaomase instrumendi puhul muutujatena krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelis. |
| --- | --- |

c)

kumerusriski tegurid on asjaomased väärtpaberistamise positsiooni aluspositsioonide emitentide krediidimarginaali riski intressikõverad, mida väljendatakse krediidimarginaali riski määrade vektorina erinevate lõpptähtaegade puhul, mis on tuletatud vastavalt käesoleva lõike punktis a kirjeldatule; iga instrumendi puhul on vektori komponentide arv sama mis krediidimarginaali riski määrade erinevate lõpptähtaegade arv, mida kasutatakse asjaomase instrumendi puhul muutujatena krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelis.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad väärtpaberistamise positsiooni tundlikkuse iga riskiteguri suhtes, mida kasutatakse kumerusriski valemis, nagu on kindlaks määratud artiklis 325g. Kumerusriski kohaldamisel käsitlevad krediidiasutused ja investeerimisühingud vektoreid, mis on tuletatud kas asjaomastest võlainstrumentidest või krediidiriski vahetustehingutest ja millel on erinev arv komponente, sama riskitegurina, tingimusel et asjaomased vektorid vastavad samale emitendile.

5.   Krediidimarginaali riski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama väärtpaberistamise positsioonide suhtes, mis ei ole lisatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, osutavad alusvaraks olevate instrumentide riskimarginaali asemel väärtpaberistamise seeria riskimarginaalile ja on järgmised:

| a) | deltariski tegurid on asjaomased väärtpaberistamise seeria krediidimarginaali riski määrad, mis on määratud järgmistele lõpptähtaegadele vastavalt väärtpaberistamise seeria lõpptähtajale: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat ja 10 aastat; |
| --- | --- |

a)

deltariski tegurid on asjaomased väärtpaberistamise seeria krediidimarginaali riski määrad, mis on määratud järgmistele lõpptähtaegadele vastavalt väärtpaberistamise seeria lõpptähtajale: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat ja 10 aastat;

| b) | vegariski tegurid, mida kohaldatakse nende väärtpaberistamise positsioonidega optsioonidele, mis ei ole lisatud alusvarana alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, on väärtpaberistamise seeriate krediidimarginaali riskide eeldatavad volatiilsused, millest igaüks määratakse järgmistele lõpptähtaegadele vastavalt asjaomase optsiooni lõpptähtajale, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat; |
| --- | --- |

b)

vegariski tegurid, mida kohaldatakse nende väärtpaberistamise positsioonidega optsioonidele, mis ei ole lisatud alusvarana alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, on väärtpaberistamise seeriate krediidimarginaali riskide eeldatavad volatiilsused, millest igaüks määratakse järgmistele lõpptähtaegadele vastavalt asjaomase optsiooni lõpptähtajale, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat;

| c) | kumerusriski tegurid on samad, mida on kirjeldatud käesoleva lõike punktis a; kõikidele nimetatud riskiteguritele määratakse ühine riskikaal, nagu on osutatud 6. jaos. |
| --- | --- |

c)

kumerusriski tegurid on samad, mida on kirjeldatud käesoleva lõike punktis a; kõikidele nimetatud riskiteguritele määratakse ühine riskikaal, nagu on osutatud 6. jaos.

Artikkel 325o

Aktsiariski tegurid

1.   Kõikide aktsiariski tegurite rühmad on 6. jaos osutatud sektorite rühmad.

2.   Aktsiatega seotud deltariski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama, on kõik aktsia hetkehinnad ja kõik aktsia repomäärad.

Aktsiariski kohaldamisel moodustab konkreetne aktsia repokõver ühe riskiteguri, mis väljendub repomäärade vektorina erinevate lõpptähtaegade suhtes. Iga instrumendi puhul on vektori komponentide arv sama mis repomäärade erinevate lõpptähtaegade arv, mida kasutatakse asjaomase instrumendi puhul muutujatena krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelis.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad instrumendi tundlikkuse aktsiariski teguri suhtes kui instrumendi väärtuse muutuse, mis tuleneb selle hinnastamismudeli kohaselt 1 baaspunkti suurusest nihkumisest igas vektori komponendis. Krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestavad tundlikkused sama kapitaliväärtpaberi repomäära riskiteguri suhtes, olenemata iga vektori komponentide arvust.

3.   Aktsiatega seotud vegariski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama alusvaraga optsioonide suhtes, mis on tundlikud aktsiate suhtes, on aktsia hetkehinna eeldatavad volatiilsused, mis määratakse järgmistele lõpptähtaegadele vastavalt asjaomaste optsioonide lõpptähtaegadele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat ja 10 aastat. Aktsia repomäärade suhtes ei kohaldata vegariski omavahendite nõudeid.

4.   Aktsiatega seotud kumerusriski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama alusvaraga optsioonide suhtes, mis on tundlikud aktsiate suhtes, on kõik aktsia hetkehinnad, olenemata vastavate optsioonide lõpptähtajast. Aktsia repomäärade suhtes ei kohaldata kumerusriski omavahendite nõudeid.

Artikkel 325p

Kaubariski tegurid

1.   Kõikide kaubariski tegurite rühmad on 6. jaos osutatud sektorite rühmad.

2.   Kauba deltariski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama kauba suhtes tundlike instrumentide suhtes, on kõik kauba hetkehinnad iga kaubaliigi ja iga järgmise lõpptähtaja kohta: 0,25 aastat, 0,5 aastat, 1 aasta, 2 aastat, 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat, 15 aastat, 20 aastat ja 30 aastat. Krediidiasutused ja investeerimisühingud loevad ainult kahte kaubahinda sama kaubaliigi puhul, millel on sama lõpptähtaeg, samaks riskiteguriks, mille puhul on juriidilised tingimused seoses üleandmise asukohaga identsed.

3.   Kauba vegariski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama alusvaraga optsioonide suhtes, mis on kauba suhtes tundlikud, on kaubahinna eeldatavad volatiilsused iga kaubaliigi kohta, mis määratakse järgmistele lõpptähtaegadele vastavalt asjaomaste optsioonide lõpptähtaegadele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat ja 10 aastat. Krediidiasutused ja investeerimisühingud loevad tundlikkusi sama kaubaliigi suhtes ja mis on määratud samale lõpptähtajale, üheks riskiteguriks, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud seejärel tasaarvestavad.

4.   Kauba kumerusriski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama alusvaraga optsioonide suhtes, mis on kauba suhtes tundlikud, on üks kaubahindade kogum, millel on erinevad lõpptähtajad iga kaubaliigi kohta, ja mida kujutatakse vektorina. Iga instrumendi puhul on vektori komponentide arv sama mis kaubahindade arv, mida kasutatakse asjaomase instrumendi puhul muutujatena krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelis. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei erista kaubahindu üleandmise asukoha alusel.

Instrumendi tundlikkus iga riskiteguri suhtes, mida kasutatakse kumerusriski valemis, arvutatakse vastavalt artiklile 325g. Kumerusriski kohaldamisel käsitlevad krediidiasutused ja investeerimisühingud erineva komponentide arvuga vektoreid sama riskiteguri moodustavana, tingimusel et asjakohased vektorid vastavad samale kaubaliigile.

Artikkel 325q

Valuutariski riskitegurid

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad valuutatundlikele instrumentidele kohaldama valuutariski deltariski tegureid, milleks on kõik valuuta hetkekursid, mis jäävad valuuta, milles instrument on nomineeritud, ja krediidiasutuse või investeerimisühingu aruandlusvaluuta vahemikku. Iga valuutapaari kohta on üks rühm, mis sisaldab ühte riskitegurit ja ühte netotundlikkust.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad valuutatundlikele alusvaraga optsioonidele kohaldama valuutariski vegariski tegureid, milleks on lõikes 1 osutatud valuutapaaride vaheliste vahetuskursside eeldatavad volatiilsused. Need valuutakursside eeldatavad volatiilsused määratakse järgmistele lõpptähtaegadele kooskõlas asjaomaste optsioonide lõpptähtaegadega, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid: 0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat ja 10 aastat.

3.   Valuutariski kumerusriski tegurid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama alusvaraga optsioonidele, mis on valuutatundlikud, on samad, millele on osutatud lõikes 1.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei ole kohustatud kõikide valuutariski delta-, vega- ja kumerusriski tegurite puhul eristama valuuta onshore- ja offshore-variante.

2. alajagu

Tundlikkuse mõisted

Artikkel 325r

Deltariski tundlikkus

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad delta intressimäära üldriski tundlikkuse järgmiselt:

| a) | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest, arvutatakse järgmiselt:





  kus: | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest |
| --- | --- | --- | --- |
| rkt | = | riskivaba kõvera k määr lõpptähtajaga t; |
| Vi (.) | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning |
| x, y | = | muud riskitegurid kui rkt hinnastamisfunktsioonis Vi; |

a)

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest, arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

Formula

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest

rkt

=

riskivaba kõvera k määr lõpptähtajaga t;

Vi (.)

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning

x, y

=

muud riskitegurid kui rkt hinnastamisfunktsioonis Vi;

| b) | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad inflatsiooniriskist ja eri valuutade alusriskist, arvutatakse järgmiselt:





  kus: | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad inflatsiooniriskist ja eri valuutade alusriskist; |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | m komponentidega vektor, mis esindab antud valuuta j eeldatavat inflatsiooni kõverat või eri valuutade aluskõverat, kui m on võrdne inflatsiooni või eri valuutadega seotud muutujate arvuga, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis; |
| | = | mõõte ühikmaatriks (1 · m); |
| Vi (.) | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning |
| y, z | = | teised muutujad hinnastamismudelis. |

b)

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad inflatsiooniriskist ja eri valuutade alusriskist, arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

Formula

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad inflatsiooniriskist ja eri valuutade alusriskist;

Formula

=

m komponentidega vektor, mis esindab antud valuuta j eeldatavat inflatsiooni kõverat või eri valuutade aluskõverat, kui m on võrdne inflatsiooni või eri valuutadega seotud muutujate arvuga, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis;

Formula

=

mõõte ühikmaatriks (1 · m);

Vi (.)

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning

y, z

=

teised muutujad hinnastamismudelis.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad delta krediidimarginaali riski tundlikkuse kõikide väärtpaberistamise ja muu kui väärtpaberistamise positsioonide puhul järgmiselt:

Formula

kus:

| | = | delta krediidimarginaali riski tundlikkus kõikide väärtpaberistamise ja muu kui väärtpaberistamise positsioonide puhul; |
| --- | --- | --- |
| cskt | = | emitendi j krediidimarginaali riski väärtus lõpptähtajal t; |
| Vi (.) | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning |
| x, y | = | muud riskitegurid kui cs_kt hinnastamisfunktsioonis Vi. |

Formula

=

delta krediidimarginaali riski tundlikkus kõikide väärtpaberistamise ja muu kui väärtpaberistamise positsioonide puhul;

cskt

=

emitendi j krediidimarginaali riski väärtus lõpptähtajal t;

Vi (.)

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning

x, y

=

muud riskitegurid kui cs_kt hinnastamisfunktsioonis Vi.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad delta aktsiariski tundlikkuse järgmiselt:

| a) | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia hetkehindadest, arvutatakse järgmiselt:





  kus:







  sk | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia hetkehindadest; |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | konkreetne kapitaliväärtpaber; |
| EQk | = | selle kapitaliväärtpaberi hetkehinna väärtus; |
| Vi (.) | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning |
| x, y | = | muud riskitegurid kui EQk hinnastamisfunktsioonis Vi; |

a)

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia hetkehindadest, arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

sk

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia hetkehindadest;

k

=

konkreetne kapitaliväärtpaber;

EQk

=

selle kapitaliväärtpaberi hetkehinna väärtus;

Vi (.)

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning

x, y

=

muud riskitegurid kui EQk hinnastamisfunktsioonis Vi;

| b) | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt:





  kus: | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest; |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | indeks, mis tähistab aktsiat; |
| | = | m komponentidega vektor, mis kajastab repolepingu struktuuri konkreetse aktsia k puhul, kui m on võrdne repomäärade arvuga, mis vastavad erinevatele lõpptähtaegadele, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis; |
| | = | mõõte ühikmaatriks (1 · m); |
| Vi | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning |
| y, z | = | muud riskitegurid kui

  hinnastamisfunktsioonis Vi. |

b)

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

Formula

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest;

k

=

indeks, mis tähistab aktsiat;

Formula

=

m komponentidega vektor, mis kajastab repolepingu struktuuri konkreetse aktsia k puhul, kui m on võrdne repomäärade arvuga, mis vastavad erinevatele lõpptähtaegadele, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis;

Formula

=

mõõte ühikmaatriks (1 · m);

Vi

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning

y, z

=

muud riskitegurid kui
  Formula
  hinnastamisfunktsioonis Vi.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad delta kaubariski tundlikkuse iga riskiteguri k suhtes järgmiselt:

Formula

kus:

| sk | = | delta kaubariski tundlikkus; |
| --- | --- | --- |
| k | = | asjaomase kaubariski tegur; |
| CTYk | = | riskiteguri k väärtus; |
| Vi (.) | = | instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning |
| y, z | = | muud riskitegurid kui CTYk instrumendi i hinnastamismudelis. |

sk

=

delta kaubariski tundlikkus;

k

=

asjaomase kaubariski tegur;

CTYk

=

riskiteguri k väärtus;

Vi (.)

=

instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning

y, z

=

muud riskitegurid kui CTYk instrumendi i hinnastamismudelis.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad delta valuutariski tundlikkuse iga valuutariski teguri k suhtes järgmiselt:

Formula

kus:

| sk | = | delta valuutariski tundlikkus; |
| --- | --- | --- |
| k | = | asjaomase valuutariski tegur; |
| FXk | = | riskiteguri väärtus; |
| Vi (.) | = | instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning |
| y, z | = | muud riskitegurid kui FXk instrumendi i hinnastamismudelis. |

sk

=

delta valuutariski tundlikkus;

k

=

asjaomase valuutariski tegur;

FXk

=

riskiteguri väärtus;

Vi (.)

=

instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning

y, z

=

muud riskitegurid kui FXk instrumendi i hinnastamismudelis.

Artikkel 325s

Vegariski tundlikkus

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad optsiooni vegariski tundlikkuse antud riskiteguri k suhtes järgmiselt:

Formula

kus:

| sk | = | optsiooni vegariski tundlikkus; |
| --- | --- | --- |
| k | = | konkreetne vegariski tegur, mis koosneb eeldatavast volatiilsusest; |
| volk | = | riskiteguri väärtus, mida peaks väljendama protsendina, ning |
| x, y | = | muud riskitegurid kui volk hinnastamisfunktsioonis Vi. |

sk

=

optsiooni vegariski tundlikkus;

k

=

konkreetne vegariski tegur, mis koosneb eeldatavast volatiilsusest;

volk

=

riskiteguri väärtus, mida peaks väljendama protsendina, ning

x, y

=

muud riskitegurid kui volk hinnastamisfunktsioonis Vi.

2.   Riskiklasside puhul, kus vegariski teguritel on lõpptähtaja mõõde, kuid reegleid riskitegurite määramiseks ei saa kohaldada, sest optsioonidel ei ole lõpptähtaega, määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud need riskitegurid kõige pikemale ettenähtud lõpptähtajale. Nimetatud optsioonide suhtes kohaldatakse jääkriskide lisandit.

3.   Optsioonide puhul, millel pole täitmishinda või barjääri, ning optsioonide puhul, millel on mitu täitmishinda või barjääri, kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täitmishindade ja lõpptähtaegade suhtes määramist, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab optsiooni hinnastamiseks asutusesiseselt. Ka nende optsioonide suhtes kohaldatakse jääkriskide lisandit.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei arvuta vegariski artikli 325 lõigetes 6, 7 ja 8 osutatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise seeriate puhul, millel pole eeldatavat volatiilsust. Nende väärtpaberistamise seeriate puhul arvutatakse delta- ja kumerusriski omavahendite nõuded.

Artikkel 325t

Tundlikkuse arvutamise nõuded

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud tuletavad tundlikkused krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelitest, mis on aluseks kõrgema juhtkonna teavitamisel kasumi ja kahjumi kohta, kasutades käesolevas alajaos esitatud valemeid.

Erandina esimesest lõigust võivad pädevad asutused nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing, kellele on antud luba kasutada 1b. peatükis sätestatud alternatiivset sisemudeli meetodit, kasutaks käesoleva peatüki kohaste tundlikkuste arvutamisel oma sisemudeli meetodi riskimõõtmissüsteemi hinnastamisfunktsioone selleks, et arvutada tururiski omavahendite nõuded ja nendest teavitada kooskõlas artikli 430b lõikega 3.

2.   Artikli 325e lõike 2 punktis a osutatud valikulisusega instrumentide deltariski tundlikkuse arvutamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud eeldada, et eeldatava volatiilsuse riskitegurid jäävad püsivaks.

3.   Artikli 325e lõike 2 punktis b osutatud valikulisusega instrumentide vegariski tundlikkuse arvutamisel kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| a) | seoses intressimäära üldriski ja krediidimarginaali riskiga eeldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud iga valuuta puhul, et nende volatiilsusriski tegurite alusvara, mille kohta vegarisk arvutatakse, järgib kõnealuste instrumentide puhul kasutatavates hinnastamismudelites kas lognormaalset jaotust või normaaljaotust; |
| --- | --- |

a)

seoses intressimäära üldriski ja krediidimarginaali riskiga eeldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud iga valuuta puhul, et nende volatiilsusriski tegurite alusvara, mille kohta vegarisk arvutatakse, järgib kõnealuste instrumentide puhul kasutatavates hinnastamismudelites kas lognormaalset jaotust või normaaljaotust;

| b) | seoses aktsiariski, kaubariski ja valuutariskiga eeldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, et nende volatiilsusriski tegurite alusvara, mille kohta vegarisk arvutatakse, järgib kõnealuste instrumentide puhul kasutatavates hinnastamismudelites lognormaalset jaotust. |
| --- | --- |

b)

seoses aktsiariski, kaubariski ja valuutariskiga eeldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, et nende volatiilsusriski tegurite alusvara, mille kohta vegarisk arvutatakse, järgib kõnealuste instrumentide puhul kasutatavates hinnastamismudelites lognormaalset jaotust.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad kõik tundlikkused, välja arvatud tundlikkuse krediidiväärtuse korrigeerimise suhtes.

5.   Erandina lõikest 1 ja pädevate asutuste loal võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada käesoleva peatüki kohasel kauplemisportfellis oleva positsiooni omavahendite nõuete arvutamisel deltariski tundlikkuse alternatiivseid määratlusi, kui krediidiasutus või investeerimisühing täidab kõik järgmised tingimused:

| a) | kõnealuseid alternatiivseid määratlusi kasutatakse sisemise riskijuhtimise eesmärgil ning krediidiasutuse või investeerimisühingu sõltumatu riskikontrolliüksuse poolt kõrgema juhtkonna teavitamiseks kasumist ja kahjumist; |
| --- | --- |

a)

kõnealuseid alternatiivseid määratlusi kasutatakse sisemise riskijuhtimise eesmärgil ning krediidiasutuse või investeerimisühingu sõltumatu riskikontrolliüksuse poolt kõrgema juhtkonna teavitamiseks kasumist ja kahjumist;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing tõendab, et need alternatiivsed määratlused on positsiooni tundlikkuse kindlakstegemisel asjakohasemad kui käesolevas alajaos esitatud valemid ning et seeläbi saadud tundlikkused ei erine oluliselt kõnealustest valemitest. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing tõendab, et need alternatiivsed määratlused on positsiooni tundlikkuse kindlakstegemisel asjakohasemad kui käesolevas alajaos esitatud valemid ning et seeläbi saadud tundlikkused ei erine oluliselt kõnealustest valemitest.

6.   Erandina lõikest 1 ja pädevate asutuste loal võib krediidiasutus või investeerimisühing käesoleva peatüki raames kauplemisportfellis oleva positsiooni omavahendite nõuete arvutamisel vegariski tundlikkused arvutada, võttes aluseks tundlikkuste alternatiivsete määratluste lineaarse transformatsiooni, kui krediidiasutus või investeerimisühing täidab mõlemad järgmised tingimused:

| a) | kõnealuseid alternatiivseid määratlusi kasutatakse sisemise riskijuhtimise eesmärgil ning krediidiasutuse või investeerimisühingu sõltumatu riskikontrolliüksuse poolt kõrgema juhtkonna teavitamisel kasumist ja kahjumist; |
| --- | --- |

a)

kõnealuseid alternatiivseid määratlusi kasutatakse sisemise riskijuhtimise eesmärgil ning krediidiasutuse või investeerimisühingu sõltumatu riskikontrolliüksuse poolt kõrgema juhtkonna teavitamisel kasumist ja kahjumist;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing tõendab, et need alternatiivsed määratlused on positsiooni tundlikkuse kindlakstegemisel asjakohasemad kui käesolevas alajaos sätestatud valemid ning esimeses lõigus osutatud lineaarne transformatsioon kajastab vegariski tundlikkust. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing tõendab, et need alternatiivsed määratlused on positsiooni tundlikkuse kindlakstegemisel asjakohasemad kui käesolevas alajaos sätestatud valemid ning esimeses lõigus osutatud lineaarne transformatsioon kajastab vegariski tundlikkust.

4. jagu

Jääkriski lisand

Artikkel 325u

Jääkriskide omavahendite nõuded

1.   Lisaks 2. jaos sätestatud tururiski omavahendite nõuetele kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täiendavate omavahendite nõudeid vastavalt käesolevale artiklile instrumentide suhtes, mis on avatud jääkriskile.

2.   Instrumente loetakse avatuks jääkriskile, kui nad vastavad emmale-kummale järgmisele tingimusele:

| a) | instrument põhineb eksootilisel alusvaral, mis käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab kauplemisportfelli instrumenti, mille aluseks olev riskipositsioon ei kuulu 2. jaos sätestatud tundlikkusel põhineva meetodi alusel või 5. jaos sätestatud makseviivituse riski omavahendite nõude puhul delta-, vega- ega kumerusriski käsitluste alla; |
| --- | --- |

a)

instrument põhineb eksootilisel alusvaral, mis käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab kauplemisportfelli instrumenti, mille aluseks olev riskipositsioon ei kuulu 2. jaos sätestatud tundlikkusel põhineva meetodi alusel või 5. jaos sätestatud makseviivituse riski omavahendite nõude puhul delta-, vega- ega kumerusriski käsitluste alla;

| b) | instrument kannab teisi jääkriske, mis käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab mis tahes järgmisi instrumente:






  i) | instrumendid, mille suhtes kohaldatakse 2. jaos sätestatud tundlikkusel põhineva meetodi kasutamisel vega- ja kumerusriski omavahendite nõudeid ning mis toodavad väljamakseid, mida ei saa korrata lihtsate optsioonide piiratud lineaarse kombinatsioonina, millel on üks aluseks olev aktsiahind, kauba hind, vahetuskurss, võlakirja hind, krediidiriski vahetustehingu hind või intressimäära vahetusleping; |
| --- | --- | --- |

b)

instrument kannab teisi jääkriske, mis käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab mis tahes järgmisi instrumente:

i)

instrumendid, mille suhtes kohaldatakse 2. jaos sätestatud tundlikkusel põhineva meetodi kasutamisel vega- ja kumerusriski omavahendite nõudeid ning mis toodavad väljamakseid, mida ei saa korrata lihtsate optsioonide piiratud lineaarse kombinatsioonina, millel on üks aluseks olev aktsiahind, kauba hind, vahetuskurss, võlakirja hind, krediidiriski vahetustehingu hind või intressimäära vahetusleping;

| ii) | instrumendid, mis on positsioonidena lisatud artikli 325 lõikes 6 osutatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli; arvesse ei võeta riskimaandusi, mis on lisatud kõnealusesse alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, nagu on osutatud artikli 325 lõikes 8. |
| --- | --- |

ii)

instrumendid, mis on positsioonidena lisatud artikli 325 lõikes 6 osutatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli; arvesse ei võeta riskimaandusi, mis on lisatud kõnealusesse alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, nagu on osutatud artikli 325 lõikes 8.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad lõikes 1 osutatud täiendavate omavahendite nõudeid lõikes 2 osutatud instrumentide tinglike väärtuste brutosummana, mis korrutatakse järgmiste riskikaaludega:

| a) | 1,0 % lõike 2 punktis a osutatud instrumentide puhul; |
| --- | --- |

a)

1,0 % lõike 2 punktis a osutatud instrumentide puhul;

| b) | 0,1 % lõike 2 punktis b osutatud instrumentide puhul. |
| --- | --- |

b)

0,1 % lõike 2 punktis b osutatud instrumentide puhul.

4.   Erandina lõikest 1 ei kohalda krediidiasutus või investeerimisühing jääkriskide omavahendite nõuet instrumendi suhtes, mis vastab emmale-kummale järgmisele tingimusele:

| a) | instrument on noteeritud tunnustatud börsil; |
| --- | --- |

a)

instrument on noteeritud tunnustatud börsil;

| b) | instrument on kõlblik keskseks kliirimiseks kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012; |
| --- | --- |

b)

instrument on kõlblik keskseks kliirimiseks kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012;

| c) | instrument tasaarvestab täielikult kauplemisportfelli muu positsiooni tururiski; sel juhul ei kohaldata kahe täielikult tasaarvestatud kauplemisportfelli positsiooni suhtes jääkriski omavahendite nõuet. |
| --- | --- |

c)

instrument tasaarvestab täielikult kauplemisportfelli muu positsiooni tururiski; sel juhul ei kohaldata kahe täielikult tasaarvestatud kauplemisportfelli positsiooni suhtes jääkriski omavahendite nõuet.

5.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, mis on eksootiline alusvara ja millised instrumendid on jääkriskidega instrumendid lõike 2 kohaldamisel.

Nende regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel uurib EBA seda, kas üleelamisriski, ilma, looduskatastroofe ja tulevasi realiseeritud volatiilsusi tuleks käsitleda eksootiliste aluspositsioonidena;

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2021.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

5. jagu

Makseviivituse riski omavahendite nõuded

Artikkel 325v

Mõisted ja üldsätted

1.   Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „lühike riskipositsioon“– emitendi või emitentide rühma makseviivitus, mille tulemusena saab krediidiasutus või investeerimisühing kasu, olenemata riskipositsiooni põhjustanud instrumendi või tehingu liigist;

b)   „pikk riskipositsioon“– emitendi või emitentide rühma makseviivitus, mille tulemusena kannab krediidiasutus või investeerimisühing kahju, olenemata riskipositsiooni põhjustanud instrumendi või tehingu liigist;

c)   „ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma“– kahju või kasu eeldatav suurus, mille tekitaks võlgniku makseviivitus konkreetse riskipositsiooni puhul;

d)   „ootamatult makseviivitusse sattumise netosumma“– kahju või kasu eeldatav suurus, mille tekitaks võlgniku makseviivitus konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks pärast ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummade tasaarvestamist;

e)   „makseviivitusest tingitud kahjumäär“– võlgniku makseviivitusest tingitud kahjumäär instrumendi puhul, mille on emiteerinud kõnealune võlgnik, väljendatuna osana instrumendi tinglikust väärtusest;

f)   „makseviivituse riskikaal“– iga võlgniku hinnangulist makseviivituse tõenäosust väljendav protsent vastavalt võlgniku krediidikvaliteedile.

2.   Makseviivituse riski omavahendite nõudeid kohaldatakse võla- ja omakapitali instrumentide suhtes, tuletisinstrumentide suhtes, mille alusvaraks on nimetatud instrumendid, ja tuletisinstrumentide suhtes, mille väljamakseid või õiglasi väärtusi mõjutab muu kui tuletisinstrumendi enda vastaspooleks oleva võlgniku makseviivitus. Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad makseviivituse riski nõuded eraldi kõigi järgmiste instrumendiliikide puhul: muu kui väärtpaberistamine, väärtpaberistamised, mis ei ole lisatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, ja väärtpaberistamised, mis on lisatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli. Lõplikud krediidiasutuse või investeerimisühingu makseviivituse riski omavahendite nõuded on nende kolme komponendi summa.

1. alajagu

Makseviivituse riski omavahendite nõuded muu kui väärtpaberistamise puhul

Artikkel 325w

Ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad iga võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul järgmiselt:

| | JTDlong = max {LGD Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}
  kus:







  JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- | --- |
| Vnotional | = | instrumendi tinglik väärtus; |
| P&Llong | = | muutuja, mida kohandatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb pikka riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga, ning |
| Adjustmentlong | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse Adjustmentlong muutujas plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga. |

JTDlong = max {LGD Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

kus:

JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

instrumendi tinglik väärtus;

P&Llong

=

muutuja, mida kohandatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb pikka riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga, ning

Adjustmentlong

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse Adjustmentlong muutujas plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad iga võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul järgmiselt:

| | JTDshort = min {LGD Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}
  kus:







  JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- | --- |
| Vnotional | = | instrumendi tinglik väärtus, mis märgitakse valemis miinusmärgiga; |
| P&Lshort | = | muutuja, mida kohandatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb lühikest riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga, ning |
| Adjustmentshort | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas plussmärgiga ja suurendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas miinusmärgiga. |

JTDshort = min {LGD Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

kus:

JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

instrumendi tinglik väärtus, mis märgitakse valemis miinusmärgiga;

P&Lshort

=

muutuja, mida kohandatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb lühikest riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga, ning

Adjustmentshort

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas plussmärgiga ja suurendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas miinusmärgiga.

3.   Makseviivitusest tingitud kahjumäär võlainstrumentide puhul, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama lõigetes 1 ja 2 sätestatud arvutuse tegemiseks, on järgmine:

| a) | muude kui kõrgema nõudeõiguse järguga võlainstrumentide suhtes olevatele riskipositsioonidele määratakse makseviivitusest tingitud kahjumääraks 100 %; |
| --- | --- |

a)

muude kui kõrgema nõudeõiguse järguga võlainstrumentide suhtes olevatele riskipositsioonidele määratakse makseviivitusest tingitud kahjumääraks 100 %;

| b) | kõrgema nõudeõiguse järguga võlainstrumentide suhtes olevatele riskipositsioonidele määratakse makseviivitusest tingitud kahjumääraks 75 %; |
| --- | --- |

b)

kõrgema nõudeõiguse järguga võlainstrumentide suhtes olevatele riskipositsioonidele määratakse makseviivitusest tingitud kahjumääraks 75 %;

| c) | pandikirjade suhtes olevatele riskipositsioonidele, nagu on osutatud artiklis 129, määratakse makseviivitusest tingitud kahjumääraks 25 %. |
| --- | --- |

c)

pandikirjade suhtes olevatele riskipositsioonidele, nagu on osutatud artiklis 129, määratakse makseviivitusest tingitud kahjumääraks 25 %.

4.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud arvutuste tegemiseks määratakse tinglikud väärtused kindlaks järgmiselt:

| a) | võlainstrumentide puhul on tinglik väärtus võlainstrumendi nimiväärtus; |
| --- | --- |

a)

võlainstrumentide puhul on tinglik väärtus võlainstrumendi nimiväärtus;

| b) | tuletisinstrumentide puhul, mille alusvaraks on võlaväärtpaber, on tinglik väärtus tuletisinstrumendi tinglik väärtus. |
| --- | --- |

b)

tuletisinstrumentide puhul, mille alusvaraks on võlaväärtpaber, on tinglik väärtus tuletisinstrumendi tinglik väärtus.

5.   Kapitaliinstrumentidest tulenevate riskipositsioonide puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad lõigetes 1 ja 2 osutatud valemite kasutamise asemel järgmiselt:

| | JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- |

JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}
  kus:







  JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- | --- |
| JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul ning |
| V | = | aktsia õiglane väärtus või aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide puhul tuletisinstrumendi aluseks oleva aktsia õiglane väärtus. |

JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

kus:

JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul;

JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul ning

V

=

aktsia õiglane väärtus või aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide puhul tuletisinstrumendi aluseks oleva aktsia õiglane väärtus.

6.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad lõikes 5 sätestatud arvutuse tegemiseks omakapitali instrumentidele makseviivitusest tingitud kahjumääraks 100 %.

7.   Makseviivituse riskipositsioonide puhul, mis tulenevad tuletisinstrumentidest, mille väljamaksed ei ole võlgniku makseviivituse puhul seotud asjaomase võlgniku emiteeritud konkreetse instrumendi tingliku väärtuse, võlgniku makseviivitusest tingitud kahjumäära või võlgniku emiteeritud instrumendiga, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivseid meetodeid ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummade prognoosimiseks.

8.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks,

| a) | kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad arvutama eri liiki instrumentide ootamatult makseviivitusse sattumise summad kooskõlas käesoleva artikliga; |
| --- | --- |

a)

kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad arvutama eri liiki instrumentide ootamatult makseviivitusse sattumise summad kooskõlas käesoleva artikliga;

| b) | milliseid alternatiivseid meetodeid kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lõikes 7 osutatud ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummade prognoosimiseks; |
| --- | --- |

b)

milliseid alternatiivseid meetodeid kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lõikes 7 osutatud ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummade prognoosimiseks;

| c) | muude kui lõike 4 punktides a ja b osutatud instrumentide tinglikud väärtused. |
| --- | --- |

c)

muude kui lõike 4 punktides a ja b osutatud instrumentide tinglikud väärtused.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2021.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 325x

Ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad, tasaarvestades lühikeste ja pikkade riskipositsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad. Tasaarvestamine on võimalik ainult sama võlgniku riskipositsioonide vahel, kui lühikestel riskipositsioonidel on sama või madalam nõudeõiguse järk kui pikkadel riskipositsioonidel.

2.   Tasaarvestamine on olenevalt tasaarvestatavate riskipositsioonide lõpptähtaegadest kas täielik või osaline:

| a) | tasaarvestamine on täielik, kui kõikidel tasaarvestatavatel riskipositsioonidel on lõpptähtajad, mis on kas üks aasta või pikemad; |
| --- | --- |

a)

tasaarvestamine on täielik, kui kõikidel tasaarvestatavatel riskipositsioonidel on lõpptähtajad, mis on kas üks aasta või pikemad;

| b) | tasaarvestamine on osaline, kui vähemalt ühel tasaarvestatavatest riskipositsioonidest on lõpptähtaeg, mis on alla ühe aasta; sel juhul korrutatakse iga vähem kui ühe aastase lõpptähtajaga riskipositsiooni ootamatult makseviivitusse sattumise summa riskipositsiooni lõpptähtaja ja ühe aasta suhtega. |
| --- | --- |

b)

tasaarvestamine on osaline, kui vähemalt ühel tasaarvestatavatest riskipositsioonidest on lõpptähtaeg, mis on alla ühe aasta; sel juhul korrutatakse iga vähem kui ühe aastase lõpptähtajaga riskipositsiooni ootamatult makseviivitusse sattumise summa riskipositsiooni lõpptähtaja ja ühe aasta suhtega.

3.   Kui tasaarvestamine ei ole võimalik, on ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võrdne ootamatult makseviivitusse sattumise netosummaga riskipositsioonide puhul, mille lõpptähtajad on üks aasta või pikemad. Ootamatult makseviivitusse sattumise netosummade arvutamiseks korrutatakse ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad, mille lõpptähtaeg on alla ühe aasta, riskipositsioonide lõpptähtaja ja ühe aasta suhtega, alammääraga kolm kuud.

4.   Lõigete 2 ja 3 kohaldamisel võetakse arvesse tuletislepingute lõpptähtaegasid, mitte nende alusvara lõpptähtaegasid. Rahas omakapitali investeeringutele määratakse krediidiasutuse või investeerimisühingu äranägemisel lõpptähtaeg, mis on kas üks aasta või kolm kuud.

Artikkel 325y

Makseviivituse riski omavahendite nõuete arvutamine

1.   Ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad, olenemata vastaspoole liigist, korrutatakse nende krediidikvaliteedile vastava makseviivituse riskikaaluga, nagu on esitatud tabelis 2:

Tabel 2

| Krediidikvaliteedi kategooria | Makseviivituse riskikaal |
| --- | --- |
| Krediidikvaliteedi aste 1 | 0, 5 % |
| Krediidikvaliteedi aste 2 | 3 % |
| Krediidikvaliteedi aste 3 | 6 % |
| Krediidikvaliteedi aste 4 | 15 % |
| Krediidikvaliteedi aste 5 | 30 % |
| Krediidikvaliteedi aste 6 | 50 % |
| Reitinguta | 15 % |
| Makseviivituses | 100 % |

Krediidikvaliteedi kategooria

Makseviivituse riskikaal

Krediidikvaliteedi aste 1

0, 5 %

Krediidikvaliteedi aste 2

3 %

Krediidikvaliteedi aste 3

6 %

Krediidikvaliteedi aste 4

15 %

Krediidikvaliteedi aste 5

30 %

Krediidikvaliteedi aste 6

50 %

Reitinguta

15 %

Makseviivituses

100 %

2.   Riskipositsioonidele, millele määrataks vastavalt II jaotise 2. peatükile krediidiriski standardmeetodi alusel 0 % riskikaal, määratakse makseviivituse riski omavahendite nõuete puhul makseviivituse riskikaal 0 %.

3.   Kaalutud ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad jaotatakse järgmistesse rühmadesse: äriühingud, riigid ja kohalikud omavalitsused / omavalitsusüksused.

4.   Kaalutud ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad liidetakse igas rühmas vastavalt järgmisele valemile:

| | DRCb = max {(Σi ∈long RWi · net JTDi) – WtS · (Σi ∈short RWi · |net JTDi|); 0}
  kus:







  DRCb | = | makseviivituse riski omavahendite nõue rühma b puhul; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | indeks, mis tähistab rühma b kuuluvat instrumenti; |
| RWi | = | riskikaal ning |
| WtS | = | suhtarv, millega võetakse arvesse rühmasisest riskimaandamissuhte kasu ja mis arvutatakse järgmiselt: |

DRCb = max {(Σi ∈long RWi · net JTDi) – WtS · (Σi ∈short RWi · |net JTDi|); 0}

kus:

DRCb

=

makseviivituse riski omavahendite nõue rühma b puhul;

i

=

indeks, mis tähistab rühma b kuuluvat instrumenti;

RWi

=

riskikaal ning

WtS

=

suhtarv, millega võetakse arvesse rühmasisest riskimaandamissuhte kasu ja mis arvutatakse järgmiselt:

DRCb ja WtS arvutamise eesmärgil liidetakse kõikide rühmas olevate positsioonide pikad ja lühikesed positsioonid, olenemata krediidikvaliteedi astmest, millele need positsioonid on määratud, et arvutada rühmaspetsiifilised makseviivituse riski omavahendite nõuded.

5.   Lõplik makseviivituse riski omavahendite nõue muu kui väärtpaberistamise puhul arvutatakse lihtsa rühmatasandi omavahendite nõuete summana.

2. alajagu

Makseviivituse riski omavahendite nõuded väärtpaberistamiste puhul, mis ei ole lisatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli

Artikkel 325z

Ootamatult makseviivitusse sattumise summad

1.   Väärtpaberistamise riskipositsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad on nende riskipositsioonide turuväärtus, või kui turuväärtus ei ole teada, siis nende õiglane väärtus, mis leitakse kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga.

2.   Ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad määratakse pikkade positsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummade ja lühikeste positsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummade tasaarvestamisega. Tasaarvestamine on võimalik ainult väärtpaberistamise riskipositsioonide vahel, millel on sama alusvarakogum ja mis kuuluvad samasse väärtpaberistamise seeriasse. Erinevate alusvarakogumitega väärtpaberistamise riskipositsioonide vahel ei ole tasaarvestamine lubatud, isegi kui alumine ja ülemine eraldamispunkt on samad.

3.   Kui olemasolevate väärtpaberistamise riskipositsioonide jaotamise või kombineerimisega saab täielikult korrata teisi olemasolevaid väärtpaberistamise riskipositsioone, välja arvatud lõpptähtaja mõõdet, võib tasaarvestamise eesmärgil kasutada olemasolevate väärtpaberistamise riskipositsioonide asemel kõnealusest jaotamisest või kombineerimisest tulenevaid riskipositsioone.

4.   Kui olemasolevate alusvara riskipositsioonide jaotamise või kombineerimisega saab täielikult korrata olemasoleva väärtpaberistamise riskipositsiooni kogu väärtpaberistamise seeria struktuuri, võib tasaarvestamise eesmärgil kasutada olemasolevate väärtpaberistamise riskipositsioonide asemel kõnealusest jaotamisest või kombineerimisest tulenevaid riskipositsioone. Kui alusvara kasutatakse sellisel viisil, eemaldatakse see muu kui väärtpaberistamise makseviivituse riski käsitlusest.

5.   Nii olemasolevate väärtpaberistamise riskipositsioonide kui ka kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 või 4 kasutatud väärtpaberistamise riskipositsioonide suhtes kohaldatakse artiklit 325x. Asjaomased lõpptähtajad on samad mis väärtpaberistamise seeriatel.

Artikkel 325aa

Makseviivituse riski omavahendite nõuete arvutamine väärtpaberistamise puhul

1.   Väärtpaberistamise riskipositsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad korrutatakse 8 %ga riskikaalust, mida kohaldatakse asjaomase kauplemisportfellivälise väärtpaberistamise riskipositsiooni suhtes (sealhulgas lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise suhtes) vastavalt II jaotise 5. peatüki 3. jaos sätestatud meetodite tähtsusjärjekorrale ja sõltumata vastaspoole liigist.

2.   Üheaastast lõpptähtaega kohaldatakse kõikide väärtpaberistamise seeriate puhul, kui riskikaalud arvutatakse vastavalt väärtpaberistamise sisereitingute meetodile ja väärtpaberistamise välisreitingute meetodile.

3.   Individuaalsete rahas väärtpaberistamise riskipositsioonide riskiga kaalutud ootamatult makseviivitusse sattumise summade piirmääraks on positsiooni õiglane väärtus.

4.   Riskiga kaalutud ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad määratakse järgmistesse rühmadesse:

| a) | üks ühine rühm kõikide äriühingute puhul, olenemata piirkonnast; |
| --- | --- |

a)

üks ühine rühm kõikide äriühingute puhul, olenemata piirkonnast;

| b) | 44 erinevat rühma, mis vastavad iga teises lõigus määratletud 11 varaklassi ühele rühmale iga piirkonna kohta. |
| --- | --- |

b)

44 erinevat rühma, mis vastavad iga teises lõigus määratletud 11 varaklassi ühele rühmale iga piirkonna kohta.

Esimese lõigu kohaldamisel on 11 varaklassi järgmised: varaga tagatud kommertsväärtpaberid, autolaenud ja -liisingud, eluasemehüpoteekväärtpaberid, krediitkaardid, ärikinnisvara hüpoteekväärtpaberid, tagatud laenukohustused, tagatud võlakohustused (CDO-squared), väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), üliõpilaste õppelaenud, muu jaemüük ja muu hulgimüük. Neli piirkonda on Aasia, Euroopa, Põhja-Ameerika ja muu maailm.

5.   Väärtpaberistamise positsiooni rühma määramiseks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud toetuma liigitusele, mida tavaliselt kasutatakse turul. Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad iga väärtpaberistamise riskipositsiooni ainult ühte lõikes 4 osutatud rühma. Kõik väärtpaberistamise riskipositsioonid, mida krediidiasutus või investeerimisühing ei saa määrata mõnda rühma vastavalt varaklassile või piirkonnale, määratakse vastavalt varaklassi „muu jaemüük“, „muu hulgimüük“ või „muu maailm“.

6.   Kaalutud ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad liidetakse igas rühmas samamoodi nagu muu kui väärtpaberistamise riskipositsioonide makseviivituse riski puhul, kasutades artikli 325y lõikes 4 esitatud valemit, saades nii makseviivituse riski omavahendite nõude iga rühma kohta.

7.   Lõplik makseviivituse riski omavahendite nõue väärtpaberistamiste puhul, mis ei ole lisatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, arvutatakse lihtsa rühmatasandi omavahendite nõuete summana.

3. alajagu

Makseviivituse riski omavahendite nõuded väärtpaberistamiste puhul, mis on lisatud alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli

Artikkel 325ab

Kohaldamisala

1.   Alternatiivse korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul hõlmavad omavahendite nõuded väärtpaberistamise riskipositsioonide ja riskimaanduste, mis ei ole väärtpaberistamised, makseviivituse riski. Need riskimaandused eemaldatakse muu kui väärtpaberistamise makseviivituse riski arvutustest. Muu kui väärtpaberistamise makseviivituse riski omavahendite nõuete, alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamiste makseviivituse riski omavahendite nõuete ja alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamiste makseviivituse riski omavahendite nõuete vahel ei tohi olla diversifitseerimisest tulenevat kasu.

2.   Kaubeldavate muu kui väärtpaberistamise krediidituletisinstrumentide ja aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide puhul määratakse iga üksiku komponendi ootamatult makseviivitusse sattumise summad aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit kohaldades.

Artikkel 325ac

Alternatiivse korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli ootamatult makseviivitusse sattumise summad

1.   Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „hindamismudeli alusel jaotamine“– ühe alusvaraga väärtpaberistamise komponendi väärtus on väärtpaberistamise tingimusteta väärtuse ja väärtpaberistamise tingimustega väärtuse vahe, eeldusel et ühe alusvaraga komponent satub ootamatult makseviivitusse makseviivitusest tingitud kahjumääraga 100 %;

b)   „kordamine“– individuaalsete väärtpaberistamise indeksi väärtpaberistamise seeriate kombinatsioon on moodustatud selleks, et korrata teist sama indeksiseeria väärtpaberistamise seeriat või erineva nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriatele üle kandmata positsiooni indeksi seerias;

c)   „jaotamine“– indeksi kordamine väärtpaberistamise teel, mille kogumis olevad aluspositsioonid on identsed ühe alusvaraga selliste riskipositsioonide omadega, mis moodustavad indeksi.

2.   Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise riskipositsioonide ja muu kui väärtpaberistamise riskipositsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad on nende riskipositsioonide turuväärtus, või kui turuväärtus ei ole kättesaadav, siis nende õiglane väärtus, mis on määratud kindlaks kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga.

3.   N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise tooteid käsitletakse erineva nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriatele üle kantud toodetena, millel on järgmised alumised ja ülemised eraldamispunktid:

| a) | alumine eraldamispunkt = (N – 1) / kõik alusvarad; |
| --- | --- |

a)

alumine eraldamispunkt = (N – 1) / kõik alusvarad;

| b) | ülemine eraldamispunkt = N / kõik alusvarad,
  kus „kõik alusvarad“ on alusvara rühmas või kogumis olevate alusvarade koguarv. |
| --- | --- |

b)

ülemine eraldamispunkt = N / kõik alusvarad,

kus „kõik alusvarad“ on alusvara rühmas või kogumis olevate alusvarade koguarv.

4.   Ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad määratakse pikkade positsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummade ja lühikeste positsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummade tasaarvestamisega. Tasaarvestamine on võimalik ainult riskipositsioonide vahel, mis on identsed kõiges peale lõpptähtaja. Tasaarvestamine on võimalik ainult järgmistel juhtudel:

| a) | indeksite, indeksi seeriate ja eriotstarbeliste seeriate puhul on tasaarvestamine võimalik sama indeksirühma, -seeria ja osa lõpptähtaegade vahel, mille suhtes kohaldatakse artikli 325x sätteid, mis käsitlevad vähem kui aasta pikkuseid riskipositsioone; pikkade positsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummasid ja lühikeste positsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummasid, mis üksteist täielikult kordavad, võib tasaarvestada nende jaotamisega ühe alusvaraga ekvivalentseteks riskipositsioonideks, kasutades hindamismudelit; sellistel juhtudel on jaotamise teel omandatud ühe alusvaraga ekvivalentsete riskipositsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad võrdsed mittejaotatud riskipositsiooni ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummaga; |
| --- | --- |

a)

indeksite, indeksi seeriate ja eriotstarbeliste seeriate puhul on tasaarvestamine võimalik sama indeksirühma, -seeria ja osa lõpptähtaegade vahel, mille suhtes kohaldatakse artikli 325x sätteid, mis käsitlevad vähem kui aasta pikkuseid riskipositsioone; pikkade positsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummasid ja lühikeste positsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummasid, mis üksteist täielikult kordavad, võib tasaarvestada nende jaotamisega ühe alusvaraga ekvivalentseteks riskipositsioonideks, kasutades hindamismudelit; sellistel juhtudel on jaotamise teel omandatud ühe alusvaraga ekvivalentsete riskipositsioonide ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad võrdsed mittejaotatud riskipositsiooni ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummaga;

| b) | tasaarvestamine punktis a sätestatud jaotamise teel ei ole lubatud edasiväärtpaberistamise ega väärtpaberistamise tuletisinstrumentide puhul; |
| --- | --- |

b)

tasaarvestamine punktis a sätestatud jaotamise teel ei ole lubatud edasiväärtpaberistamise ega väärtpaberistamise tuletisinstrumentide puhul;

| c) | indeksite ja indeksi osade puhul on tasaarvestamine võimalik kordamise või jaotamise alusel sama indeksirühma, -seeria ja osa lõpptähtaegade vahel; kui pikad riskipositsioonid ja lühikesed riskipositsioonid on muidu ekvivalentsed, välja arvatud peale ühe jääkkomponendi, on tasaarvestamine lubatud ja ootamatult makseviivitusse sattumise netosumma kajastab jääkriskipositsiooni; |
| --- | --- |

c)

indeksite ja indeksi osade puhul on tasaarvestamine võimalik kordamise või jaotamise alusel sama indeksirühma, -seeria ja osa lõpptähtaegade vahel; kui pikad riskipositsioonid ja lühikesed riskipositsioonid on muidu ekvivalentsed, välja arvatud peale ühe jääkkomponendi, on tasaarvestamine lubatud ja ootamatult makseviivitusse sattumise netosumma kajastab jääkriskipositsiooni;

| d) | erinevaid sama indeksi seeria väärtpaberistamise seeriaid, erinevaid sama indeksi seeriaid ja erinevaid indeksirühmi ei ole lubatud üksteise tasaarvestamiseks kasutada. |
| --- | --- |

d)

erinevaid sama indeksi seeria väärtpaberistamise seeriaid, erinevaid sama indeksi seeriaid ja erinevaid indeksirühmi ei ole lubatud üksteise tasaarvestamiseks kasutada.

Artikkel 325ad

Alternatiivse korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli makseviivituse riski omavahendite nõuete arvutamine

1.   Ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad korrutatakse

| a) | erineva nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriatega toodete puhul makseviivituse riskikaaludega, mis vastavad nende krediidikvaliteedile, nagu on sätestatud artikli 325y lõigetes 1 ja 2; |
| --- | --- |

a)

erineva nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriatega toodete puhul makseviivituse riskikaaludega, mis vastavad nende krediidikvaliteedile, nagu on sätestatud artikli 325y lõigetes 1 ja 2;

| b) | erineva nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriateta toodete puhul makseviivituse riskikaaludega, millele osutatakse artikli 325aa lõikes 1. |
| --- | --- |

b)

erineva nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriateta toodete puhul makseviivituse riskikaaludega, millele osutatakse artikli 325aa lõikes 1.

2.   Riskiga kaalutud ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad määratakse rühmadesse, mis vastavad indeksile.

3.   Kaalutud ootamatult makseviivitusse sattumise netosummad liidetakse igas rühmas vastavalt järgmisele valemile:

| | DRCb = max {(Σi ∈long RWi · net JTDi) – WtSACTP · (Σi ∈short RWi · |net JTDi|); 0}
  kus:







  DRCb | = | makseviivituse riski omavahendite nõue rühma b puhul; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | rühma b kuuluv instrument ning |
| WtSACTP | = | suhe, mis kajastab rühmasisest riskimaandamissuhte kasu, mis arvutatakse vastavalt artikli 325y lõikes 4 sätestatud WtS valemile, kuid kasutades pikki ja lühikesi positsioone kogu alternatiivses korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis, mitte ainult konkreetse rühma positsioone. |

DRCb = max {(Σi ∈long RWi · net JTDi) – WtSACTP · (Σi ∈short RWi · |net JTDi|); 0}

kus:

DRCb

=

makseviivituse riski omavahendite nõue rühma b puhul;

i

=

rühma b kuuluv instrument ning

WtSACTP

=

suhe, mis kajastab rühmasisest riskimaandamissuhte kasu, mis arvutatakse vastavalt artikli 325y lõikes 4 sätestatud WtS valemile, kuid kasutades pikki ja lühikesi positsioone kogu alternatiivses korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis, mitte ainult konkreetse rühma positsioone.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad alternatiivse korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli makseviivituse riski omavahendite nõuded, kasutades järgmist valemit:

Formula

kus:

| DRCACTP | = | alternatiivse korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli makseviivituse riski omavahendite nõue ning |
| --- | --- | --- |
| DRCb | = | makseviivituse riski omavahendite nõue rühma b puhul. |

DRCACTP

=

alternatiivse korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli makseviivituse riski omavahendite nõue ning

DRCb

=

makseviivituse riski omavahendite nõue rühma b puhul.

6. jagu

Riskikaalud ja korrelatsioonid

1. alajagu

Deltariski kaalud ja korrelatsioonid

Artikkel 325ae

Intressimäära üldriski tegurite riskikaalud

1.   Valuutade puhul, mis ei kuulu kõige likviidsema valuuta alamkategooriasse, nagu on osutatud artikli 325bd lõike 7 punktis b, täpsustatakse riskivaba intressimäära riskitegurite suhtes olevate tundlikkuste riskikaalud iga tabelis 3 esitatud rühma kohta vastavalt artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktile.

Tabel 3

| Rühm | Lõpptähtaeg |
| --- | --- |
| 1 | 0,25 aastat |
| 2 | 0,5 aastat |
| 3 | 1 aasta |
| 4 | 2 aastat |
| 5 | 3 aastat |
| 6 | 5 aastat |
| 7 | 10 aastat |
| 8 | 15 aastat |
| 9 | 20 aastat |
| 10 | 30 aastat |

Rühm

Lõpptähtaeg

1

0,25 aastat

2

0,5 aastat

3

1 aasta

4

2 aastat

5

3 aastat

6

5 aastat

7

10 aastat

8

15 aastat

9

20 aastat

10

30 aastat

2.   Ühine riskikaal kõigile tundlikkustele nii inflatsiooni kui ka eri valuutade alusriski tegurite suhtes täpsustatakse artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktis.

3.   Valuutade puhul, mis kuuluvad kõige likviidsema valuuta alamkategooriasse, nagu on osutatud artikli 325bd lõike 7 punktis b, ja krediidiasutuse või investeerimisühingu omavääringu puhul on riskivaba intressimäära riskitegurite riskikaalud need, millele osutatakse tabelis 3 ja mis jagatakse √2.

Artikkel 325af

Intressimäära üldriski rühmasisesed korrelatsioonid

1.   Sama rühma intressimäära üldriski tegurite kahe kaalutud tundlikkuse WSk ja WSl vahel, millele on määratud sama lõpptähtaeg, kuid mis vastavad erinevatele kõveratele, määratakse korrelatsiooniks ρkl 99,90 %.

2.   Sama rühma intressimäära üldriski tegurite kahe kaalutud tundlikkuse WSk ja WSl vahel, mis vastavad samale kõverale, kuid millel on erinevad lõpptähtajad, määratakse korrelatsioon vastavalt järgmisele valemile:

Formula

kus:

| Tk (vastavaltTl) | = | lõpptähtaeg, mis on seotud riskivaba intressimääraga; |
| --- | --- | --- |
| θ | = | 3 %. |

Tk (vastavaltTl)

=

lõpptähtaeg, mis on seotud riskivaba intressimääraga;

θ

=

3 %.

3.   Sama rühma intressimäära üldriski tegurite kahe kaalutud tundlikkuse WSk ja WSl vahel, mis vastavad erinevatele kõveratele ja millel on erinevad lõpptähtajad, on korrelatsioon ρkl võrdne lõikes 2 määratud korrelatsiooniparameetriga, mis korrutatakse 99,90 %ga.

4.   Intressimäära üldriski tegurite mis tahes kaalutud tundlikkuse WSk ja inflatsiooniriski tegurite mis tahes kaalutud tundlikkuse WSl vahel määratakse korrelatsiooniks 40 %.

5.   Eri valuutade alusriski tegurite kaalutud tundlikkuse WSk ja intressimäära üldriski tegurite kaalutud tundlikkuse WSl vahel, sealhulgas muu eri valuutade alusriski tegur, määratakse korrelatsiooniks 0 %.

Artikkel 325ag

Intressimäära üldriski tegurite rühmadevahelised korrelatsioonid

1.   Parameetrit γbc = 50 % kasutatakse eri rühmadesse kuuluvate riskitegurite liitmiseks.

2.   Parameetrit γbc = 80 % kasutatakse artikli 325av lõikes 3 osutatud valuutal põhineva intressimäära riskiteguri ja eurol põhineva intressimäära riskiteguri liitmiseks.

Artikkel 325ah

Krediidimarginaali riski riskikaalud muu kui väärtpaberistamise puhul

1.   Muu kui väärtpaberistamise puhul krediidimarginaali riski tegurite suhtes olevate tundlikkuste riskikaalud on tabelis 4 esitatud igas rühmas olevate kõikide lõpptähtaegade (0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat ja 10 aastat) puhul samad.

Tabel 4

| Rühma number | Krediidi-kvaliteet | Sektor | Riskikaal
  (protsen-dipunktid) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kõik | Liikmesriigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad | 0,50 % |
| 2 | Krediidikvaliteedi aste 1–3 | Artikli 117 lõikes 2 või artiklis 118 osutatud kolmanda riigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad, mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid | 0,5 % |
| 3 | Piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori asutused | 1,0 % |
| 4 | Finantssektori asutused, mille hulka kuuluvad krediidiasutused, mille on inkorporeerinud või asutanud keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus ja tugilaenuandjad | 5,0 % |
| 5 | Toormed, energeetika, tööstus, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine | 3,0 % |
| 6 | Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine ning haldus- ja abitegevused | 3,0 % |
| 7 | Tehnoloogia, telekommunikatsioon | 2,0 % |
| 8 | Tervishoid, kommunaalteenused ning kutsealane ja tehniline tegevus | 1,5 % |
| 9 | Liikmesriikides krediidiasutuste emiteeritud pandikirjad | 1,0 % |
| 11 | Krediidi-kvaliteedi aste 4–6 | Artikli 117 lõikes 2 või artiklis 118 osutatud kolmanda riigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad, mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid | |
| 12 | Piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori asutused | 4,0 % |
| 13 | Finantssektori asutused, mille hulka kuuluvad krediidiasutused, mille on inkorporeerinud või asutanud keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus ja tugilaenuandjad | 12,0 % |
| 14 | Toormed, energeetika, tööstus, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine | 7,0 % |
| 15 | Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine ning haldus- ja abitegevused | 8,5 % |
| 16 | Tehnoloogia, telekommunikatsioon | 5,5 % |
| 17 | Tervishoid, kommunaalteenused ning kutsealane ja tehniline tegevus | 5,0 % |
| 18 | Muu sektor | 12,0 % |

Rühma number

Krediidi-kvaliteet

Sektor

Riskikaal

(protsen-dipunktid)

1

Kõik

Liikmesriigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad

0,50 %

2

Krediidikvaliteedi aste 1–3

Artikli 117 lõikes 2 või artiklis 118 osutatud kolmanda riigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad, mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid

0,5 %

3

Piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori asutused

1,0 %

4

Finantssektori asutused, mille hulka kuuluvad krediidiasutused, mille on inkorporeerinud või asutanud keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus ja tugilaenuandjad

5,0 %

5

Toormed, energeetika, tööstus, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine

3,0 %

6

Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine ning haldus- ja abitegevused

3,0 %

7

Tehnoloogia, telekommunikatsioon

2,0 %

8

Tervishoid, kommunaalteenused ning kutsealane ja tehniline tegevus

1,5 %

9

Liikmesriikides krediidiasutuste emiteeritud pandikirjad

1,0 %

11

Krediidi-kvaliteedi aste 4–6

Artikli 117 lõikes 2 või artiklis 118 osutatud kolmanda riigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad, mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid

12

Piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori asutused

4,0 %

13

Finantssektori asutused, mille hulka kuuluvad krediidiasutused, mille on inkorporeerinud või asutanud keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus ja tugilaenuandjad

12,0 %

14

Toormed, energeetika, tööstus, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine

7,0 %

15

Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine ning haldus- ja abitegevused

8,5 %

16

Tehnoloogia, telekommunikatsioon

5,5 %

17

Tervishoid, kommunaalteenused ning kutsealane ja tehniline tegevus

5,0 %

18

Muu sektor

12,0 %

2.   Sektori sidumiseks riskipositsiooniga tuginevad krediidiasutused ja investeerimisühingud liigitusele, mida tavaliselt kasutatakse turul emitentide rühmitamiseks sektorite põhjal. Krediidiasutused ja investeerimisühingud seovad iga emitendi ainult ühe tabelis 4 esitatud sektori rühmaga. Sellise emitendi riskipositsioonid, keda krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sellisel viisil sektoriga siduda, paigutatakse tabelis 4 esitatud rühma 18.

Artikkel 325ai

Krediidimarginaali riski rühmasisesed korrelatsioonid muu kui väärtpaberistamise puhul

1.   Samas rühmas paikneva kahe tundlikkuse WSk ja WSl vaheline korrelatsiooniparameeter ρkl leitakse järgmiselt:

| | ρkl = ρkl
  (name) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

  kus: | ρkl
  (name) on 1, kui kaks tundlikkuste k ja l alusvara on identsed, vastasel juhul on see 35 %; |
| --- | --- | --- |

ρkl = ρkl
  (name) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

kus:

ρkl
  (name) on 1, kui kaks tundlikkuste k ja l alusvara on identsed, vastasel juhul on see 35 %;

| | ρkl
  (tenor) on 1, kui kaks tundlikkuste k ja l punkti on identsed, vastasel juhul on see 65 %, ja |
| --- | --- |

ρkl
  (tenor) on 1, kui kaks tundlikkuste k ja l punkti on identsed, vastasel juhul on see 65 %, ja

| | ρkl
  (basis) on 1, kui kaks tundlikkust on seotud samade kõveratega, vastasel juhul on see 99,90 %. |
| --- | --- |

ρkl
  (basis) on 1, kui kaks tundlikkust on seotud samade kõveratega, vastasel juhul on see 99,90 %.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud korrelatsiooniparameetreid ei kohaldata artikli 325ah lõike 1 tabelis 4 esitatud rühma 18 suhtes. Deltariski liitmisvalemi kapitalinõue rühmas 18 võrdub sellele rühmale määratud kaalutud netotundlikkuste absoluutväärtuste summaga:

Formula

Artikkel 325aj

Krediidimarginaali riski rühmadevahelised korrelatsioonid muu kui väärtpaberistamise puhul

Korrelatsiooniparameeter γbc, mida kohaldatakse eri rühmade vahel tundlikkuste liitmise suhtes, leitakse järgmiselt:

| | γbc = γbc
  (rating) · γbc
  (sector)

  kus: | γbc
  (rating) on 1, kui kahel rühmal on sama krediidikvaliteedi kategooria (kas krediidikvaliteedi aste 1–3 või krediidikvaliteedi aste 4–6), vastasel juhul on see 50 %; käesoleva arvutuse tegemisel käsitatakse rühma 1 rühmana, millel on sama krediidikvaliteedi kategooria mis rühmadel, millel on krediidikvaliteedi aste 1–3, ja |
| --- | --- | --- |

γbc = γbc
  (rating) · γbc
  (sector)

kus:

γbc
  (rating) on 1, kui kahel rühmal on sama krediidikvaliteedi kategooria (kas krediidikvaliteedi aste 1–3 või krediidikvaliteedi aste 4–6), vastasel juhul on see 50 %; käesoleva arvutuse tegemisel käsitatakse rühma 1 rühmana, millel on sama krediidikvaliteedi kategooria mis rühmadel, millel on krediidikvaliteedi aste 1–3, ja

| | γbc
  (sector) on 1, kui kaks rühma kuuluvad samasse sektorisse, vastasel juhul on see tabelis 5 esitatud vastav protsent:

  Tabel 5














  Rühm | 1, 2 ja 11 | 3 ja 12 | 4 ja 13 | 5 ja 14 | 6 ja 15 | 7 ja 16 | 8 ja 17 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1, 2 ja 11 | | 75 % | 10 % | 20 % | 25 % | 20 % | 15 % | 10 % |
| 3 ja 12 | | | 5 % | 15 % | 20 % | 15 % | 10 % | 10 % |
| 4 ja 13 | | | | 5 % | 15 % | 20 % | 5 % | 20 % |
| 5 ja 14 | | | | | 20 % | 25 % | 5 % | 5 % |
| 6 ja 15 | | | | | | 25 % | 5 % | 15 % |
| 7 ja 16 | | | | | | | 5 % | 20 % |
| 8 ja 17 | | | | | | | | 5 % |
| 9 | | | | | | | | — |

γbc
  (sector) on 1, kui kaks rühma kuuluvad samasse sektorisse, vastasel juhul on see tabelis 5 esitatud vastav protsent:

Tabel 5

Rühm

1, 2 ja 11

3 ja 12

4 ja 13

5 ja 14

6 ja 15

7 ja 16

8 ja 17

9

1, 2 ja 11

75 %

10 %

20 %

25 %

20 %

15 %

10 %

3 ja 12

5 %

15 %

20 %

15 %

10 %

10 %

4 ja 13

5 %

15 %

20 %

5 %

20 %

5 ja 14

20 %

25 %

5 %

5 %

6 ja 15

25 %

5 %

15 %

7 ja 16

5 %

20 %

8 ja 17

5 %

9

—

Artikkel 325ak

Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise krediidimarginaali riski riskikaalud

Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise krediidimarginaali riski tegurite suhtes olevate tundlikkuste riskikaalud on igas rühmas olevate kõikide lõpptähtaegade (0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat ja 10 aastat) puhul samad ning need täpsustatakse iga tabelis 6 esitatud rühma puhul kooskõlas artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktiga.

Tabel 6

| Rühma number | Krediidi-kvaliteet | Sektor |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kõik | Liikmesriigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad |
| 2 | Krediidi-kvaliteedi aste 1–3 | Kolmanda riigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad, ning mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid, millele on osutatud artikli 117 lõikes 2 või artiklis 118 |
| 3 | Piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori asutused |
| 4 | Finantssektori asutused, mille hulka kuuluvad krediidiasutused, mille on inkorporeerinud või asutanud keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus ja tugilaenuandjad |
| 5 | Toormed, energeetika, tööstus, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine |
| 6 | Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine ning haldus- ja abitegevused |
| 7 | Tehnoloogia, telekommunikatsioon |
| 8 | Tervishoid, kommunaalteenused ning kutsealane ja tehniline tegevus |
| 9 | Liikmesriikide krediidiasutuste emiteeritud pandikirjad |
| 10 | Kolmandate riikide krediidiasutuste emiteeritud pandikirjad |
| 11 | Krediidi-kvaliteedi aste 4–6 | Kolmanda riigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad, ning mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid, millele on osutatud artikli 117 lõikes 2 või artiklis 118 |
| 12 | Piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori asutused |
| 13 | Finantssektori asutused, mille hulka kuuluvad krediidiasutused, mille on inkorporeerinud või asutanud keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus ja tugilaenuandjad |
| 14 | Toormed, energeetika, tööstus, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine |
| 15 | | Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine ning haldus- ja abitegevused |
| 16 | Tehnoloogia, telekommunikatsioon |
| 17 | Tervishoid, kommunaalteenused ning kutsealane ja tehniline tegevus |
| 18 | Muu sektor |

Rühma number

Krediidi-kvaliteet

Sektor

1

Kõik

Liikmesriigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad

2

Krediidi-kvaliteedi aste 1–3

Kolmanda riigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad, ning mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid, millele on osutatud artikli 117 lõikes 2 või artiklis 118

3

Piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori asutused

4

Finantssektori asutused, mille hulka kuuluvad krediidiasutused, mille on inkorporeerinud või asutanud keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus ja tugilaenuandjad

5

Toormed, energeetika, tööstus, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine

6

Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine ning haldus- ja abitegevused

7

Tehnoloogia, telekommunikatsioon

8

Tervishoid, kommunaalteenused ning kutsealane ja tehniline tegevus

9

Liikmesriikide krediidiasutuste emiteeritud pandikirjad

10

Kolmandate riikide krediidiasutuste emiteeritud pandikirjad

11

Krediidi-kvaliteedi aste 4–6

Kolmanda riigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad, ning mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid, millele on osutatud artikli 117 lõikes 2 või artiklis 118

12

Piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori asutused

13

Finantssektori asutused, mille hulka kuuluvad krediidiasutused, mille on inkorporeerinud või asutanud keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus ja tugilaenuandjad

14

Toormed, energeetika, tööstus, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine

15

Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine ning haldus- ja abitegevused

16

Tehnoloogia, telekommunikatsioon

17

Tervishoid, kommunaalteenused ning kutsealane ja tehniline tegevus

18

Muu sektor

Artikkel 325al

Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise krediidimarginaali riski korrelatsioonid

1.   Deltariski korrelatsioon ρkl tuletatakse vastavalt artiklile 325ai, kuid käesoleva lõike kohaldamisel on ρkl
  (basis) 1, kui kaks tundlikkust on seotud samade kõveratega, vastasel juhul on see 99,00 %.

2.   Korrelatsioon γbc tuletatakse vastavalt artiklile 325aj.

Artikkel 325am

Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamise krediidimarginaali riski riskikaalud

1.   Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamise krediidimarginaali riski tegurite suhtes olevate tundlikkuste riskikaalud on tabelis 7 esitatud igas rühmas olevate kõikide lõpptähtaegade (0,5 aastat, 1 aasta, 3 aastat, 5 aastat ja 10 aastat) puhul samad ning need täpsustatakse iga tabelis 7 esitatud rühma puhul kooskõlas artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktiga.

Tabel 7

| Rühma number | Krediidi-kvaliteet | Sektor |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kõrgema nõudeõiguse järguga instrumendid ja krediidi-kvaliteedi aste 1–3 | Eluasemehüpoteekväärtpaber – madala riskisusega |
| 2 | Eluasemehüpoteekväärtpaber – keskmise riskisusega |
| 3 | Eluasemehüpoteekväärtpaber – kõrge riskisusega |
| 4 | Ärikinnisvara hüpoteekväärtpaber |
| 5 | Varaga tagatud väärtpaberid – üliõpilaste õppelaenud |
| 6 | Varaga tagatud väärtpaberid – krediitkaardid |
| 7 | Varaga tagatud väärtpaberid – autolaenud |
| 8 | Tagatud laenukohustused (muu kui alternatiivne korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell) |
| 9 | Madalama nõudeõiguse järguga instrumendidja krediidi-kvaliteedi aste 1–3 | Eluasemehüpoteekväärtpaber – madala riskisusega |
| 10 | Eluasemehüpoteekväärtpaber – keskmise riskisusega |
| 11 | Eluasemehüpoteekväärtpaber – kõrge riskisusega |
| 12 | | Ärikinnisvara hüpoteekväärtpaber |
| 13 | Varaga tagatud väärtpaberid – üliõpilaste õppelaenud |
| 14 | Varaga tagatud väärtpaberid – krediitkaardid |
| 15 | Varaga tagatud väärtpaberid – autolaenud |
| 16 | Tagatud laenukohustused (muu kui alternatiivne korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell) |
| 17 | Krediidi-kvaliteedi aste 4–6 | Eluasemehüpoteekväärtpaber – madala riskisusega |
| 18 | Eluasemehüpoteekväärtpaber – keskmise riskisusega |
| 19 | Eluasemehüpoteekväärtpaber – kõrge riskisusega |
| 20 | Ärikinnisvara hüpoteekväärtpaber |
| 21 | Varaga tagatud väärtpaberid – üliõpilaste õppelaenud |
| 22 | Varaga tagatud väärtpaberid – krediitkaardid |
| 23 | Varaga tagatud väärtpaberid – autolaenud |
| 24 | Kollateraliseeritud laenukohustused (muu kui alternatiivne korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell) |
| 25 | Muu sektor |

Rühma number

Krediidi-kvaliteet

Sektor

1

Kõrgema nõudeõiguse järguga instrumendid ja krediidi-kvaliteedi aste 1–3

Eluasemehüpoteekväärtpaber – madala riskisusega

2

Eluasemehüpoteekväärtpaber – keskmise riskisusega

3

Eluasemehüpoteekväärtpaber – kõrge riskisusega

4

Ärikinnisvara hüpoteekväärtpaber

5

Varaga tagatud väärtpaberid – üliõpilaste õppelaenud

6

Varaga tagatud väärtpaberid – krediitkaardid

7

Varaga tagatud väärtpaberid – autolaenud

8

Tagatud laenukohustused (muu kui alternatiivne korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell)

9

Madalama nõudeõiguse järguga instrumendidja krediidi-kvaliteedi aste 1–3

Eluasemehüpoteekväärtpaber – madala riskisusega

10

Eluasemehüpoteekväärtpaber – keskmise riskisusega

11

Eluasemehüpoteekväärtpaber – kõrge riskisusega

12

Ärikinnisvara hüpoteekväärtpaber

13

Varaga tagatud väärtpaberid – üliõpilaste õppelaenud

14

Varaga tagatud väärtpaberid – krediitkaardid

15

Varaga tagatud väärtpaberid – autolaenud

16

Tagatud laenukohustused (muu kui alternatiivne korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell)

17

Krediidi-kvaliteedi aste 4–6

Eluasemehüpoteekväärtpaber – madala riskisusega

18

Eluasemehüpoteekväärtpaber – keskmise riskisusega

19

Eluasemehüpoteekväärtpaber – kõrge riskisusega

20

Ärikinnisvara hüpoteekväärtpaber

21

Varaga tagatud väärtpaberid – üliõpilaste õppelaenud

22

Varaga tagatud väärtpaberid – krediitkaardid

23

Varaga tagatud väärtpaberid – autolaenud

24

Kollateraliseeritud laenukohustused (muu kui alternatiivne korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell)

25

Muu sektor

2.   Riskipositsiooni sidumisel sektoriga tuginevad krediidiasutused ja investeerimisühingud liigitusele, mida tavaliselt kasutatakse turul emitentide rühmitamiseks sektorite põhjal. Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad iga väärtpaberistamise seeria ühte tabelis 7 esitatud sektori rühma. Väärtpaberistamise seeria riskipositsioonid, mida krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sellisel viisil sektoriga siduda, määratakse rühma 25.

Artikkel 325an

Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamise krediidimarginaali riski rühmasisesed korrelatsioonid

1.   Samas rühmas oleva kahe tundlikkuse WSk ja WSl vaheline korrelatsiooniparameeter ρkl leitakse järgmiselt:

| | ρkl = ρkl
  (tranche) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

  kus: | ρkl
  (tranche) on 1, kui kaks tundlikkuste k ja l alusvara on samas rühmas ning on seotud sama väärtpaberistamise seeriaga (tingliku väärtuse seisukohast kattuvad üle 80 %), vastasel juhul on see 40 %; |
| --- | --- | --- |

ρkl = ρkl
  (tranche) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

kus:

ρkl
  (tranche) on 1, kui kaks tundlikkuste k ja l alusvara on samas rühmas ning on seotud sama väärtpaberistamise seeriaga (tingliku väärtuse seisukohast kattuvad üle 80 %), vastasel juhul on see 40 %;

| | ρk

  l
  (tenor) on 1, kui kaks tundlikkuste k ja l punkti on identsed, vastasel juhul on see 80 %, ja |
| --- | --- |

ρk

  l
  (tenor) on 1, kui kaks tundlikkuste k ja l punkti on identsed, vastasel juhul on see 80 %, ja

| | ρk

  l
  (basis) on 1, kui kaks tundlikkust on seotud samade kõveratega, vastasel juhul on see 99,90 %. |
| --- | --- |

ρk

  l
  (basis) on 1, kui kaks tundlikkust on seotud samade kõveratega, vastasel juhul on see 99,90 %.

2.   Lõikes 1 osutatud korrelatsiooniparameetreid ei kohaldata artikli 325am lõike1 tabelis 7 esitatud rühma 25 suhtes. Deltariski liitmisvalemi omavahendite nõue rühmas 25 võrdub sellele rühmale määratud kaalutud netotundlikkuste absoluutväärtuste summaga:

Formula

Artikkel 325ao

Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamise krediidimarginaali riski rühmadevahelised korrelatsioonid

1.   Korrelatsiooniparameeter γbc, mida kohaldatakse eri rühmade vahel tundlikkuste liitmise suhtes, on 0 %.

2.   Rühma 25 omavahendite nõue lisatakse üldisele riskiklassi taseme kapitalile, omamata diversifitseerimise või riskimaandamise mõju teistele rühmadele.

Artikkel 325ap

Aktsiariski riskikaalud

1.   Aktsia ja aktsia repomäära suhtes olevate tundlikkuste riskikaalud täpsustatakse tabelis 8 esitatud iga rühma puhul kooskõlas artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktiga.

Tabel 8

| Rühma number | Turukapitali satsioon | Majandus | Sektor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Suur | Tärkav turu-majandus | Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine, haldus- ja abitegevused, tervishoid, kommunaalteenused |
| 2 | Telekommunikatsioon, tööstus |
| 3 | Toormed, energeetika, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine |
| 4 | Finantssektori äriühingud, mille hulka kuuluvad riiklikult tagatud finantssektori äriühingud, kinnisvaraalane tegevus ja tehnoloogia |
| 5 | Arenenud majandus | Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine, haldus- ja abitegevused, tervishoid, kommunaalteenused |
| 6 | Telekommunikatsioon, tööstus |
| 7 | Toormed, energeetika, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine |
| 8 | Finantssektori äriühingud, mille hulka kuuluvad riiklikult tagatud finantssektori äriühingud, kinnisvaraalane tegevus ja tehnoloogia |
| 9 | Väike | Tärkav turumajandus | Kõik rühma numbrite 1, 2, 3 ja 4 all kirjeldatud sektorid |
| 10 | Arenenud majandus | Kõik rühma numbrite 5, 6, 7 ja 8 all kirjeldatud sektorid |
| 11 | Muu sektor |

Rühma number

Turukapitali satsioon

Majandus

Sektor

1

Suur

Tärkav turu-majandus

Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine, haldus- ja abitegevused, tervishoid, kommunaalteenused

2

Telekommunikatsioon, tööstus

3

Toormed, energeetika, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine

4

Finantssektori äriühingud, mille hulka kuuluvad riiklikult tagatud finantssektori äriühingud, kinnisvaraalane tegevus ja tehnoloogia

5

Arenenud majandus

Tarbekaubad ja teenused, transport ja ladustamine, haldus- ja abitegevused, tervishoid, kommunaalteenused

6

Telekommunikatsioon, tööstus

7

Toormed, energeetika, põllumajandus, tootmine ja maavarade kaevandamine

8

Finantssektori äriühingud, mille hulka kuuluvad riiklikult tagatud finantssektori äriühingud, kinnisvaraalane tegevus ja tehnoloogia

9

Väike

Tärkav turumajandus

Kõik rühma numbrite 1, 2, 3 ja 4 all kirjeldatud sektorid

10

Arenenud majandus

Kõik rühma numbrite 5, 6, 7 ja 8 all kirjeldatud sektorid

11

Muu sektor

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel täpsustatakse väikese ja suure turukapitalisatsiooni tähendus artikli 325bd lõikes 7 osutatud regulatiivsetes tehnilistes standardites.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel töötab EBA välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, mida tähendab tärkav turumajandus ja arenenud majandus.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2021.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

4.   Riskipositsiooni sidumisel sektoriga tuginevad krediidiasutused ja investeerimisühingud liigitusele, mida tavaliselt kasutatakse turul emitentide rühmitamiseks sektorite põhjal. Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad iga emitendi ühte tabelis 8 esitatud sektori rühma ja määravad kõik sama tööstusharu emitendid samasse sektorisse. Sellise emitendi riskipositsioonid, keda krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sellisel viisil sektoriga siduda, määratakse tabelis 8 esitatud rühma 11. Hargmaistest ettevõtjatest aktsiaemitendid või multisektoraalsed aktsiaemitendid määratakse konkreetsesse rühma kõige olulisema piirkonna ja sektori alusel, milles aktsiaemitent tegutseb.

Artikkel 325aq

Aktsiariski rühmasisesed korrelatsioonid

1.   Samas rühmas oleva kahe tundlikkuse WSk ja WSl vaheliseks deltariski korrelatsiooniparameetriks ρkl võetakse 99,90 %, kui üks on tundlikkus aktsia hetkehinna suhtes ja teine on tundlikkus aktsia repomäära suhtes ning kui mõlemad on seotud sama aktsiaemitendi nimega.

2.   Muudel kui lõikes 1 osutatud juhtudel leitakse samas rühmas oleva kahe aktsia hetkehinna tundlikkuse WSk ja WSl vaheline korrelatsiooniparameeter ρkl järgmiselt:

| a) | 15 % kahe samas rühmas oleva tundlikkuse vahel, mis kuuluvad suure turukapitalisatsiooni ja tärkava turumajanduse alla (rühma number 1, 2, 3 või 4); |
| --- | --- |

a)

15 % kahe samas rühmas oleva tundlikkuse vahel, mis kuuluvad suure turukapitalisatsiooni ja tärkava turumajanduse alla (rühma number 1, 2, 3 või 4);

| b) | 25 % kahe samas rühmas oleva tundlikkuse vahel, mis kuuluvad suure turukapitalisatsiooni ja arenenud majanduse alla (rühma number 5, 6, 7 või 8); |
| --- | --- |

b)

25 % kahe samas rühmas oleva tundlikkuse vahel, mis kuuluvad suure turukapitalisatsiooni ja arenenud majanduse alla (rühma number 5, 6, 7 või 8);

| c) | 7,5 % kahe samas rühmas oleva tundlikkuse vahel, mis kuuluvad väikese turukapitalisatsiooni ja tärkava turumajanduse alla (rühma number 9); |
| --- | --- |

c)

7,5 % kahe samas rühmas oleva tundlikkuse vahel, mis kuuluvad väikese turukapitalisatsiooni ja tärkava turumajanduse alla (rühma number 9);

| d) | 12,5 % kahe samas rühmas oleva tundlikkuse vahel, mis kuuluvad väikese turukapitalisatsiooni ja arenenud majanduse alla (rühma number 10). |
| --- | --- |

d)

12,5 % kahe samas rühmas oleva tundlikkuse vahel, mis kuuluvad väikese turukapitalisatsiooni ja arenenud majanduse alla (rühma number 10).

3.   Samas rühmas oleva kahe tundlikkuse WSk ja WSl vaheline korrelatsiooniparameeter ρkl leitakse aktsiate repomäära suhtes vastavalt lõikele 2.

4.   Samas rühmas oleva kahe tundlikkuse WSk ja WSl vaheline korrelatsiooniparameeter ρkl leitakse vastavalt lõikes 2 sätestatud korrelatsiooniparameetritele (mis korrutatakse 99,90 %ga), kui üks on tundlikkus aktsia hetkehinna suhtes ja teine on tundlikkus aktsia repomäära suhtes ning mõlemad tundlikkused on seotud erineva aktsiaemitendi nimega.

5.   Lõigetes 1–4 osutatud korrelatsiooniparameetreid ei kohaldata rühma 11 suhtes. Deltariski liitmisvalemi kapitalinõue rühmas 11 võrdub sellele rühmale määratud kaalutud netotundlikkuste absoluutväärtuste summaga:

Formula

Artikkel 325ar

Aktsiariski rühmadevahelised korrelatsioonid

Korrelatsiooniparameetrit γbc kohaldatakse eri rühmade vahel tundlikkuste liitmise suhtes. Selleks võetakse 15 %, kui kaks rühma on rühmad numbritega 1–10.

Artikkel 325as

Kaubariski riskikaalud

Kaubariski tegurite suhtes olevate tundlikkuste riskikaalud täpsustatakse tabelis 9 esitatud iga rühma puhul kooskõlas artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktiga.

Tabel 9

| Rühma number | Rühma nimi |
| --- | --- |
| 1 | Energeetika – tahked põlevad materjalid |
| 2 | Energeetika – vedelad põlevad materjalid |
| 3 | Energeetika – elekter ja heitkogustega kauplemine |
| 4 | Kaubavedu |
| 5 | Metallid – mitteväärismetallid |
| 6 | Gaasilised põlevad materjalid |
| 7 | Väärismetallid (sealhulgas kuld) |
| 8 | Teravili ja õliseemned |
| 9 | Põllumajandusloomad ja piimatooted |
| 10 | Põllumajanduskaubad ja muu põllumajanduslik tooraine |
| 11 | Muu kaup |

Rühma number

Rühma nimi

1

Energeetika – tahked põlevad materjalid

2

Energeetika – vedelad põlevad materjalid

3

Energeetika – elekter ja heitkogustega kauplemine

4

Kaubavedu

5

Metallid – mitteväärismetallid

6

Gaasilised põlevad materjalid

7

Väärismetallid (sealhulgas kuld)

8

Teravili ja õliseemned

9

Põllumajandusloomad ja piimatooted

10

Põllumajanduskaubad ja muu põllumajanduslik tooraine

11

Muu kaup

Artikkel 325at

Kaubariski rühmasisesed korrelatsioonid

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse mis tahes kahte kaupa eri kaupadena, kui turul on kaks lepingut, mis erinevad ainult aluseks oleva kauba poolest, mis tuleb kohale toimetada mõlema lepingu alusel.

2.   Samas rühmas oleva kahe tundlikkuse WSk ja WSl vaheline korrelatsiooniparameeter ρkl leitakse järgmiselt:

| | ρkl = ρkl
  (commodity) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

  kus: | ρkl
  (commodity) on 1, kui kaks tundlikkustega k ja l kaupa on identsed, vastasel juhul on see võrdne tabeli 10 rühmasiseste korrelatsioonidega; |
| --- | --- | --- |

ρkl = ρkl
  (commodity) · ρkl
  (tenor) · ρkl
  (basis)

kus:

ρkl
  (commodity) on 1, kui kaks tundlikkustega k ja l kaupa on identsed, vastasel juhul on see võrdne tabeli 10 rühmasiseste korrelatsioonidega;

| | ρkl
  (tenor) on 1, kui kaks tundlikkustega k ja l punkti on identsed, vastasel juhul on see 99 %, ja |
| --- | --- |

ρkl
  (tenor) on 1, kui kaks tundlikkustega k ja l punkti on identsed, vastasel juhul on see 99 %, ja

| | ρkl
  (basis) on 1, kui kaks tundlikkust on identsed kauba üleandmise asukoha poolest, vastasel juhul on see 99,90 %. |
| --- | --- |

ρkl
  (basis) on 1, kui kaks tundlikkust on identsed kauba üleandmise asukoha poolest, vastasel juhul on see 99,90 %.

3.   Rühmasisesed korrelatsioonid ρkl
  (commodity) on:

Tabel 10

| Rühma number | Rühma nimi | Korrelatsioon
  ρkl (commodity) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Energeetika – tahked põlevad materjalid | 55 % |
| 2 | Energeetika – vedelad põlevad materjalid | 95 % |
| 3 | Energeetika – elekter ja heitkogustega kauplemine | 40 % |
| 4 | Kaubavedu | 80 % |
| 5 | Metallid – mitteväärismetallid | 60 % |
| 6 | Gaasilised põlevad materjalid | 65 % |
| 7 | Väärismetallid (sealhulgas kuld) | 55 % |
| 8 | Teravili ja õliseemned | 45 % |
| 9 | Põllumajandusloomad ja piimatooted | 15 % |
| 10 | Põllumajanduskaubad ja muu põllumajanduslik tooraine | 40 % |
| 11 | Muu kaup | 15 % |

Rühma number

Rühma nimi

Korrelatsioon

ρkl (commodity)

1

Energeetika – tahked põlevad materjalid

55 %

2

Energeetika – vedelad põlevad materjalid

95 %

3

Energeetika – elekter ja heitkogustega kauplemine

40 %

4

Kaubavedu

80 %

5

Metallid – mitteväärismetallid

60 %

6

Gaasilised põlevad materjalid

65 %

7

Väärismetallid (sealhulgas kuld)

55 %

8

Teravili ja õliseemned

45 %

9

Põllumajandusloomad ja piimatooted

15 %

10

Põllumajanduskaubad ja muu põllumajanduslik tooraine

40 %

11

Muu kaup

15 %

4.   Olenemata lõikest 1 kohaldatakse järgmisi sätteid:

| a) | kahte riskitegurit, mis on liigitatud tabeli 10 rühma 3 ja mis puudutavad elektrienergiat, mis on toodetud eri piirkondades või mida tarnitakse lepingu järgi eri perioodidel, käsitletakse erinevate kaubariski teguritena; |
| --- | --- |

a)

kahte riskitegurit, mis on liigitatud tabeli 10 rühma 3 ja mis puudutavad elektrienergiat, mis on toodetud eri piirkondades või mida tarnitakse lepingu järgi eri perioodidel, käsitletakse erinevate kaubariski teguritena;

| b) | kahte riskitegurit, mis on liigitatud tabeli 10 rühma 4 ja mis puudutavad kaubavedu, mille marsruut või tarnenädal erinevad, käsitletakse erinevate kaubariski teguritena. |
| --- | --- |

b)

kahte riskitegurit, mis on liigitatud tabeli 10 rühma 4 ja mis puudutavad kaubavedu, mille marsruut või tarnenädal erinevad, käsitletakse erinevate kaubariski teguritena.

Artikkel 325au

Kaubariski rühmadevahelised korrelatsioonid

Korrelatsiooniparameeter γbc, mida kohaldatakse eri rühmade vahel tundlikkuste liitmise suhtes, leitakse järgmiselt:

| a) | 20 %, kui kaks rühma on rühmad numbritega 1–10; |
| --- | --- |

a)

20 %, kui kaks rühma on rühmad numbritega 1–10;

| b) | 0 %, kui üks kahest rühmast on rühm number 11. |
| --- | --- |

b)

0 %, kui üks kahest rühmast on rühm number 11.

Artikkel 325av

Valuutariski riskikaalud

1.   Valuutariski tegurite suhtes olevate kõigi tundlikkuste riskikaal täpsustatakse artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusaktis.

2.   Valuutariski tegurite riskikaal seoses valuutapaaridega, mis koosnevad eurost ning majandus- ja rahaliidu teises etapis (ERM II) osaleva liikmesriigi valuutast, on üks järgmistest:

| a) | lõikes 1 osutatud riskikaal, jagatuna 3-ga; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud riskikaal, jagatuna 3-ga;

| b) | maksimaalne kõikumine liikmesriigi ja Euroopa Keskpanga poolt ametlikult kokku lepitud kõikumisvahemikus, kui see kõikumisvahemik on väiksem kui ERM II raames määratletud kõikumisvahemik. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne kõikumine liikmesriigi ja Euroopa Keskpanga poolt ametlikult kokku lepitud kõikumisvahemikus, kui see kõikumisvahemik on väiksem kui ERM II raames määratletud kõikumisvahemik.

3.   Olenemata lõikest 2 on valuutariski tegurite riskikaal lõikes 2 osutatud valuutade puhul, mis osalevad ERM II-s ja mille ametlikult kokku lepitud kõikumisvahemik on standardvahemikust +/– 15 % väiksem, võrdne maksimaalse protsentuaalse kõikumisega selles väiksemas vahemikus.

4.   Selliste valuutariski tegurite riskikaal, mis kuuluvad kõige likviidsemate valuutapaaride alamkategooriasse, nagu on osutatud artikli 325bd lõike 7 punktis c, on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riskikaal, mis jagatakse √2.

5.   Kui päevaste valuutakursside viimase kolme aasta andmed näitavad, et eurost ja muust liikmesriigi valuutast koosnev valuutapaar on püsiv ja krediidiasutus või investeerimisühing saab kõnealuse valuutapaariga seotud tehingutes alati kasutada parima ostu- ja müügikursi vahet null, võib krediidiasutus või investeerimisühing pädeva asutuse selgesõnalise loa olemasolul kohaldada lõikes 1 osutatud riskikaalu, jagatuna 2-ga.

Artikkel 325aw

Valuutariski korrelatsioonid

Ühist korrelatsiooniparameetrit γbc, mis on 60 %, kohaldatakse valuutariski tegurite suhtes olevate tundlikkuste liitmisel.

2. alajagu

Vega- ja kumerusriski kaalud ja korrelatsioonid

Artikkel 325ax

Vega- ja kumerusriski kaalud

1.   Vegariski tegurite puhul kasutatakse 1. alajaos osutatud delta rühmi.

2.   Asjaomase vegariski teguri k riskikaalu määratletakse kui osa selle riskiteguri k nüüdisväärtusest, mis esindab alusvara kaudset volatiilsust, nagu on kirjeldatud 3. jaos.

3.   Lõikes 2 osutatud osa tehakse sõltuvaks igat liiki riskiteguri eeldatavast likviidsusest kooskõlas järgmise valemiga:

Formula

kus:

| | RWk = asjaomase vegariski teguri k riskikaal; |
| --- | --- |

RWk = asjaomase vegariski teguri k riskikaal;

| | RWσ on 55 % ning |
| --- | --- |

RWσ on 55 % ning

| | LHriskiklasson seadusjärgne likviidsusperiood, mis tuleb iga vegariski teguri k kindlaksmääramisel ette näha. LHriskiklassmääratakse vastavalt järgmisele tabelile:

  Tabel 11







  Riskiklass | LHriskiklass |
| --- | --- | --- |
| Intressimäära üldrisk | 60 |
| Krediidimarginaali risk muu kui väärtpaberistamise puhul | 120 |
| Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise krediidimarginaali risk | 120 |
| Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamise krediidimarginaali risk | 120 |
| Omakapital (suure turukapitalisatsiooniga) | 20 |
| Omakapital (väikse turukapitalisatsiooniga) | 60 |
| Kaup | 120 |
| Valuuta | 40 |

LHriskiklasson seadusjärgne likviidsusperiood, mis tuleb iga vegariski teguri k kindlaksmääramisel ette näha. LHriskiklassmääratakse vastavalt järgmisele tabelile:

Tabel 11

Riskiklass

LHriskiklass

Intressimäära üldrisk

60

Krediidimarginaali risk muu kui väärtpaberistamise puhul

120

Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud väärtpaberistamise krediidimarginaali risk

120

Alternatiivsesse korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisamata väärtpaberistamise krediidimarginaali risk

120

Omakapital (suure turukapitalisatsiooniga)

20

Omakapital (väikse turukapitalisatsiooniga)

60

Kaup

120

Valuuta

40

4.   1. alajaos deltariski puhul kasutatud rühmi kasutatakse kumerusriski puhul, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.

5.   Valuuta ja aktsiatega seotud kumerusriski tegurite puhul on kumerusriski kaalud suhtelised muutused, mis võrduvad 1. alajaos osutatud deltariski kaaludega.

6.   Üldise intressimäära, krediidimarginaali riski ja kauba kumerusriski tegurite puhul on kumerusriski kaal iga sellise kõvera kõikide punktide paralleelne muutus, mis põhineb 1. alajaos osutatud asjaomase riskiklassi puhul ette nähtud suurimal deltariski kaalul.

Artikkel 325ay

Vega- ja kumerusriski korrelatsioonid

1.   Intressimäära üldriski klassi samas rühmas leitakse vegariski tundlikkuste vaheline korrelatsiooniparameeter rkl järgmiselt:

Formula

kus:

| | on võrdne

  , kus α on 1 %, ning Tk ja Tl on võrdne nende optsioonide tähtajaga, mille puhul tuletatakse vegariski tundlikkused, väljendatuna aastate arvuna ja |
| --- | --- |

Formula
  on võrdne
  Formula
  , kus α on 1 %, ning Tk ja Tl on võrdne nende optsioonide tähtajaga, mille puhul tuletatakse vegariski tundlikkused, väljendatuna aastate arvuna ja

| | on võrdne

  , kus α on 1 %,

  ning

  on nende optsioonide alusvarade tähtajad, mille puhul tuletatakse vegariski tundlikkused ja millest arvatakse maha vastavate optsioonide tähtajad, mõlemad väljendatuna aastate arvuna. |
| --- | --- |

Formula
  on võrdne
  Formula
  , kus α on 1 %,
  Formula
  ning
  Formula
  on nende optsioonide alusvarade tähtajad, mille puhul tuletatakse vegariski tundlikkused ja millest arvatakse maha vastavate optsioonide tähtajad, mõlemad väljendatuna aastate arvuna.

2.   Muude riskiklasside rühmas leitakse vegariski tundlikkuste vaheline korrelatsiooniparameeter ρkl järgmiselt:

Formula

kus:

| | on võrdne delta rühmasisese korrelatsiooniga, mis vastab rühmale, millesse vegariski tegurid k ja l määrataks, ning |
| --- | --- |

Formula
  on võrdne delta rühmasisese korrelatsiooniga, mis vastab rühmale, millesse vegariski tegurid k ja l määrataks, ning

| | leitakse kooskõlas lõikega 1. |
| --- | --- |

Formula
  leitakse kooskõlas lõikega 1.

3.   Seoses vegariski tundlikkustega riskiklassi rühmade vahel (intressimäära üldrisk ja muu kui intressimäära üldrisk) kasutatakse vegariski puhul samu korrelatsiooniparameetreid γbc, mis on sätestatud 4. jaos iga riskiklassi delta korrelatsioonide korral.

4.   Standardmeetodi puhul ei tohi olla vega- ja deltariski tegurite vahel diversifitseerimisest ega maandamisest tulenevat kasu. Vegariski omavahendite nõuded ja deltariski omavahendite nõuded liidetakse kokku tavapärase summeerimise teel.

5.   Kumerusriski korrelatsioonid on 1. alajaos osutatud vastavate deltariski korrelatsioonide ρkl ning γbc ruut.

1B. PEATÜKK

Alternatiivne sisemudeli meetod

1. jagu

Luba ja omavahendite nõuded

Artikkel 325az

Alternatiivne sisemudeli meetod ja luba kasutada alternatiivseid sisemudeleid

1.   Käesolevas peatükis sätestatud alternatiivset sisemudeli meetodit kasutatakse üksnes artikli 430b lõikes 3 sätestatud aruandlusnõude täitmiseks.

2.   Olles kontrollinud, kas krediidiasutused ja investeerimisühingud vastavad artiklites 325bh, 325bi ja 325bj sätestatud nõuetele, annavad pädevad asutused nendele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele loa arvutada oma omavahendite nõuded kõikide selliste positsioonide portfelli puhul, mis on määratud kauplemisüksustele, kasutades oma alternatiivseid sisemudeleid kooskõlas artikliga 325ba, tingimusel et on täidetud kõik järgmised nõuded:

| a) | kauplemisüksused on loodud kooskõlas artikliga 104b; |
| --- | --- |

a)

kauplemisüksused on loodud kooskõlas artikliga 104b;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing on põhjendanud pädevale asutusele kauplemisüksuste lisamist alternatiivse sisemudeli meetodi kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing on põhjendanud pädevale asutusele kauplemisüksuste lisamist alternatiivse sisemudeli meetodi kohaldamisalasse;

| c) | kauplemisüksused on täitnud artikli 325bf lõikes 3 osutatud järeltestimise nõuded eelneva aasta puhul; |
| --- | --- |

c)

kauplemisüksused on täitnud artikli 325bf lõikes 3 osutatud järeltestimise nõuded eelneva aasta puhul;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing on teatanud oma pädevale asutusele artiklis 325bg sätestatud kauplemisüksuste kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude tulemustest; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing on teatanud oma pädevale asutusele artiklis 325bg sätestatud kauplemisüksuste kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude tulemustest;

| e) | nende kauplemisüksuste puhul, millele on määratud vähemalt üks artiklis 325bl osutatud kauplemisportfelli positsioonidest, täidavad kauplemisüksused artiklis 325bm makseviivituse riski sisemudeli kohta sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

e)

nende kauplemisüksuste puhul, millele on määratud vähemalt üks artiklis 325bl osutatud kauplemisportfelli positsioonidest, täidavad kauplemisüksused artiklis 325bm makseviivituse riski sisemudeli kohta sätestatud nõudeid;

| f) | kauplemisüksustele ei ole määratud ühtegi väärtpaberistamise ega edasiväärtpaberistamise positsiooni. |
| --- | --- |

f)

kauplemisüksustele ei ole määratud ühtegi väärtpaberistamise ega edasiväärtpaberistamise positsiooni.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti b kohaldamisel ei tohi kauplemisüksuse alternatiivse sisemudeli meetodi kohaldamisalasse lisamata jätmist põhjendada asjaoluga, et artikli 325 lõike 3 punktis a sätestatud alternatiivse standardmeetodi kohaselt arvutatav omavahendite nõue oleks väiksem kui alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt arvutatav omavahendite nõue.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellele on antud luba kasutada alternatiivset sisemudeli meetodit, annavad pädevatele asutustele aru kooskõlas artikli 430b lõikega 3.

4.   Krediidiasutus või investeerimisühing, kellele on antud lõikes 2 osutatud luba, peab viivitamata teavitama oma pädevaid asutusi sellest, kui üks tema kauplemisüksustest ei vasta enam vähemalt ühele nimetatud lõikes sätestatud nõuetest. Sellel krediidiasutusel või investeerimisühingul ei lubata enam käesolevat peatükki kohaldada ühegi asjaomasele kauplemisüksusele määratud positsiooni suhtes ning ta arvutab tururiski omavahendite nõuded kooskõlas 1a. peatükis sätestatud meetodiga kõikide positsioonide puhul, mis on sellele kauplemisüksusele määratud, alates kõige varasemast aruandekuupäevast ning seni, kuni krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevatele asutustele, et kauplemisüksus täidab taas kõiki lõikes 2 sätestatud nõudeid.

5.   Erandina lõikest 4 võivad pädevad asutused erakorralistel asjaoludel lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul kasutada jätkuvalt oma alternatiivseid sisemudeleid, et arvutada tururiski omavahendite nõuded sellise kauplemisüksuse puhul, mis ei vasta enam käesoleva artikli lõike 2 punktis c ja artikli 325bg lõikes 1 osutatud tingimustele. Kui pädevad asutused kasutavad seda võimalust, teavitavad nad EBAd ja põhjendavad oma otsust.

6.   Sellistele kauplemisüksustele määratud positsioonide puhul, mille jaoks krediidiasutusele või investeerimisühingule ei ole antud lõikes 2 osutatud luba, arvutab see krediidiasutus või investeerimisühing tururiski omavahendite nõuded kooskõlas käesoleva jaotise 1a. peatükiga. Kõnealuse arvutuse puhul käsitletakse kõiki neid positsioone individuaalselt eraldi portfellina.

7.   Nende alternatiivsete sisemudelite kasutamise oluliseks muutmiseks, mille kasutamiseks on krediidiasutusele või investeerimisühingule antud luba, nende alternatiivsete sisemudelite kasutamise laiendamiseks, mille kasutamiseks on krediidiasutusele või investeerimisühingule antud luba, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud artikli 325bc lõikes 2 osutatud modelleeritavate riskitegurite alamkogumi oluliseks muutmiseks on vaja selle krediidiasutuse või investeerimisühingu pädeva asutuse eraldi luba.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud teatavad pädevatele asutustele selliste alternatiivsete sisemudelite kasutamise kõikidest muudest laiendamistest ja muudatustest, mille kasutamiseks nad on loa saanud.

8.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada:

| a) | tingimused, mille alusel hinnatakse alternatiivse sisemudeli kasutamise laiendamise ja muutmise ning artiklis 325bc osutatud modelleeritavate riskitegurite alamkogumi muutmise olulisust; |
| --- | --- |

a)

tingimused, mille alusel hinnatakse alternatiivse sisemudeli kasutamise laiendamise ja muutmise ning artiklis 325bc osutatud modelleeritavate riskitegurite alamkogumi muutmise olulisust;

| b) | hindamismetoodika, mille alusel pädevad asutused kontrollivad seda, kas krediidiasutus või investeerimisühing vastab artiklites 325bh, 325bi, 325bn, 325bo ja 325bp sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

hindamismetoodika, mille alusel pädevad asutused kontrollivad seda, kas krediidiasutus või investeerimisühing vastab artiklites 325bh, 325bi, 325bn, 325bo ja 325bp sätestatud nõuetele.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2024.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

9.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada erakorralised asjaolud, mille alusel pädevad asutused võivad lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul:

| a) | kasutada jätkuvalt oma alternatiivseid sisemudeleid, et arvutada tururiski omavahendite nõuded sellise kauplemisüksuse puhul, mis ei vasta enam käesoleva artikli lõike 2 punktis c ja artikli 325bg lõikes 1 osutatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

kasutada jätkuvalt oma alternatiivseid sisemudeleid, et arvutada tururiski omavahendite nõuded sellise kauplemisüksuse puhul, mis ei vasta enam käesoleva artikli lõike 2 punktis c ja artikli 325bg lõikes 1 osutatud tingimustele;

| b) | piirduda lisandi puhul sellega, mis saadakse hüpoteetiliste muutuste järeltestimise kohastest ületamistest. |
| --- | --- |

b)

piirduda lisandi puhul sellega, mis saadakse hüpoteetiliste muutuste järeltestimise kohastest ületamistest.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2024.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 325ba

Omavahendite nõuded alternatiivsete sisemudelite kasutamise korral

1.   Krediidiasutus või investeerimisühing, kes kasutab alternatiivset sisemudelit, arvutab omavahendite nõuded kõikide sellistele kauplemisüksustele määratud positsioonide portfelli kohta, mille osas krediidiasutusele või investeerimisühingule on antud artikli 325az lõikes 2 osutatud luba, järgmistest väärtustest suurimana:

| a) | järgmiste väärtuste summa:






  i) | artikli 325bb alusel arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu eelmise päeva eeldatava puudujäägi riskinäitaja (ESt–1) ning |
| --- | --- | --- |

a)

järgmiste väärtuste summa:

i)

artikli 325bb alusel arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu eelmise päeva eeldatava puudujäägi riskinäitaja (ESt–1) ning

| ii) | 5. jao alusel arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu eelmise päeva stressistsenaariumi riskinäitaja (SSt–1) või |
| --- | --- |

ii)

5. jao alusel arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu eelmise päeva stressistsenaariumi riskinäitaja (SSt–1) või

| b) | järgmiste väärtuste summa:






  i) | krediidiasutuse või investeerimisühingu artikli 325bb alusel arvutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste eeldatava puudujäägi riskinäitaja väärtuste keskmine (ESavg), korrutatuna korrutusteguriga (mc) ning |
| --- | --- | --- |

b)

järgmiste väärtuste summa:

i)

krediidiasutuse või investeerimisühingu artikli 325bb alusel arvutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste eeldatava puudujäägi riskinäitaja väärtuste keskmine (ESavg), korrutatuna korrutusteguriga (mc) ning

| ii) | 5. jao alusel arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu eelnenud 60 tööpäeva päevaste stressistsenaariumi riskinäitaja väärtuste keskmine (SSavg). |
| --- | --- |

ii)

5. jao alusel arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu eelnenud 60 tööpäeva päevaste stressistsenaariumi riskinäitaja väärtuste keskmine (SSavg).

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on positsioonid kaubeldavates võla- ja omakapitali instrumentides, mis kuuluvad makseviivituse riski sisemudeli kohaldamisalasse ja on määratud lõikes 1 osutatud kauplemisüksustele, peavad täitma täiendavate omavahendite nõuet, mida väljendatakse kui järgmistest väärtustest suurimat:

| a) | kõige viimane makseviivituse riskiga seotud omavahendite nõue, mis on arvutatud vastavalt 3. jaole; |
| --- | --- |

a)

kõige viimane makseviivituse riskiga seotud omavahendite nõue, mis on arvutatud vastavalt 3. jaole;

| b) | punktis a osutatud summade keskmine eelneva 12 nädala jooksul. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud summade keskmine eelneva 12 nädala jooksul.

2. jagu

Üldnõuded

Artikkel 325bb

Eeldatava puudujäägi riskinäitaja

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad artikli 325ba lõike 1 punktis a osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja iga asjaomase kuupäeva t kohta ning iga kauplemisportfelli positsioonide asjaomase portfelli kohta järgmiselt:

Formula

kus:

| ESt | = | eeldatava puudujäägi riskinäitaja; |
| --- | --- | --- |
| i | = | indeks, mis tähistab viit laia riskitegurite kategooriat, mis on loetletud artikli 325bd tabeli 2 esimeses veerus; |
| UESt | = | piiramata eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse järgmiselt: |
| | = | piiramata eeldatava puudujäägi näitaja laia riskitegurite kategooria i puhul, mis arvutatakse järgmiselt:










  ρ | = | järelevalveline korrelatsioonitegur kõikide laiade riskitegurite kategooriate puhul; ρ = 50 %; |
| | = | osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse kõikide portfellis olevate positsioonide kohta kooskõlas artikli 325bc lõikega 2; |
| | = | osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse kõikide portfellis olevate positsioonide kohta kooskõlas artikli 325bc lõikega 3; |
| | = | osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse kõikide portfellis olevate positsioonide kohta kooskõlas artikli 325bc lõikega 4; |

ESt

=

eeldatava puudujäägi riskinäitaja;

i

=

indeks, mis tähistab viit laia riskitegurite kategooriat, mis on loetletud artikli 325bd tabeli 2 esimeses veerus;

UESt

=

piiramata eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse järgmiselt:

Formula

=

piiramata eeldatava puudujäägi näitaja laia riskitegurite kategooria i puhul, mis arvutatakse järgmiselt:

ρ

=

järelevalveline korrelatsioonitegur kõikide laiade riskitegurite kategooriate puhul; ρ = 50 %;

Formula

=

osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse kõikide portfellis olevate positsioonide kohta kooskõlas artikli 325bc lõikega 2;

Formula

=

osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse kõikide portfellis olevate positsioonide kohta kooskõlas artikli 325bc lõikega 3;

Formula

=

osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse kõikide portfellis olevate positsioonide kohta kooskõlas artikli 325bc lõikega 4;

Formula

=

osalise eeldatava puudujäägi näitaja laia riskitegurite kategooria i puhul, mis arvutatakse kõikide portfellis olevate positsioonide kohta kooskõlas artikli 325bc lõikega 2;

Formula

=

osalise eeldatava puudujäägi näitaja laia riskitegurite kategooria i puhul, mis arvutatakse kõikide portfellis olevate positsioonide kohta kooskõlas artikli 325bc lõikega 3 ning

Formula

=

osalise eeldatava puudujäägi näitaja laia riskitegurite kategooria i puhul, mis arvutatakse kõikide portfellis olevate positsioonide kohta kooskõlas artikli 325bc lõikega 4.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad tulevaste šokkide stsenaariumeid üksnes teatava modelleeritavate riskitegurite kogumi puhul, mida kohaldatakse iga osalise eeldatava puudujäägi näitaja suhtes, nagu on sätestatud artiklis 325bc, kui nad eeldatava puudujäägi riskinäitaja arvutamiseks kooskõlas lõikega 1 määravad kindlaks iga osalise eeldatava puudujäägi näitaja.

3.   Kui vähemalt ühel portfelli tehingul on vähemalt üks modelleeritav riskitegur, mis on paigutatud laia riskitegurite kategooriasse i kooskõlas artikliga 325bd, arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud piiramata eeldatava puudujäägi näitaja laia riskitegurite kategooria i kohta ning lisavad selle käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja valemisse.

4.   Erandina lõikest 1 võib krediidiasutus või investeerimisühing vähendada piiramata eeldatava puudujäägi näitajate
  Formula
  ja osalise eeldatava puudujäägi näitajate
  Formula
  ,
  Formula
  ja
  Formula
  arvutamise sagedust kõikide laiade riskitegurite kategooriate i puhul iga päeva kohta arvutamise asemel iga nädala kohta arvutamisele, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing suudab pädevale asutusele tõendada, et piiramata eeldatava puudujäägi näitajate



  arvutamine ei alahinda asjaomaste kauplemisportfelli positsioonide tururiski; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing suudab pädeva asutuse nõudmisel suurendada



  ,



  ,



  ja



  arvutamise sagedust iga nädala kohta arvutamiselt iga päeva kohta arvutamisele. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

Formula

Formula

Artikkel 325bc

Osalise eeldatava puudujäägi arvutused

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad kõik artikli 325bb lõikes 1 osutatud osalise eeldatava puudujäägi näitajad järgmiselt:

| a) | osalise eeldatava puudujäägi näitajate arvutamine iga päeva kohta; |
| --- | --- |

a)

osalise eeldatava puudujäägi näitajate arvutamine iga päeva kohta;

| b) | 97,5. protsentiili juures, ühesuunaline usaldusvahemik; |
| --- | --- |

b)

97,5. protsentiili juures, ühesuunaline usaldusvahemik;

| c) | kauplemisportfelli positsioonide asjaomase portfelli puhul arvutab krediidiasutus või investeerimisühing osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral järgmise valemi kohaselt:





  kus:







  PESt | = | osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral; |
| --- | --- | --- | --- |
| j | = | indeks, mis tähistab viit likviidsusperioodi, mis on loetletud tabeli 1 esimeses veerus; |
| LHj | = | tabelis 1 esitatud likviidsusperioodide j pikkus päevades; |
| T | = | alusperiood, mille puhul T = 10 päeva; |
| PESt(T) | = | osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis määratakse kindlaks, kohaldades kümnepäevase perioodiga tulevaste šokkide stsenaariumeid üksnes teatava portfelli kuuluvate positsioonide modelleeritavate riskitegurite kogumi suhtes, mis on sätestatud lõigetes 2, 3 ja 4 iga osalise eeldatava puudujäägi näitaja jaoks, millele on osutatud artikli 325bb lõikes 1, ning |
| PESt(T, j) | = | osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis määratakse kindlaks, kohaldades kümnepäevase perioodiga tulevaste šokkide stsenaariumeid üksnes teatava portfelli kuuluvate positsioonide modelleeritavate riskitegurite kogumi suhtes, mis on sätestatud lõigetes 2, 3 ja 4 iga osalise eeldatava puudujäägi näitaja jaoks, millele on osutatud artikli 325bb lõikes 1, ning mille tegelik likviidsusperiood, mis on määratud kindlaks kooskõlas artikli 325bd lõikega 2, on võrdne LHj-ga või sellest pikem.

  Tabel 1







  Likviidsusperiood j | Likviidsusperioodi j pikkus
  (päevades) |
| 1 | 10 |
| 2 | 20 |
| 3 | 40 |
| 4 | 60 |
| 5 | 120 |

c)

kauplemisportfelli positsioonide asjaomase portfelli puhul arvutab krediidiasutus või investeerimisühing osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral järgmise valemi kohaselt:

Formula

kus:

PESt

=

osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral;

j

=

indeks, mis tähistab viit likviidsusperioodi, mis on loetletud tabeli 1 esimeses veerus;

LHj

=

tabelis 1 esitatud likviidsusperioodide j pikkus päevades;

T

=

alusperiood, mille puhul T = 10 päeva;

PESt(T)

=

osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis määratakse kindlaks, kohaldades kümnepäevase perioodiga tulevaste šokkide stsenaariumeid üksnes teatava portfelli kuuluvate positsioonide modelleeritavate riskitegurite kogumi suhtes, mis on sätestatud lõigetes 2, 3 ja 4 iga osalise eeldatava puudujäägi näitaja jaoks, millele on osutatud artikli 325bb lõikes 1, ning

PESt(T, j)

=

osalise eeldatava puudujäägi näitaja, mis määratakse kindlaks, kohaldades kümnepäevase perioodiga tulevaste šokkide stsenaariumeid üksnes teatava portfelli kuuluvate positsioonide modelleeritavate riskitegurite kogumi suhtes, mis on sätestatud lõigetes 2, 3 ja 4 iga osalise eeldatava puudujäägi näitaja jaoks, millele on osutatud artikli 325bb lõikes 1, ning mille tegelik likviidsusperiood, mis on määratud kindlaks kooskõlas artikli 325bd lõikega 2, on võrdne LHj-ga või sellest pikem.

Tabel 1

Likviidsusperiood j

Likviidsusperioodi j pikkus

(päevades)

1

10

2

20

3

40

4

60

5

120

2.   Artikli 325bb lõikes 1 osutatud osalise eeldatava puudujäägi näitajate
  Formula
  ja
  Formula
  arvutamiseks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele täitma järgmisi nõudeid:

| a) | arvutamisel kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide stsenaariumeid üksnes sellise portfelli kuuluvate positsioonide modelleeritavate riskitegurite alamkogumi suhtes, mille krediidiasutus või investeerimisühing on valinud ning mis vastab pädevate asutuste nõuetele, nii et on täidetud järgmine tingimus, kusjuures summa arvutatakse eelneva 60 tööpäeva kohta:




  Krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei vasta enam käesoleva punkti esimeses lõigus osutatud nõudele, teavitab sellest viivitamata pädevaid asutusi ning ajakohastab modelleeritavate riskitegurite alamkogumit selle nõude täitmiseks kahe nädala jooksul; kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kahe nädala möödumisel seda nõuet täitnud, asub ta taas kasutama 1a. peatükis sätestatud meetodit, et arvutada tururiski omavahendite nõudeid samade kauplemisüksuste jaoks, kuni see krediidiasutus või investeerimisühing suudab pädevale asutusele tõendada, et ta täidab käesoleva punkti esimeses lõigus sätestatud nõuet; |
| --- | --- |

a)

Formula

Formula

Krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei vasta enam käesoleva punkti esimeses lõigus osutatud nõudele, teavitab sellest viivitamata pädevaid asutusi ning ajakohastab modelleeritavate riskitegurite alamkogumit selle nõude täitmiseks kahe nädala jooksul; kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kahe nädala möödumisel seda nõuet täitnud, asub ta taas kasutama 1a. peatükis sätestatud meetodit, et arvutada tururiski omavahendite nõudeid samade kauplemisüksuste jaoks, kuni see krediidiasutus või investeerimisühing suudab pädevale asutusele tõendada, et ta täidab käesoleva punkti esimeses lõigus sätestatud nõuet;

| b) | arvutamisel kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide stsenaariumeid üksnes selle portfelli kuuluvate positsioonide modelleeritavate riskitegurite alamkogumi suhtes, mille krediidiasutus või investeerimisühing on käesoleva lõike punkti a kohaldamisel valinud ning mis on paigutatud laia riskitegurite kategooriasse i kooskõlas artikliga 325bd; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | punktides a ja b osutatud modelleeritavate riskitegurite suhtes kohaldatavate tulevaste šokkide stsenaariumide kindlaksmääramisel kasutatavaid sisendandmeid kalibreeritakse ajalooliste andmetega alates finantsstressi katkematust 12kuulisest perioodist, mille krediidiasutus või investeerimisühing määrab kindlaks näitaja



  väärtuse maksimeerimiseks; kõnealuse stressiperioodi kindlaksmääramiseks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutama vaatlusandmeid vähemalt alates 1. jaanuarist 2007 kooskõlas pädevate asutuste nõuetega, ning |
| --- | --- |

c)

Formula

| d) | näitaja



  sisendandmeid kalibreeritakse 12kuulise stressiperioodiga, mille krediidiasutus või investeerimisühing on punkti c kohaldamisel kindlaks määranud. |
| --- | --- |

d)

Formula

3.   Artikli 325bb lõikes 1 osutatud osalise eeldatava puudujäägi näitajate
  Formula
  ja
  Formula
  arvutamiseks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele täitma järgmisi nõudeid:

| a) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide stsenaariumeid üksnes lõike 2 punktis a osutatud portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite alamkogumi suhtes; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide stsenaariumeid üksnes lõike 2 punktis b osutatud portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite alamkogumi suhtes; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | käesoleva lõike punktides a ja b osutatud modelleeritavate riskitegurite suhtes kohaldatavate tulevaste šokkide stsenaariumide kindlaksmääramisel kasutatavaid sisendandmeid kalibreeritakse lõike 4 punktis c osutatud ajalooliste andmetega; neid andmeid ajakohastatakse vähemalt kord kuus. |
| --- | --- |

c)

käesoleva lõike punktides a ja b osutatud modelleeritavate riskitegurite suhtes kohaldatavate tulevaste šokkide stsenaariumide kindlaksmääramisel kasutatavaid sisendandmeid kalibreeritakse lõike 4 punktis c osutatud ajalooliste andmetega; neid andmeid ajakohastatakse vähemalt kord kuus.

4.   Artikli 325bb lõikes 1 osutatud osalise eeldatava puudujäägi näitajate
  Formula
  ja
  Formula
  arvutamiseks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele täitma järgmisi nõudeid:

| a) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide stsenaariumeid kõikide portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite suhtes; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide stsenaariumeid kõikide portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite suhtes, mis on paigutatud laia riskitegurite kategooriasse i kooskõlas artikliga 325bd; |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | punktides a ja b osutatud modelleeritavate riskitegurite suhtes kohaldatavate tulevaste šokkide stsenaariumide kindlaksmääramisel kasutatavaid sisendandmeid kalibreeritakse ajalooliste andmetega eelmisest 12kuulisest perioodist; kui ulatuslikult suureneb krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli märkimisväärse arvu selliste modelleeritavate riskitegurite hinna volatiilsus, mis ei kuulu lõike 2 punktis a osutatud riskitegurite alamkogumisse, võivad pädevad asutused nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing kasutaks lühema perioodi kui eelneva 12 kuu ajaloolisi andmeid, ent see lühem periood ei või olla lühem kui eelnev kuuekuuline periood; pädevad asutused teavitavad EBAd igast otsusest, millega nõutakse, et krediidiasutus või investeerimisühing kasutaks lühema perioodi kui 12 kuu ajaloolisi andmeid, ja põhjendavad seda otsust. |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud modelleeritavate riskitegurite suhtes kohaldatavate tulevaste šokkide stsenaariumide kindlaksmääramisel kasutatavaid sisendandmeid kalibreeritakse ajalooliste andmetega eelmisest 12kuulisest perioodist; kui ulatuslikult suureneb krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli märkimisväärse arvu selliste modelleeritavate riskitegurite hinna volatiilsus, mis ei kuulu lõike 2 punktis a osutatud riskitegurite alamkogumisse, võivad pädevad asutused nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing kasutaks lühema perioodi kui eelneva 12 kuu ajaloolisi andmeid, ent see lühem periood ei või olla lühem kui eelnev kuuekuuline periood; pädevad asutused teavitavad EBAd igast otsusest, millega nõutakse, et krediidiasutus või investeerimisühing kasutaks lühema perioodi kui 12 kuu ajaloolisi andmeid, ja põhjendavad seda otsust.

5.   Artikli 325bb lõikes 1 osutatud osalise eeldatava puudujäägi näitaja arvutamisel peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitama nende modelleeritavate riskitegurite väärtused, mille puhul nad ei pea käesoleva artikli lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt kohaldama tulevaste šokkide stsenaariumeid selle osalise eeldatava puudujäägi näitaja suhtes.

Artikkel 325bd

Likviidsusperioodid

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud paigutavad nendele kauplemisüksustele määratud positsioonide iga riskiteguri, mille jaoks neile on antud artikli 325az lõikes 2 osutatud luba või mille puhul on käimas osutatud loa andmise menetlus, ühte tabelis 2 loetletud riskitegurite laiadest kategooriatest ja ühte selles tabelis loetletud riskitegurite laiadest alamkategooriatest.

2.   Lõikes 1 osutatud positsioonide riskiteguri likviidsusperiood on selle riskitegurite laia alamkategooria likviidsusperiood, millesse riskitegur on paigutatud.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib krediidiasutus või investeerimisühing otsustada asjaomase kauplemisüksuse puhul asendada käesoleva artikli tabelis 2 loetletud riskitegurite laia alamkategooria likviidsusperioodi ühega artikli 325bc tabelis 1 loetletud pikematest likviidsusperioodidest. Kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb sellise otsuse, kohaldatakse pikemat likviidsusperioodi kõikide sellele kauplemisüksusele määratud positsioonide modelleeritavate riskitegurite suhtes, mis on paigutatud sellesse riskitegurite laia alamkategooriasse osalise eeldatava puudujäägi näitajate arvutamiseks kooskõlas artikli 325bc lõike 1 punktiga c.

Krediidiasutus või investeerimisühing teavitab pädevaid asutusi kauplemisüksustest ja riskitegurite laiadest alamkategooriatest, mille puhul ta otsustab kasutada esimeses lõigus osutatud käsitlust.

4.   Osalise eeldatava puudujäägi näitajate arvutamiseks kooskõlas artikli 325bc lõike 1 punktiga c arvutatakse asjaomase kauplemisportfelli positsiooni asjaomase modelleeritava riskiteguri tegelik likviidsusperiood järgmiselt:

| EffectiveLH= | | SubCatLH if Mat > LH5 |
| --- | --- | --- |
| min (SubCatLH, minj{LHj/LHj ≥ Mat}) if LH1 ≤ Mat ≤ LH5 |
| LH1 if Mat < LH1 |

EffectiveLH=

SubCatLH if Mat > LH5

min (SubCatLH, minj{LHj/LHj ≥ Mat}) if LH1 ≤ Mat ≤ LH5

LH1 if Mat < LH1

kus:

| EffectiveLH | = | tegelik likviidsusperiood; |
| --- | --- | --- |
| Mat | = | kauplemisportfelli positsiooni tähtaeg; |
| SubCatLH | = | lõike 1 kohaselt kindlaks määratud modelleeritava riskiteguri likviidsusperioodi pikkus ning |
| minj {LHj/LHj ≥ Mat} | = | artikli 325bc tabelis 1 loetletud ühe sellise likviidsusperioodi pikkus, mis on kauplemisportfelli positsiooni tähtajale lähim. |

EffectiveLH

=

tegelik likviidsusperiood;

Mat

=

kauplemisportfelli positsiooni tähtaeg;

SubCatLH

=

lõike 1 kohaselt kindlaks määratud modelleeritava riskiteguri likviidsusperioodi pikkus ning

minj {LHj/LHj ≥ Mat}

=

artikli 325bc tabelis 1 loetletud ühe sellise likviidsusperioodi pikkus, mis on kauplemisportfelli positsiooni tähtajale lähim.

5.   Valuutapaarid, mis koosnevad eurost ning ERM II-s osaleva liikmesriigi valuutast, arvatakse tabeli 2 valuutariski tegurite laias kategoorias kõige likviidsemate valuutapaaride alamkategooriasse.

6.   Krediidiasutus või investeerimisühing kontrollib lõikes 1 osutatud paigutamise asjakohasust vähemalt kord kuus.

7.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada,

| a) | kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad paigutama lõikes 1 osutatud positsioonide riskitegurid lõike 1 kohaldamiseks riskitegurite laiadesse kategooriatesse ja riskitegurite laiadesse alamkategooriatesse; |
| --- | --- |

a)

kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad paigutama lõikes 1 osutatud positsioonide riskitegurid lõike 1 kohaldamiseks riskitegurite laiadesse kategooriatesse ja riskitegurite laiadesse alamkategooriatesse;

| b) | millised valuutad moodustavad kõige likviidsemate valuutade alamkategooria tabeli 2 intressimäära riskitegurite laias kategoorias; |
| --- | --- |

b)

millised valuutad moodustavad kõige likviidsemate valuutade alamkategooria tabeli 2 intressimäära riskitegurite laias kategoorias;

| c) | millised valuutapaarid moodustavad kõige likviidsemate valuutapaaride alamkategooria tabeli 2 valuutariski tegurite laias kategoorias; |
| --- | --- |

c)

millised valuutapaarid moodustavad kõige likviidsemate valuutapaaride alamkategooria tabeli 2 valuutariski tegurite laias kategoorias;

| d) | väikese turukapitalisatsiooni ja suure turukapitalisatsiooni määratlused aktsiahinna ja volatiilsuse alamkategooria puhul tabeli 2 aktsiate riskitegurite laias kategoorias. |
| --- | --- |

d)

väikese turukapitalisatsiooni ja suure turukapitalisatsiooni määratlused aktsiahinna ja volatiilsuse alamkategooria puhul tabeli 2 aktsiate riskitegurite laias kategoorias.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. märtsiks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Tabel 2

| Laiad riskitegurite kategooriad | Laiad riskitegurite alamkategooriad | Likviidsus-perioodid | Likviidsus-perioodi pikkus (päevades) |
| --- | --- | --- | --- |
| Intressimäär | Kõige likviidsemad valuutad ja riigi valuuta | 1 | 10 |
| Muud valuutad (välja arvatud kõige likviidsemad valuutad) | 2 | 20 |
| Volatiilsus | 4 | 60 |
| Muud liigid | 4 | 60 |
| Krediidimarginaali risk | Liikmesriigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad | 2 | 20 |
| Liikmesriikide krediidiasutuste emiteeritud pandikirjad (investeerimisjärgu krediidireiting) | 2 | 20 |
| Riigid (investeerimisjärgu krediidireiting) | 2 | 20 |
| Riigid (kõrge intress) | 3 | 40 |
| Ettevõtted (investeerimisjärgu krediidireiting) | 3 | 40 |
| Ettevõtted (kõrge intress) | 4 | 60 |
| Volatiilsus | 5 | 120 |
| Muud liigid | 5 | 120 |
| Aktsiad | Aktsiahind (suur turukapitalisatsioon) | 1 | 10 |
| Aktsiahind (väike turukapitalisatsioon) | 2 | 20 |
| Volatiilsus (suur turukapitalisatsioon) | 2 | 20 |
| Volatiilsus (väike turukapitalisatsioon) | 4 | 60 |
| Muud liigid | 4 | 60 |
| Valuuta | Kõige likviidsemad valuutapaarid | 1 | 10 |
| Muud valuutapaarid (välja arvatud kõige likviidsemad valuutapaarid) | 2 | 20 |
| Volatiilsus | 3 | 40 |
| Muud liigid | 3 | 40 |
| Kaup | Energiahind ja süsinikdioksiidi heitkoguste hind | 2 | 20 |
| Väärismetallide ja mitteraudmetallide hind | 2 | 20 |
| Muude kaupade hinnad (v.a energiahind, süsinikdioksiidi heitkoguste hind, väärismetallide ja mitteraudmetallide hind) | 4 | 60 |
| Energia volatiilsus ja süsinikdioksiidi heitkoguste volatiilsus | 4 | 60 |
| Väärismetallide ja mitteraudmetallide volatiilsus | 4 | 60 |
| Muude kaupade volatiilsused (v.a energia, süsinikdioksiidi heitkoguste, väärismetallide ja mitteraudmetallide volatiilsus) | 5 | 120 |
| Muud liigid | 5 | 120 |

Laiad riskitegurite kategooriad

Laiad riskitegurite alamkategooriad

Likviidsus-perioodid

Likviidsus-perioodi pikkus (päevades)

Intressimäär

Kõige likviidsemad valuutad ja riigi valuuta

1

10

Muud valuutad (välja arvatud kõige likviidsemad valuutad)

2

20

Volatiilsus

4

60

Muud liigid

4

60

Krediidimarginaali risk

Liikmesriigi keskvalitsus, sealhulgas keskpangad

2

20

Liikmesriikide krediidiasutuste emiteeritud pandikirjad (investeerimisjärgu krediidireiting)

2

20

Riigid (investeerimisjärgu krediidireiting)

2

20

Riigid (kõrge intress)

3

40

Ettevõtted (investeerimisjärgu krediidireiting)

3

40

Ettevõtted (kõrge intress)

4

60

Volatiilsus

5

120

Muud liigid

5

120

Aktsiad

Aktsiahind (suur turukapitalisatsioon)

1

10

Aktsiahind (väike turukapitalisatsioon)

2

20

Volatiilsus (suur turukapitalisatsioon)

2

20

Volatiilsus (väike turukapitalisatsioon)

4

60

Muud liigid

4

60

Valuuta

Kõige likviidsemad valuutapaarid

1

10

Muud valuutapaarid (välja arvatud kõige likviidsemad valuutapaarid)

2

20

Volatiilsus

3

40

Muud liigid

3

40

Kaup

Energiahind ja süsinikdioksiidi heitkoguste hind

2

20

Väärismetallide ja mitteraudmetallide hind

2

20

Muude kaupade hinnad (v.a energiahind, süsinikdioksiidi heitkoguste hind, väärismetallide ja mitteraudmetallide hind)

4

60

Energia volatiilsus ja süsinikdioksiidi heitkoguste volatiilsus

4

60

Väärismetallide ja mitteraudmetallide volatiilsus

4

60

Muude kaupade volatiilsused (v.a energia, süsinikdioksiidi heitkoguste, väärismetallide ja mitteraudmetallide volatiilsus)

5

120

Muud liigid

5

120

Artikkel 325be

Riskitegurite modelleeritavuse hindamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud hindavad kõigi sellistele kauplemisüksustele määratud positsioonide riskitegurite modelleeritavust, mille jaoks neile on antud artikli 325az lõikes 2 osutatud luba või mille puhul on käimas selle loa andmise menetlus.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud hindamise osana arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tururiski omavahendite nõuded kooskõlas artikliga 325bk mittemodelleeritavate riskitegurite puhul.

3.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada kriteeriumid riskitegurite modelleeritavuse hindamiseks kooskõlas lõikega 1 ja sellise hindamise sagedus.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. märtsiks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 325bf

Regulatiivsed järeltestimise nõuded ja korrutustegurid

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab ületamine kauplemisüksusele määratud kõikidest positsioonidest koosneva portfelli väärtuse ühepäevast muutust, mis ületab seonduva VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse, mis on arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu alternatiivset sisemudelit kasutades kooskõlas järgmiste nõuetega:

| a) | VaR riskiväärtuse arvutamise suhtes kohaldatakse ühepäevast hoidmisaega; |
| --- | --- |

a)

VaR riskiväärtuse arvutamise suhtes kohaldatakse ühepäevast hoidmisaega;

| b) | tulevaste šokkide stsenaariumeid kohaldatakse artikli 325bg lõikes 3 osutatud ning artikli 325be kohaselt modelleeritavana käsitletavate kauplemisüksuse positsioonide riskitegurite suhtes; |
| --- | --- |

b)

tulevaste šokkide stsenaariumeid kohaldatakse artikli 325bg lõikes 3 osutatud ning artikli 325be kohaselt modelleeritavana käsitletavate kauplemisüksuse positsioonide riskitegurite suhtes;

| c) | modelleeritavate riskitegurite suhtes kohaldatavate tulevaste šokkide stsenaariumide kindlaksmääramisel kasutatavaid sisendandmeid kalibreeritakse artikli 325bc lõike 4 punktis c osutatud ajalooliste andmetega; |
| --- | --- |

c)

modelleeritavate riskitegurite suhtes kohaldatavate tulevaste šokkide stsenaariumide kindlaksmääramisel kasutatavaid sisendandmeid kalibreeritakse artikli 325bc lõike 4 punktis c osutatud ajalooliste andmetega;

| d) | kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, põhineb krediidiasutuse või investeerimisühingu alternatiivne sisemudel samadel modelleerimiseeldustel kui need, mida kasutatakse artikli 325ba lõike 1 punktis a osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja arvutamiseks. |
| --- | --- |

d)

kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, põhineb krediidiasutuse või investeerimisühingu alternatiivne sisemudel samadel modelleerimiseeldustel kui need, mida kasutatakse artikli 325ba lõike 1 punktis a osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja arvutamiseks.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud loendavad päevaseid ületamisi kõikidest kauplemisüksusele määratud positsioonidest koosneva portfelli väärtuse hüpoteetiliste ja tegelike muutuste järeltestimise põhjal.

3.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisüksus loetakse vastavaks järeltestimise nõuetele, kui selle kauplemisüksuse puhul ei ületa ületamiste arv, mis ilmnes viimase 250 tööpäeva jooksul, ühtegi järgmistest:

| a) | 12 ületamist VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse puhul, mis on arvutatud 99. protsentiilis ühesuunalise usaldusvahemikuga portfelli väärtuse hüpoteetiliste muutuste järeltestimise põhjal; |
| --- | --- |

a)

12 ületamist VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse puhul, mis on arvutatud 99. protsentiilis ühesuunalise usaldusvahemikuga portfelli väärtuse hüpoteetiliste muutuste järeltestimise põhjal;

| b) | 12 ületamist VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse puhul, mis on arvutatud 99. protsentiilis ühesuunalise usaldusvahemikuga portfelli väärtuse tegelike muutuste järeltestimise põhjal; |
| --- | --- |

b)

12 ületamist VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse puhul, mis on arvutatud 99. protsentiilis ühesuunalise usaldusvahemikuga portfelli väärtuse tegelike muutuste järeltestimise põhjal;

| c) | 30 ületamist VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse puhul, mis on arvutatud 97,5. protsentiilis ühesuunalise usaldusvahemikuga portfelli väärtuse hüpoteetiliste muutuste järeltestimise põhjal; |
| --- | --- |

c)

30 ületamist VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse puhul, mis on arvutatud 97,5. protsentiilis ühesuunalise usaldusvahemikuga portfelli väärtuse hüpoteetiliste muutuste järeltestimise põhjal;

| d) | 30 ületamist VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse puhul, mis on arvutatud 97,5. protsentiilis ühesuunalise usaldusvahemikuga portfelli väärtuse tegelike muutuste järeltestimise põhjal. |
| --- | --- |

d)

30 ületamist VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse puhul, mis on arvutatud 97,5. protsentiilis ühesuunalise usaldusvahemikuga portfelli väärtuse tegelike muutuste järeltestimise põhjal.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud loendavad päevaseid ületamisi kooskõlas järgmisega:

| a) | portfelli väärtuse hüpoteetiliste muutuste järeltestimine põhineb portfelli päevalõpuväärtuse ja portfelli järgmise päeva lõppväärtuse võrdlemisel, eeldusel et positsioonid ei muutu; |
| --- | --- |

a)

portfelli väärtuse hüpoteetiliste muutuste järeltestimine põhineb portfelli päevalõpuväärtuse ja portfelli järgmise päeva lõppväärtuse võrdlemisel, eeldusel et positsioonid ei muutu;

| b) | portfelli väärtuse tegelike muutuste järeltestimine põhineb portfelli päevalõpuväärtuse ja selle järgmise päeva tegeliku lõppväärtuse võrdlemisel, jättes arvesse võtmata lõivud ja komisjonitasud; |
| --- | --- |

b)

portfelli väärtuse tegelike muutuste järeltestimine põhineb portfelli päevalõpuväärtuse ja selle järgmise päeva tegeliku lõppväärtuse võrdlemisel, jättes arvesse võtmata lõivud ja komisjonitasud;

| c) | ületamist loendatakse igal tööpäeval, mil krediidiasutus või investeerimisühing ei ole võimeline hindama portfelli väärtust või ei suuda arvutada lõikes 3 osutatud VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtust. |
| --- | --- |

c)

ületamist loendatakse igal tööpäeval, mil krediidiasutus või investeerimisühing ei ole võimeline hindama portfelli väärtust või ei suuda arvutada lõikes 3 osutatud VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtust.

5.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 6 ja 7 artiklis 325ba osutatud korrutusteguri (mc) kõikide nendele kauplemisüksustele määratud positsioonide portfelli puhul, mille jaoks talle on antud artikli 325az lõikes 2 osutatud luba alternatiivsete sisemudelite kasutamiseks.

6.   Korrutustegur (mc) on väärtuse 1,5 ja lisandi 0–0,5 summa kooskõlas tabeliga 3. Lõikes 5 osutatud portfelli puhul arvutatakse see lisand viimase 250 tööpäeva jooksul toimunud ületamiste arvu põhjal, mida tõendab krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kooskõlas käesoleva lõigu punktiga a arvutatud VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse järeltestimine. Lisandi arvutamisel kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| a) | ületamine tähendab portfelli väärtuse ühepäevast muutust, mis ületab seonduva VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse, mis on arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudeliga kooskõlas järgmisega:






  i) | ühepäevane hoidmisaeg; |
| --- | --- | --- |

a)

ületamine tähendab portfelli väärtuse ühepäevast muutust, mis ületab seonduva VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse, mis on arvutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudeliga kooskõlas järgmisega:

i)

ühepäevane hoidmisaeg;

| ii) | 99. protsentiili juures, ühesuunalise usaldusvahemikuga; |
| --- | --- |

ii)

99. protsentiili juures, ühesuunalise usaldusvahemikuga;

| iii) | tulevaste šokkide stsenaariumeid kohaldatakse kauplemisüksuste positsioonide riskitegurite suhtes, millele osutatakse artikli 325bg lõikes 3 ning mida käsitletakse artikli 325be kohaselt modelleeritavana; |
| --- | --- |

iii)

tulevaste šokkide stsenaariumeid kohaldatakse kauplemisüksuste positsioonide riskitegurite suhtes, millele osutatakse artikli 325bg lõikes 3 ning mida käsitletakse artikli 325be kohaselt modelleeritavana;

| iv) | modelleeritavate riskitegurite suhtes kohaldatavate tulevaste šokkide stsenaariumide kindlaksmääramisel kasutatavaid sisendandmeid kalibreeritakse artikli 325bc lõike 4 punktis c osutatud ajalooliste andmetega; |
| --- | --- |

iv)

modelleeritavate riskitegurite suhtes kohaldatavate tulevaste šokkide stsenaariumide kindlaksmääramisel kasutatavaid sisendandmeid kalibreeritakse artikli 325bc lõike 4 punktis c osutatud ajalooliste andmetega;

| v) | kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, põhineb krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudel samadel modelleerimiseeldustel kui need, mida kasutatakse artikli 325ba lõike 1 punktis a osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja arvutamiseks; |
| --- | --- |

v)

kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, põhineb krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudel samadel modelleerimiseeldustel kui need, mida kasutatakse artikli 325ba lõike 1 punktis a osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja arvutamiseks;

| b) | ületamiste arv võrdub ületamiste kõige suurema arvuga portfelli väärtuse hüpoteetiliste ja tegelike muutuste põhjal.

  Tabel 3







  Ületamiste arv | Lisand |
| --- | --- | --- |
| Vähem kui 5 | 0,00 |
| 5 | 0,20 |
| 6 | 0,26 |
| 7 | 0,33 |
| 8 | 0,38 |
| 9 | 0,42 |
| Üle 9 | 0,50 |

b)

ületamiste arv võrdub ületamiste kõige suurema arvuga portfelli väärtuse hüpoteetiliste ja tegelike muutuste põhjal.

Tabel 3

Ületamiste arv

Lisand

Vähem kui 5

0,00

5

0,20

6

0,26

7

0,33

8

0,38

9

0,42

Üle 9

0,50

Erakorralistel asjaoludel võivad pädevad asutused piirduda lisandi väärtuse puhul sellega, mis saadakse hüpoteetiliste muutuste järeltestimise kohastest ületamistest, kui ületamiste arv tegelike muutuste järeltestimise korral ei ole põhjustatud sisemudeli puudustest.

7.   Pädevad asutused peavad jälgima lõikes 5 osutatud korrutusteguri asjakohasust ja kauplemisüksuste vastavust lõikes 3 osutatud järeltestimise nõuetele. Krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitavad viivitamata pädevaid asutusi ületamistest, mis tulenevad nende järeltestimise kavast, ja esitavad nende ületamiste selgitused ning teavitavad pädevaid asutusi sellest igal juhul hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates ületamisest.

8.   Erandina käesoleva artikli lõigetest 2 ja 6 võivad pädevad asutused lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul mitte loendada ületamist, kui tema portfelli väärtuse ühepäevane muutus, mis ületab seonduva VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse, mis on arvutatud asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudeliga, on seostatav mittemodelleeritava riskiteguriga. Selleks peab krediidiasutus või investeerimisühing tõendama oma pädevale asutusele, et kooskõlas artikliga 325bk selle mittemodelleeritava riskiteguri jaoks arvutatud stressistsenaariumi riskinäitaja on suurem kui krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli väärtuse ja seonduva VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtuse positiivne erinevus.

9.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada tehnilised elemendid, mis hõlmatakse käesoleva artikli kohaldamisel krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli väärtuse tegelike ja hüpoteetiliste muutuste hulka.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. märtsiks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 325bg

Kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõue

1.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisüksus vastab kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõuetele, kui see kauplemisüksus vastab käesolevas artiklis sätestatud nõuetele.

2.   Kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõue tagab, et kauplemisüksuse portfelli väärtuse teoreetilised muutused on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskimõõtmismudelile tuginedes piisavalt lähedased kauplemisüksuse portfelli väärtuse hüpoteetilistele muutustele krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnastamismudelile tuginedes.

3.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude täitmine asjaomase kauplemisüksuse iga positsiooni puhul viib selliste riskitegurite täpse loetelu kindlaksmääramiseni, mida peetakse asjakohaseks, et kontrollida, kas krediidiasutus või investeerimisühing vastab artiklis 325bf sätestatud järeltestimise nõudele.

4.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada:

| a) | kriteeriumid, mis on vajalikud tagamaks, et kauplemisüksuse portfelli väärtuse teoreetilised muutused on lõike 2 kohaldamisel piisavalt lähedased kauplemisüksuse portfelli väärtuse hüpoteetilistele muutustele, võttes arvesse rahvusvahelisi regulatiivseid arengusuundi; |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid, mis on vajalikud tagamaks, et kauplemisüksuse portfelli väärtuse teoreetilised muutused on lõike 2 kohaldamisel piisavalt lähedased kauplemisüksuse portfelli väärtuse hüpoteetilistele muutustele, võttes arvesse rahvusvahelisi regulatiivseid arengusuundi;

| b) | krediidiasutusele või investeerimisüksusele tekkivad tagajärjed, kui kauplemisüksuse portfelli väärtuse teoreetilised muutused ei ole lõike 2 kohaldamisel piisavalt lähedased kauplemisüksuse portfelli väärtuse hüpoteetilistele muutustele; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutusele või investeerimisüksusele tekkivad tagajärjed, kui kauplemisüksuse portfelli väärtuse teoreetilised muutused ei ole lõike 2 kohaldamisel piisavalt lähedased kauplemisüksuse portfelli väärtuse hüpoteetilistele muutustele;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise sagedus; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise sagedus;

| d) | tehnilised elemendid, mis tuleb hõlmata käesoleva artikli kohaldamisel kauplemisüksuse portfelli väärtuse teoreetiliste ja hüpoteetiliste muutuste hulka; |
| --- | --- |

d)

tehnilised elemendid, mis tuleb hõlmata käesoleva artikli kohaldamisel kauplemisüksuse portfelli väärtuse teoreetiliste ja hüpoteetiliste muutuste hulka;

| e) | viis, kuidas sisemudelit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad koondama tururiskiga seotud omavahendite kogunõude kõigi oma kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul, võttes arvesse punktis b osutatud tagajärgi. |
| --- | --- |

e)

viis, kuidas sisemudelit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad koondama tururiskiga seotud omavahendite kogunõude kõigi oma kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul, võttes arvesse punktis b osutatud tagajärgi.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. märtsiks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 325bh

Nõuded riskimõõtmisele

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad sisemist riskimõõtmise mudelit, mida kasutatakse omavahendite nõuete arvutamiseks tururiski puhul, nagu on osutatud artiklis 325ba, tagavad, et kõnealune mudel vastab kõikidele järgmistele nõuetele:

| a) | sisemine riskimõõtmise mudel peab võtma arvesse piisaval arvul riskitegureid, mis hõlmavad vähemalt 1a. peatüki 3. jao 1. alajaos osutatud riskitegureid, välja arvatud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevatele asutustele, et nende riskitegurite mittearvestamine ei avalda olulist mõju artiklis 325bg osutatud kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude tulemustele; krediidiasutus või investeerimisühing peab suutma selgitada pädevatele asutustele, miks ta on võtnud riskitegurit arvesse oma hinnastamismudelis, aga mitte oma sisemises riskimõõtmise mudelis; |
| --- | --- |

a)

sisemine riskimõõtmise mudel peab võtma arvesse piisaval arvul riskitegureid, mis hõlmavad vähemalt 1a. peatüki 3. jao 1. alajaos osutatud riskitegureid, välja arvatud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevatele asutustele, et nende riskitegurite mittearvestamine ei avalda olulist mõju artiklis 325bg osutatud kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude tulemustele; krediidiasutus või investeerimisühing peab suutma selgitada pädevatele asutustele, miks ta on võtnud riskitegurit arvesse oma hinnastamismudelis, aga mitte oma sisemises riskimõõtmise mudelis;

| b) | sisemine riskimõõtmise mudel peab võtma arvesse optsioonide ja teiste toodete mittelineaarsust ning korrelatsiooniriski ja alusriski; |
| --- | --- |

b)

sisemine riskimõõtmise mudel peab võtma arvesse optsioonide ja teiste toodete mittelineaarsust ning korrelatsiooniriski ja alusriski;

| c) | sisemine riskimõõtmise mudel sisaldab riskitegurite kogumit, mis vastab kõikide nende valuutade intressimääradele, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul on intressimääratundlikke bilansilisi või bilansiväliseid positsioone; krediidiasutus või investeerimisühing modelleerib intressikõverad, kasutades mõnda üldtunnustatud meetodit; intressikõver jagatakse erinevatesse lõpptähtaja vöönditesse, et mõõta intressimäärade volatiilsuse muutusi intressikõveral; peamiste valuutade ja turgude oluliste intressimäärariskide positsioonide puhul modelleeritakse intressikõverat, kasutades vähemalt kuut lõpptähtaja vööndit, ning intressikõvera modelleerimisel kasutatavate riskitegurite arv peab olema proportsionaalne krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisstrateegiate laadi ja keerukusega; mudel võtab arvesse ka sama alusvara emitendi eri intressikõverate või eri finantsinstrumentide vaheliste muutuste mittetäielikust korrelatsioonist tulenevat riskimarginaali; |
| --- | --- |

c)

sisemine riskimõõtmise mudel sisaldab riskitegurite kogumit, mis vastab kõikide nende valuutade intressimääradele, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul on intressimääratundlikke bilansilisi või bilansiväliseid positsioone; krediidiasutus või investeerimisühing modelleerib intressikõverad, kasutades mõnda üldtunnustatud meetodit; intressikõver jagatakse erinevatesse lõpptähtaja vöönditesse, et mõõta intressimäärade volatiilsuse muutusi intressikõveral; peamiste valuutade ja turgude oluliste intressimäärariskide positsioonide puhul modelleeritakse intressikõverat, kasutades vähemalt kuut lõpptähtaja vööndit, ning intressikõvera modelleerimisel kasutatavate riskitegurite arv peab olema proportsionaalne krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisstrateegiate laadi ja keerukusega; mudel võtab arvesse ka sama alusvara emitendi eri intressikõverate või eri finantsinstrumentide vaheliste muutuste mittetäielikust korrelatsioonist tulenevat riskimarginaali;

| d) | sisemises riskimõõtmise mudelis võetakse arvesse riskitegureid, mis on seotud kulla või eri valuutadega, milles krediidiasutuse või investeerimisühingu positsioonid on nomineeritud; investeerimisfondide puhul võetakse arvesse investeerimisfondi tegelikke valuutapositsioone; krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad investeerimisfondi valuutapositsiooni arvessevõtmisel tugineda kolmanda isiku aruannetele, kui on piisavalt alust olla veendunud nende aruannete usaldusväärsuses; investeerimisfondi valuutapositsioonid, millest krediidiasutus või investeerimisühing ei ole teadlik, tuleb eraldada sisemudelite meetodist ning neid tuleb käsitleda vastavalt 1a. peatükile; |
| --- | --- |

d)

sisemises riskimõõtmise mudelis võetakse arvesse riskitegureid, mis on seotud kulla või eri valuutadega, milles krediidiasutuse või investeerimisühingu positsioonid on nomineeritud; investeerimisfondide puhul võetakse arvesse investeerimisfondi tegelikke valuutapositsioone; krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad investeerimisfondi valuutapositsiooni arvessevõtmisel tugineda kolmanda isiku aruannetele, kui on piisavalt alust olla veendunud nende aruannete usaldusväärsuses; investeerimisfondi valuutapositsioonid, millest krediidiasutus või investeerimisühing ei ole teadlik, tuleb eraldada sisemudelite meetodist ning neid tuleb käsitleda vastavalt 1a. peatükile;

| e) | modelleerimistehnika keerukus peab olema proportsionaalne krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse olulisusega aktsiaturgudel; sisemises riskimõõtmise mudelis kasutatakse eraldi riskitegurit vähemalt iga aktsiaturu suhtes, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on olulisi positsioone, ning vähemalt ühte riskitegurit, mis kajastab süsteemseid muutusi aktsiahindades ja kõnealuse riskiteguri sõltuvust iga aktsiaturu individuaalsetest riskiteguritest; |
| --- | --- |

e)

modelleerimistehnika keerukus peab olema proportsionaalne krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse olulisusega aktsiaturgudel; sisemises riskimõõtmise mudelis kasutatakse eraldi riskitegurit vähemalt iga aktsiaturu suhtes, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on olulisi positsioone, ning vähemalt ühte riskitegurit, mis kajastab süsteemseid muutusi aktsiahindades ja kõnealuse riskiteguri sõltuvust iga aktsiaturu individuaalsetest riskiteguritest;

| f) | sisemises riskimõõtmise mudelis kasutatakse eraldi riskitegurit vähemalt iga kauba puhul, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul on märkimisväärseid positsioone, välja arvatud juhul, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on kogu tema kauplemistegevusega võrreldes väike kaupadega seotud koondriskipositsioon, mille korral ta võib kasutada iga laia kaubaliigi puhul eraldi riskitegurit; kaubaturgudel olevate oluliste riskipositsioonide puhul peab mudel võtma arvesse riski, mis tuleneb sarnaste, kuid mitte identsete kaupade hinnaliikumiste mittetäielikust korrelatsioonist, lõpptähtaegade mittevastavusest tulenevat forvardhindade muutumise riski ning kauba otsesest omandiõigusest tulenevat preemiat tuletisinstrumentide ja sularahapositsioonide vahel; |
| --- | --- |

f)

sisemises riskimõõtmise mudelis kasutatakse eraldi riskitegurit vähemalt iga kauba puhul, milles krediidiasutusel või investeerimisühingul on märkimisväärseid positsioone, välja arvatud juhul, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on kogu tema kauplemistegevusega võrreldes väike kaupadega seotud koondriskipositsioon, mille korral ta võib kasutada iga laia kaubaliigi puhul eraldi riskitegurit; kaubaturgudel olevate oluliste riskipositsioonide puhul peab mudel võtma arvesse riski, mis tuleneb sarnaste, kuid mitte identsete kaupade hinnaliikumiste mittetäielikust korrelatsioonist, lõpptähtaegade mittevastavusest tulenevat forvardhindade muutumise riski ning kauba otsesest omandiõigusest tulenevat preemiat tuletisinstrumentide ja sularahapositsioonide vahel;

| g) | kasutatud asendajad peavad olema tegeliku positsiooni suhtes tõendatult sobivad, sobivalt konservatiivsed ja neid võib kasutada üksnes siis, kui kättesaadavad andmed on ebapiisavad, näiteks artikli 325bc lõike 2 punktis c osutatud stressiperioodil; |
| --- | --- |

g)

kasutatud asendajad peavad olema tegeliku positsiooni suhtes tõendatult sobivad, sobivalt konservatiivsed ja neid võib kasutada üksnes siis, kui kättesaadavad andmed on ebapiisavad, näiteks artikli 325bc lõike 2 punktis c osutatud stressiperioodil;

| h) | valikulisusega instrumentide volatiilsusriskide oluliste riskipositsioonide puhul peab sisemine riskimõõtmise mudel võtma arvesse eeldatavate volatiilsuste sõltuvust täitmishindade ja optsioonide tähtaegade järgi. |
| --- | --- |

h)

valikulisusega instrumentide volatiilsusriskide oluliste riskipositsioonide puhul peab sisemine riskimõõtmise mudel võtma arvesse eeldatavate volatiilsuste sõltuvust täitmishindade ja optsioonide tähtaegade järgi.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada empiirilisi korrelatsioone riskitegurite laiades kategooriates ning artikli 325bb lõikes 1 osutatud piiramata eeldatava puudujäägi näitaja UESt arvutamiseks riskitegurite laiades kategooriates üksnes siis, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu meetod nende korrelatsioonide mõõtmiseks on nõuetekohane, vastab kohaldatavatele likviidsusperioodidele ning seda rakendatakse terviklikult.

3.   EBA annab hiljemalt 28. septembriks 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised, milles täpsustatakse kriteeriumid andmesisendite kasutamiseks artiklis 325bc osutatud riskimõõtmise mudelis.

Artikkel 325bi

Kvalitatiivsed nõuded

1.   Iga sisemine riskimõõtmise mudel, mida kasutatakse käesoleva peatüki kohaldamisel, peab olema struktuurilt usaldusväärne, see tuleb arvutada ja rakendada terviklikult ning see peab vastama kõikidele järgmistele kvalitatiivsetele nõuetele:

| a) | tururiski omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatav sisemine riskimõõtmise mudel on krediidiasutuse või investeerimisühingu igapäevase riskijuhtimise protsessi lahutamatu osa ning selle alusel teavitatakse riskipositsioonidest kõrgemat juhtkonda; |
| --- | --- |

a)

tururiski omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatav sisemine riskimõõtmise mudel on krediidiasutuse või investeerimisühingu igapäevase riskijuhtimise protsessi lahutamatu osa ning selle alusel teavitatakse riskipositsioonidest kõrgemat juhtkonda;

| b) | krediidiasutusel või investeerimisühingul on kauplemisüksustest sõltumatu riskikontrolli üksus, kes annab aru otse kõrgemale juhtkonnale; üksus vastutab kõigi sisemiste riskimõõtmise mudelite väljatöötamise ja rakendamise eest; üksus teostab kõigi käesoleva peatüki kohaldamisel kasutatavate sisemudelite algset ja jätkuvat valideerimist ning vastutab üldise riskijuhtimissüsteemi eest; üksus koostab ja analüüsib igapäevaseid aruandeid tururiski omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatud sisemudeli väljundite kohta ning nende meetmete asjakohasuse kohta, mida tuleb võtta seoses kauplemislimiitidega; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutusel või investeerimisühingul on kauplemisüksustest sõltumatu riskikontrolli üksus, kes annab aru otse kõrgemale juhtkonnale; üksus vastutab kõigi sisemiste riskimõõtmise mudelite väljatöötamise ja rakendamise eest; üksus teostab kõigi käesoleva peatüki kohaldamisel kasutatavate sisemudelite algset ja jätkuvat valideerimist ning vastutab üldise riskijuhtimissüsteemi eest; üksus koostab ja analüüsib igapäevaseid aruandeid tururiski omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatud sisemudeli väljundite kohta ning nende meetmete asjakohasuse kohta, mida tuleb võtta seoses kauplemislimiitidega;

| c) | juhtorgan ja kõrgem juhtkond osalevad aktiivselt riskikontrolli protsessis ning riskikontrolli üksuse koostatud päevaaruanded vaadatakse läbi sellisel juhtimise tasandil, kus on piisavad volitused nõuda üksikute kauplejate võetud positsioonide ning krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsiooni vähendamist; |
| --- | --- |

c)

juhtorgan ja kõrgem juhtkond osalevad aktiivselt riskikontrolli protsessis ning riskikontrolli üksuse koostatud päevaaruanded vaadatakse läbi sellisel juhtimise tasandil, kus on piisavad volitused nõuda üksikute kauplejate võetud positsioonide ning krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsiooni vähendamist;

| d) | krediidiasutusel või investeerimisühingul peab olema piisavalt töötajaid, kellel on asjakohased oskused, mis vastavad sisemiste riskimõõtmise mudelite keerukusele, ning piisavalt töötajaid, kellel on oskused kauplemise, riskikontrolli, auditi ja back-office'i valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutusel või investeerimisühingul peab olema piisavalt töötajaid, kellel on asjakohased oskused, mis vastavad sisemiste riskimõõtmise mudelite keerukusele, ning piisavalt töötajaid, kellel on oskused kauplemise, riskikontrolli, auditi ja back-office'i valdkonnas;

| e) | krediidiasutusel või investeerimisühingul peavad olema dokumenteeritud sisemised põhimõtted, protseduurid ja kontrollid, et jälgida sisemiste riskimõõtmise mudelite üldist toimimist ning tagada sellele vastavus; |
| --- | --- |

e)

krediidiasutusel või investeerimisühingul peavad olema dokumenteeritud sisemised põhimõtted, protseduurid ja kontrollid, et jälgida sisemiste riskimõõtmise mudelite üldist toimimist ning tagada sellele vastavus;

| f) | kõigi sisemiste riskimõõtmise mudelite, sealhulgas mis tahes hinnastamismudeli puhul peab olema võimalik tõendada, et selle mudeliga on riske mõõdetud piisava täpsusega, ning need ei tohi oluliselt erineda mudelitest, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab oma sisemiseks riskijuhtimiseks; |
| --- | --- |

f)

kõigi sisemiste riskimõõtmise mudelite, sealhulgas mis tahes hinnastamismudeli puhul peab olema võimalik tõendada, et selle mudeliga on riske mõõdetud piisava täpsusega, ning need ei tohi oluliselt erineda mudelitest, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab oma sisemiseks riskijuhtimiseks;

| g) | krediidiasutus või investeerimisühing rakendab rangeid stressitestimise programme sageli, tehes sealhulgas vastupidiseid stressiteste, mis hõlmavad sisemist riskimõõtmise mudelit; nende stressitestide tulemused vaatab kõrgem juhtkond vähemalt kord kuus läbi ning need peavad vastama juhtorgani heakskiidetud põhimõtetele ja limiitidele; krediidiasutus või investeerimisühing võtab asjakohaseid meetmeid, kui nende stressitestide tulemused näitavad ulatuslikke kahjumeid, mis tulenevad krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemistegevusest teatavatel asjaoludel; |
| --- | --- |

g)

krediidiasutus või investeerimisühing rakendab rangeid stressitestimise programme sageli, tehes sealhulgas vastupidiseid stressiteste, mis hõlmavad sisemist riskimõõtmise mudelit; nende stressitestide tulemused vaatab kõrgem juhtkond vähemalt kord kuus läbi ning need peavad vastama juhtorgani heakskiidetud põhimõtetele ja limiitidele; krediidiasutus või investeerimisühing võtab asjakohaseid meetmeid, kui nende stressitestide tulemused näitavad ulatuslikke kahjumeid, mis tulenevad krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemistegevusest teatavatel asjaoludel;

| h) | krediidiasutus või investeerimisühing teeb oma sisemiste riskimõõtmise mudelite sõltumatu läbivaatamise kas oma korrapärase siseauditi protsessi osana või volitades kolmandast isikust ettevõtjat seda läbivaatamist tegema, kooskõlas pädevate asutuste nõuetega. |
| --- | --- |

h)

krediidiasutus või investeerimisühing teeb oma sisemiste riskimõõtmise mudelite sõltumatu läbivaatamise kas oma korrapärase siseauditi protsessi osana või volitades kolmandast isikust ettevõtjat seda läbivaatamist tegema, kooskõlas pädevate asutuste nõuetega.

Esimese lõigu punkti h kohaldamisel tähendab kolmandast isikust ettevõtja ettevõtjat, kes osutab auditi- või konsultatsiooniteenuseid krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning kellel on kauplemistegevusega seotud tururiski valdkonnas piisavate oskustega töötajad.

2.   Lõike 1 punktis h osutatud läbivaatamine hõlmab nii kauplemisüksuste kui ka sõltumatu riskikontrolliüksuse tegevust. Krediidiasutus või investeerimisühing vaatab oma üldise riskijuhtimise protsessi läbi vähemalt kord aastas. Selle läbivaatamise käigus tuleb hinnata järgmist:

| a) | riskijuhtimissüsteemi ja -protsessi dokumenteerituse ning riskikontrolliüksuse korralduse asjakohasus; |
| --- | --- |

a)

riskijuhtimissüsteemi ja -protsessi dokumenteerituse ning riskikontrolliüksuse korralduse asjakohasus;

| b) | riskinäitajate arvessevõtmine igapäevasel riskijuhtimisel ja juhtimisteabesüsteemi terviklikkus; |
| --- | --- |

b)

riskinäitajate arvessevõtmine igapäevasel riskijuhtimisel ja juhtimisteabesüsteemi terviklikkus;

| c) | protsessid, mida krediidiasutus või investeerimisühing rakendab front office'i ja back office'i töötajate kasutatavate riskihinnastamismudelite ja hindamissüsteemide heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

c)

protsessid, mida krediidiasutus või investeerimisühing rakendab front office'i ja back office'i töötajate kasutatavate riskihinnastamismudelite ja hindamissüsteemide heakskiitmiseks;

| d) | mudeliga hõlmatud riskide ulatus, riskimõõtmissüsteemi täpsus ja asjakohasus ning sisemises riskimõõtmise mudelis tehtavate oluliste muudatuste valideerimine; |
| --- | --- |

d)

mudeliga hõlmatud riskide ulatus, riskimõõtmissüsteemi täpsus ja asjakohasus ning sisemises riskimõõtmise mudelis tehtavate oluliste muudatuste valideerimine;

| e) | positsioone käsitlevate andmete täpsus ja täielikkus, volatiilsus- ja korrelatsioonieelduste täpsus ja asjakohasus, hindamis- ja riskitundlikkusarvutuste täpsus ning andmete asendajate loomise täpsus ja asjakohasus, kui kättesaadavad andmed on käesolevas peatükis sätestatud nõuete täitmiseks ebapiisavad; |
| --- | --- |

e)

positsioone käsitlevate andmete täpsus ja täielikkus, volatiilsus- ja korrelatsioonieelduste täpsus ja asjakohasus, hindamis- ja riskitundlikkusarvutuste täpsus ning andmete asendajate loomise täpsus ja asjakohasus, kui kättesaadavad andmed on käesolevas peatükis sätestatud nõuete täitmiseks ebapiisavad;

| f) | kontrolliprotsess, mida krediidiasutus või investeerimisühing rakendab oma sisemistes riskimõõtmise mudelites kasutatavate andmeallikate järjepidevuse, ajakohasuse ja usaldusväärsuse ning sõltumatuse hindamiseks; |
| --- | --- |

f)

kontrolliprotsess, mida krediidiasutus või investeerimisühing rakendab oma sisemistes riskimõõtmise mudelites kasutatavate andmeallikate järjepidevuse, ajakohasuse ja usaldusväärsuse ning sõltumatuse hindamiseks;

| g) | kontrolliprotsess, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab, et hinnata järeltestimise nõudeid ning kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõudeid, mida kasutatakse selleks, et hinnata sisemiste riskimõõtmise mudelite täpsust; |
| --- | --- |

g)

kontrolliprotsess, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab, et hinnata järeltestimise nõudeid ning kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõudeid, mida kasutatakse selleks, et hinnata sisemiste riskimõõtmise mudelite täpsust;

| h) | kui läbivaatamise viib läbi kolmandast isikust ettevõtja kooskõlas käesoleva artikli lõike 1 punktiga h, siis kontrollimine, kas artiklis 325bj sätestatud sisemine valideerimisprotsess täidab oma eesmärke. |
| --- | --- |

h)

kui läbivaatamise viib läbi kolmandast isikust ettevõtja kooskõlas käesoleva artikli lõike 1 punktiga h, siis kontrollimine, kas artiklis 325bj sätestatud sisemine valideerimisprotsess täidab oma eesmärke.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ajakohastavad tehnikaid ja tavasid, mida nad kasutavad käesoleva peatüki kohaldamisel kasutatavate sisemiste riskimõõtmise mudelite puhul, et võtta arvesse selliste uute tehnikate ja parimate tavade väljakujunemist, mis seoses nende sisemiste riskimõõtmise mudelitega arenevad.

Artikkel 325bj

Sisemine valideerimine

1.   Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peavad olema kasutusel protsessid, millega tagatakse, et käesoleva peatüki kohaldamisel kasutatava sisemise riskimõõtmise mudeli on nõuetekohaselt valideerinud sobiva kvalifikatsiooniga isikud, kes ei ole seotud nende mudelite väljatöötamisega, et tagada selliste mudelite struktuuriline usaldusväärsus ja kõikide oluliste riskide nõuetekohane katvus.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad lõikes 1 osutatud valideerimise järgmistel asjaoludel:

| a) | kui sisemine riskimõõtmise mudel on algselt välja töötatud ning kui selles mudelis tehakse olulisi muudatusi; |
| --- | --- |

a)

kui sisemine riskimõõtmise mudel on algselt välja töötatud ning kui selles mudelis tehakse olulisi muudatusi;

| b) | korrapäraste ajavahemike järel ning siis, kui turul on toimunud olulised struktuursed muutused või on muutunud portfelli koosseis, mis võib põhjustada selle, et sisemine riskimõõtmise mudel ei vasta enam eesmärgile. |
| --- | --- |

b)

korrapäraste ajavahemike järel ning siis, kui turul on toimunud olulised struktuursed muutused või on muutunud portfelli koosseis, mis võib põhjustada selle, et sisemine riskimõõtmise mudel ei vasta enam eesmärgile.

3.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemiste riskimõõtmise mudelite valideerimine ei piirdu järeltestimise ning kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõuetega, vaid peab hõlmama vähemalt järgmist:

| a) | testid, et kontrollida, kas sisemudeli aluseks olevad eeldused on asjakohased ega põhjusta riskide ala- või ülehindamist; |
| --- | --- |

a)

testid, et kontrollida, kas sisemudeli aluseks olevad eeldused on asjakohased ega põhjusta riskide ala- või ülehindamist;

| b) | enda sisemudeli valideerimise testid, sealhulgas järeltestimised lisaks regulatiivsetele järeltestimise programmidele, seoses oma portfellide riskide ja struktuuriga; |
| --- | --- |

b)

enda sisemudeli valideerimise testid, sealhulgas järeltestimised lisaks regulatiivsetele järeltestimise programmidele, seoses oma portfellide riskide ja struktuuriga;

| c) | hüpoteetiliste portfellide kasutamine tagamaks, et sisemise riskimõõtmise mudeliga saab selgitada teatavaid võimalikke ilmnevaid struktuuritegureid, näiteks olulisi alusriske ja kontsentratsiooniriski või asendajate kasutamisega seotud riske. |
| --- | --- |

c)

hüpoteetiliste portfellide kasutamine tagamaks, et sisemise riskimõõtmise mudeliga saab selgitada teatavaid võimalikke ilmnevaid struktuuritegureid, näiteks olulisi alusriske ja kontsentratsiooniriski või asendajate kasutamisega seotud riske.

Artikkel 325bk

Stressistsenaariumi riskinäitaja arvutamine

1.   Asjaomase mittemodelleeritava riskiteguri stressistsenaariumi riskinäitaja tähendab kahjumit, mida kantakse selle portfelli kõikides kauplemisportfelli kuuluvates ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfellivälistes positsioonides, mis hõlmab kõnealust mittemodelleeritavat riskitegurit, kui selle riskiteguri suhtes kohaldatakse tulevase šoki äärmuslikku stsenaariumit.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud töötavad kõikide mittemodelleeritavate riskitegurite kohta välja tulevaste šokkide äärmuslikud stsenaariumid, mis vastavad pädevate asutuste nõuetele.

3.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada,

| a) | kuidas krediidiasutustel ja investeerimisühingutel tuleb välja töötada tulevaste šokkide äärmuslikud stsenaariumid, mida kohaldataks mittemodelleeritavate riskitegurite suhtes, ning kuidas neil tuleb kohaldada tulevaste šokkide äärmuslikke stsenaariumeid nende riskitegurite suhtes; |
| --- | --- |

a)

kuidas krediidiasutustel ja investeerimisühingutel tuleb välja töötada tulevaste šokkide äärmuslikud stsenaariumid, mida kohaldataks mittemodelleeritavate riskitegurite suhtes, ning kuidas neil tuleb kohaldada tulevaste šokkide äärmuslikke stsenaariumeid nende riskitegurite suhtes;

| b) | selline tulevase šoki regulatiivne äärmuslik stsenaarium iga artikli 325bd tabelis 2 loetletud riskitegurite laia alamkategooria puhul, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada, kui nad ei saa tulevase šoki äärmuslikku stsenaariumit välja töötada kooskõlas käesoleva lõigu punktiga a, või mille kohaldamist pädevad asutused võivad krediidiasutuselt või investeerimisühingult nõuda, kui kõnealused asutused ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu välja töötatud tulevase šoki äärmusliku stsenaariumiga rahul; |
| --- | --- |

b)

selline tulevase šoki regulatiivne äärmuslik stsenaarium iga artikli 325bd tabelis 2 loetletud riskitegurite laia alamkategooria puhul, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada, kui nad ei saa tulevase šoki äärmuslikku stsenaariumit välja töötada kooskõlas käesoleva lõigu punktiga a, või mille kohaldamist pädevad asutused võivad krediidiasutuselt või investeerimisühingult nõuda, kui kõnealused asutused ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu välja töötatud tulevase šoki äärmusliku stsenaariumiga rahul;

| c) | asjaolud, mille korral krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvutada stressistsenaariumi riskinäitaja rohkem kui ühe mittemodelleeritava riskiteguri kohta; |
| --- | --- |

c)

asjaolud, mille korral krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad arvutada stressistsenaariumi riskinäitaja rohkem kui ühe mittemodelleeritava riskiteguri kohta;

| d) | kuidas krediidiasutustel ja investeerimisühingutel tuleb koondada kõikide mittemodelleeritavate riskitegurite stressistsenaariumi riskinäitajad, sealhulgas nende kauplemisportfelli kuuluvates ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfellivälistes positsioonides. |
| --- | --- |

d)

kuidas krediidiasutustel ja investeerimisühingutel tuleb koondada kõikide mittemodelleeritavate riskitegurite stressistsenaariumi riskinäitajad, sealhulgas nende kauplemisportfelli kuuluvates ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfellivälistes positsioonides.

Nende regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel võtab EBA arvesse nõuet, et käesolevas artiklis sätestatud mittemodelleeritava riskiteguri tururiski puhul on omavahendite nõuete tase sama kõrge kui tururiski omavahendite nõuete tase, mis oleks arvutatud käesoleva peatüki alusel, kui riskitegur oleks modelleeritav.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. septembriks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

3. jagu

Makseviivituse riski sisemudel

Artikkel 325bl

Makseviivituse riski sisemudeli kohaldamisala

1.   Kõik krediidiasutuse või investeerimisühingu positsioonid, mis on määratud kauplemisüksustele, mille jaoks krediidiasutusele või investeerimisühingule on antud artikli 325az lõikes 2 osutatud luba, peavad vastama makseviivituse riski omavahendite nõudele, kui need positsioonid sisaldavad vähemalt ühte riskitegurit, mis on paigutatud riskitegurite laiadesse kategooriatesse „aktsiad“ või „krediidimarginaali risk“ kooskõlas artikli 325bd lõikega 1. See omavahendite nõue, mis täiendab artikli 325ba lõikes 1 osutatud omavahendite nõuetega hõlmatud riske, arvutatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu makseviivituse riski sisemudelit kasutades. Kõnealune mudel peab vastama käesolevas jaos sätestatud nõuetele.

2.   Iga lõikes 1 osutatud positsiooni puhul peab krediidiasutus või investeerimisühing tegema kindlaks ühe kaubeldavate võlainstrumentide või aktsiate emitendi, kes on seotud vähemalt ühe riskiteguriga.

Artikkel 325bm

Makseviivituse riski sisemudeli kasutamise luba

1.   Pädevad asutused annavad krediidiasutusele või investeerimisühingule loa kasutada makseviivituse riski sisemudelit, et arvutada artikli 325ba lõikes 2 osutatud omavahendite nõuded kõikide artiklis 325bl osutatud kauplemisportfelli positsioonide puhul, mis on määratud kauplemisüksusele, mille puhul makseviivituse riski sisemudel vastab artiklites 325bi, 325bj, 325bn, 325bo ja 325bp sätestatud nõuetele.

2.   Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisüksus, millele on määratud vähemalt üks artiklis 325bl osutatud kauplemisportfelli positsioon, ei vasta käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele, tuleb kõikide selle kauplemisüksuse positsioonide tururiski omavahendite nõuded arvutada kooskõlas 1a. peatükis sätestatud meetodiga.

Artikkel 325bn

Omavahendite nõuded makseviivituse riski korral, kasutades makseviivituse riski sisemudelit

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad makseviivituse riski korral omavahendite nõuded, kasutades makseviivituse riski sisemudelit, kõikide artiklis 325bl osutatud kauplemisportfelli positsioonide portfelli puhul järgmiselt:

| a) | omavahendite nõuded peavad olema võrdsed VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtusega, mis mõõdab portfelli turuväärtuse potentsiaalset vähenemist, mille on põhjustanud nende positsioonidega seotud emitentide makseviivitus 99,9 % usaldusvahemikus ühe aasta jooksul; |
| --- | --- |

a)

omavahendite nõuded peavad olema võrdsed VaR meetodiga saadud riskihinnangu väärtusega, mis mõõdab portfelli turuväärtuse potentsiaalset vähenemist, mille on põhjustanud nende positsioonidega seotud emitentide makseviivitus 99,9 % usaldusvahemikus ühe aasta jooksul;

| b) | punktis a osutatud potentsiaalne vähenemine tähendab positsiooni turuväärtuse otsest või kaudset vähenemist, mille on tinginud emitentide makseviivitus ning mis täiendab mis tahes vähenemisi, mida on positsiooni väärtuse jooksval hindamisel juba arvesse võetud; aktsiapositsioonide emitentide makseviivitust näitab see, kui emitentide aktsiahindade väärtuseks määratakse null; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud potentsiaalne vähenemine tähendab positsiooni turuväärtuse otsest või kaudset vähenemist, mille on tinginud emitentide makseviivitus ning mis täiendab mis tahes vähenemisi, mida on positsiooni väärtuse jooksval hindamisel juba arvesse võetud; aktsiapositsioonide emitentide makseviivitust näitab see, kui emitentide aktsiahindade väärtuseks määratakse null;

| c) | krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kindlaks makseviivituse korrelatsioonid eri emitentide vahel, tuginedes kontseptuaalselt mõistlikule metoodikale, kasutades turu krediidimarginaali riski või aktsiahindade objektiivseid ajaloolisi andmeid, mis hõlmavad vähemalt kümmet aastat, sealhulgas stressiperioodi, mille krediidiasutus või investeerimisühing on kooskõlas artikli 325bc lõikega 2 kindlaks teinud; eri emitentide vaheliste makseviivituste korrelatsioonide arvutamine kalibreeritakse üheaastase ajavahemikuga; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kindlaks makseviivituse korrelatsioonid eri emitentide vahel, tuginedes kontseptuaalselt mõistlikule metoodikale, kasutades turu krediidimarginaali riski või aktsiahindade objektiivseid ajaloolisi andmeid, mis hõlmavad vähemalt kümmet aastat, sealhulgas stressiperioodi, mille krediidiasutus või investeerimisühing on kooskõlas artikli 325bc lõikega 2 kindlaks teinud; eri emitentide vaheliste makseviivituste korrelatsioonide arvutamine kalibreeritakse üheaastase ajavahemikuga;

| d) | makseviivituse riski sisemudel põhineb üheaastase konstantse positsiooni eeldusel. |
| --- | --- |

d)

makseviivituse riski sisemudel põhineb üheaastase konstantse positsiooni eeldusel.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad arvutama omavahendite nõuded makseviivituse riski korral, kasutades lõikes 1 osutatud makseviivituse riski sisemudelit, vähemalt kord nädalas.

3.   Erandina lõike 1 punktidest a ja c võib krediidiasutus või investeerimisühing asendada üheaastase ajavahemiku kuuekümnepäevase ajavahemikuga vajaduse korral mõne aktsiapositsiooni või kõigi aktsiapositsioonide makseviivituse riski arvutamiseks. Sel juhul peab aktsiahindade ja makseviivituse tõenäosuste vaheliste makseviivituse korrelatsioonide arvutamine olema kooskõlas kuuekümnepäevase ajavahemikuga ning aktsiahindade ja võlakirjade hindade vaheliste makseviivituse korrelatsioonide arvutamine üheaastase ajavahemikuga.

Artikkel 325bo

Riskimaanduste arvessevõtmine makseviivituse riski sisemudelis

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad lisada oma makseviivituse riski sisemudelisse riskimaandused ning võivad arvestada netopositsioone, kui pikad ja lühikesed positsioonid on seotud sama finantsinstrumendiga.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad oma makseviivituse riski sisemudelites arvesse võtta riskimaandamise või diversifitseerimise mõju, mis on seotud pikkade ja lühikeste positsioonidega sama võlgniku eri instrumentides või eri väärtpaberites ning pikkade ja lühikeste positsioonidega eri emitentides, üksnes eri instrumentide pikkade ja lühikeste brutopositsioonide eraldi modelleerimisel, sealhulgas eri emitentide vaheliste alusriskide modelleerimisel.

3.   Krediidiasutuste ja investeerimisühingute makseviivituse riski sisemudelid peavad võtma arvesse riskimaanduse instrumendi lõpptähtaja ja üheaastase perioodi vahelisel ajal ilmneda võivaid riskimaanduse instrumendi ja maandatud riskiga instrumendi vahelisi olulisi riske, samuti võimalikke olulisi alusriske riskimaandamise strateegiates, mis tekivad tooteliikide, kapitali struktuuris nõudeõiguse järkude, sise- või välisreitingute, lõpptähtaegade ja emissiooni kuupäevade vahelistest erinevustest ning muudest erinevustest. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad riskimaanduse instrumente arvesse üksnes niivõrd, kuivõrd seda on võimalik säilitada ka siis, kui võlgnik on lähenemas krediidisündmusele või muule sündmusele.

Artikkel 325bp

Makseviivituse riski sisemudeli erinõuded

1.   Artikli 325bm lõikes 1 osutatud makseviivituse riski sisemudel peab suutma modelleerida üksikute emitentide makseviivitust, samuti mitme emitendi samaaegset makseviivitust ning võtma arvesse nende makseviivituste mõju kõnealuse mudeli kohaldamisalasse kuuluvate positsioonide turuväärtusele. Seetõttu tuleb iga üksiku emitendi makseviivitus modelleerida, kasutades kahte liiki süstemaatilisi riskitegureid.

2.   Makseviivituse riski sisemudel peab kajastama majandustsüklit, sealhulgas sissenõudmismäärade ja lõikes 1 osutatud süstemaatiliste riskitegurite omavahelist sõltuvust.

3.   Makseviivituse riski sisemudel peab kajastama mittelineaarset mõju, mida avaldavad optsioonid ja muud olulisel määral mittelineaarselt käituvad positsioonid seoses hinnamuutustega. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad nõuetekohaselt arvesse ka mudeliriski suurust, mis kaasneb selliste toodetega seotud hinnariskide hindamise ja prognoosimisega.

4.   Makseviivituse riski sisemudel põhineb objektiivsetel ja ajakohastatud andmetel.

5.   Emitentide makseviivituse simuleerimiseks makseviivituse riski sisemudelis peavad krediidiasutuse või investeerimisühingu makseviivituse tõenäosuse hinnangulised näitajad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | makseviivituse tõenäosuste alammääraks kehtestatakse 0,03 %; |
| --- | --- |

a)

makseviivituse tõenäosuste alammääraks kehtestatakse 0,03 %;

| b) | makseviivituse tõenäosused põhinevad üheaastasel ajavahemikul, kui käesolevas jaos ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

b)

makseviivituse tõenäosused põhinevad üheaastasel ajavahemikul, kui käesolevas jaos ei ole sätestatud teisiti;

| c) | makseviivituse tõenäosusi mõõdetakse, kasutades üksnes või kombinatsioonis jooksvate turuhindadega andmeid, mis pärinevad vähemalt viie aasta pikkusest ajaloolisest perioodist ning käsitlevad tegelikke toimunud makseviivitusi ja turuhindade ekstreemseid langusi, mis on võrdväärsed makseviivituse juhtudega; makseviivituse tõenäosusi ei tuletata üksnes jooksvatest turuhindadest; |
| --- | --- |

c)

makseviivituse tõenäosusi mõõdetakse, kasutades üksnes või kombinatsioonis jooksvate turuhindadega andmeid, mis pärinevad vähemalt viie aasta pikkusest ajaloolisest perioodist ning käsitlevad tegelikke toimunud makseviivitusi ja turuhindade ekstreemseid langusi, mis on võrdväärsed makseviivituse juhtudega; makseviivituse tõenäosusi ei tuletata üksnes jooksvatest turuhindadest;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing, kellele on antud luba hinnata makseviivituse tõenäosusi kooskõlas II jaotise 3. peatüki 1. jaoga, kasutab makseviivituse tõenäosuste arvutamiseks II jaotise 3. peatüki 1. jaos sätestatud metoodikat; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing, kellele on antud luba hinnata makseviivituse tõenäosusi kooskõlas II jaotise 3. peatüki 1. jaoga, kasutab makseviivituse tõenäosuste arvutamiseks II jaotise 3. peatüki 1. jaos sätestatud metoodikat;

| e) | krediidiasutus või investeerimisühing, kellele ei ole antud luba hinnata makseviivituse tõenäosusi kooskõlas II jaotise 3. peatüki 1. jaoga, töötab välja sisemeetodi või kasutab väliseid allikaid makseviivituse tõenäosuste hindamiseks; mõlemas olukorras peavad makseviivituse tõenäosuste hinnangud olema kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

e)

krediidiasutus või investeerimisühing, kellele ei ole antud luba hinnata makseviivituse tõenäosusi kooskõlas II jaotise 3. peatüki 1. jaoga, töötab välja sisemeetodi või kasutab väliseid allikaid makseviivituse tõenäosuste hindamiseks; mõlemas olukorras peavad makseviivituse tõenäosuste hinnangud olema kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega.

6.   Emitentide makseviivituse simuleerimiseks makseviivituse riski sisemudelis peavad krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnangud makseviivitusest tingitud kahjumäära kohta vastama järgmistele nõuetele:

| a) | makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute alammääraks kehtestatakse 0 %; |
| --- | --- |

a)

makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute alammääraks kehtestatakse 0 %;

| b) | makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud peavad kajastama iga positsiooni nõudeõiguse järku; |
| --- | --- |

b)

makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud peavad kajastama iga positsiooni nõudeõiguse järku;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing, kellele on antud luba hinnata makseviivitusest tingitud kahjumäära kooskõlas II jaotise 3. peatüki 1. jaoga, kasutab makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute arvutamiseks II jaotise 3. peatüki 1. jaos sätestatud metoodikat; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing, kellele on antud luba hinnata makseviivitusest tingitud kahjumäära kooskõlas II jaotise 3. peatüki 1. jaoga, kasutab makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute arvutamiseks II jaotise 3. peatüki 1. jaos sätestatud metoodikat;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing, kellele ei ole antud luba hinnata makseviivitusest tingitud kahjumäära kooskõlas II jaotise 3. peatüki 1. jaoga, töötab välja sisemeetodi või kasutab väliseid allikaid makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks; mõlemas olukorras peavad makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud olema kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing, kellele ei ole antud luba hinnata makseviivitusest tingitud kahjumäära kooskõlas II jaotise 3. peatüki 1. jaoga, töötab välja sisemeetodi või kasutab väliseid allikaid makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks; mõlemas olukorras peavad makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud olema kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega.

7.   Osana oma käesoleva peatüki kohaldamisel kasutatavate sisemudelite sõltumatust läbivaatamisest ja valideerimisest, muu hulgas riskimõõtmissüsteemi kohaldamiseks, krediidiasutused ja investeerimisühingud

| a) | kontrollivad, et nende korrelatsioonide ja hinnamuutuste modelleerimise meetod sobib nende portfelli jaoks, arvestades ka mudeli süstemaatiliste riskitegurite laadi ja kaalu; |
| --- | --- |

a)

kontrollivad, et nende korrelatsioonide ja hinnamuutuste modelleerimise meetod sobib nende portfelli jaoks, arvestades ka mudeli süstemaatiliste riskitegurite laadi ja kaalu;

| b) | teevad mitmesugused stressitestid, sealhulgas tundlikkusanalüüsi ja stsenaariumianalüüsi, et hinnata makseviivituse riski sisemudeli kvalitatiivset ja kvantitatiivset õigsust, eriti kontsentratsioonide käsitlemise suhtes, ning |
| --- | --- |

b)

teevad mitmesugused stressitestid, sealhulgas tundlikkusanalüüsi ja stsenaariumianalüüsi, et hinnata makseviivituse riski sisemudeli kvalitatiivset ja kvantitatiivset õigsust, eriti kontsentratsioonide käsitlemise suhtes, ning

| c) | teostavad asjakohase kvantitatiivse valideerimise, mis hõlmab asjaomaseid sisemisi modelleerimise võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

c)

teostavad asjakohase kvantitatiivse valideerimise, mis hõlmab asjaomaseid sisemisi modelleerimise võrdlusaluseid.

Punktis b osutatud testid ei piirdu üksnes varem toimunud sündmuste valikuga.

8.   Makseviivituse riski sisemudel kajastab asjakohaselt emitendi kontsentratsioone ning kontsentratsioone, mis võivad stressiolukorras tekkida tooteklasside sees ja vahel.

9.   Makseviivituse riski sisemudel on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemise riskijuhtimismetoodikaga, mis on ette nähtud kauplemisriskide kindlakstegemiseks, mõõtmiseks ja juhtimiseks.

10.   Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peavad olema selgelt määratletud põhimõtted ja protseduurid, et määrata kindlaks makseviivituse korrelatsiooni eeldused eri emitentide vahel kooskõlas artikli 325bn lõike 1 punktiga c ning eelistatud meetod makseviivituse tõenäosuste hindamiseks kooskõlas käesoleva artikli lõike 5 punktiga e ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks kooskõlas käesoleva artikli lõike 6 punktiga d.

11.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud dokumenteerivad oma sisemudelid nii, et nende korrelatsiooniga seotud ja muud modelleerimise eeldused on pädevatele asutustele läbipaistvad.

12.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks nõuded, millele peavad vastama krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemeetodid või välised allikad makseviivituse tõenäosuste või makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks kooskõlas lõike 5 punktiga e ja lõike 6 punktiga d.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. septembriks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 91) | Artikli 384 lõikes 1 asendatakse



  määratlus järgmisega:





  „ | = | kogu vastaspoole krediidiriski positsiooni väärtus vastaspoole i puhul (summeerituna tema tasaarvestatavate tehingute kogumites), sealhulgas tagatise mõju kooskõlas II jaotise 6. peatüki 3.–6. jaoga, kui seda kohaldatakse vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuete arvutamise suhtes kõnealuse vastaspoole puhul.“ |
| --- | --- | --- | --- |

91)

Formula

Formula

=

kogu vastaspoole krediidiriski positsiooni väärtus vastaspoole i puhul (summeerituna tema tasaarvestatavate tehingute kogumites), sealhulgas tagatise mõju kooskõlas II jaotise 6. peatüki 3.–6. jaoga, kui seda kohaldatakse vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuete arvutamise suhtes kõnealuse vastaspoole puhul.“

| 92) | Artikkel 385 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 385
  Alternatiiv krediidiväärtuse korrigeerimise meetodite kasutamisele omavahendite nõuete arvutamisel
  Alternatiivina artiklis 384 käsitletud meetodile võivad artiklis 282 sätestatud esmase riskipositsiooni meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artiklis 382 osutatud instrumentide puhul ning pädeva asutuse eelneval nõusolekul krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõude arvutamise asemel korrutada riskiga kaalutud varad vastaspoole krediidiriski puhul, mille nad on saanud kõnealuste riskipositsioonide korral, korrutusteguriga 10.“ |
| --- | --- |

92)

Artikkel 385 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 385

Alternatiiv krediidiväärtuse korrigeerimise meetodite kasutamisele omavahendite nõuete arvutamisel

Alternatiivina artiklis 384 käsitletud meetodile võivad artiklis 282 sätestatud esmase riskipositsiooni meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artiklis 382 osutatud instrumentide puhul ning pädeva asutuse eelneval nõusolekul krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõude arvutamise asemel korrutada riskiga kaalutud varad vastaspoole krediidiriski puhul, mille nad on saanud kõnealuste riskipositsioonide korral, korrutusteguriga 10.“

| 93) | Artikkel 390 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 390
  Riskipositsiooni väärtuse arvutamine

  1.   Omavahel seotud klientide rühmas olevate kõikide riskipositsioonide arvutamiseks liidetakse kokku sellesse rühma kuuluvate üksikklientide riskipositsioonid.


  2.   Üksikklientides olevate üldiste riskipositsioonide arvutamiseks liidetakse kokku kauplemisportfelli ja kauplemisportfellivälised riskipositsioonid.


  3.   Kauplemisportfelli riskipositsioonide puhul võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud:






  a) | tasaarvestada oma pikad ja lühikesed positsioonid asjaomase kliendi emiteeritud samades finantsinstrumentides netopositsiooniga igas konkreetses instrumendis, mis arvutatakse III osa IV jaotise 2. peatükis kehtestatud meetodite kohaselt; |
| --- | --- | --- |

93)

Artikkel 390 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 390

Riskipositsiooni väärtuse arvutamine

1.   Omavahel seotud klientide rühmas olevate kõikide riskipositsioonide arvutamiseks liidetakse kokku sellesse rühma kuuluvate üksikklientide riskipositsioonid.

2.   Üksikklientides olevate üldiste riskipositsioonide arvutamiseks liidetakse kokku kauplemisportfelli ja kauplemisportfellivälised riskipositsioonid.

3.   Kauplemisportfelli riskipositsioonide puhul võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud:

a)

tasaarvestada oma pikad ja lühikesed positsioonid asjaomase kliendi emiteeritud samades finantsinstrumentides netopositsiooniga igas konkreetses instrumendis, mis arvutatakse III osa IV jaotise 2. peatükis kehtestatud meetodite kohaselt;

| b) | tasaarvestada oma pikad ja lühikesed positsioonid eri finantsinstrumentides, mille on emiteerinud asjaomane klient, ent üksnes juhul, kui lühikese positsiooni aluseks olev finantsinstrument on madalama nõudeõiguse järguga kui pika positsiooni aluseks olev finantsinstrument või kui aluseks olevad instrumendid on sama nõudeõiguse järguga. |
| --- | --- |

b)

tasaarvestada oma pikad ja lühikesed positsioonid eri finantsinstrumentides, mille on emiteerinud asjaomane klient, ent üksnes juhul, kui lühikese positsiooni aluseks olev finantsinstrument on madalama nõudeõiguse järguga kui pika positsiooni aluseks olev finantsinstrument või kui aluseks olevad instrumendid on sama nõudeõiguse järguga.

Punktide a ja b kohaldamisel võib finantsinstrumendid jaotada nõudeõiguse eri järgu alusel rühmadesse, et määrata kindlaks positsioonide suhteline nõudeõiguse järk.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad II lisas loetletud tuletislepingutest ja kliendiga otse sõlmitud krediidituletisinstrumendi lepingutest tulenevad riskipositsiooni väärtused, kasutades ühte III osa II jaotise 6. peatüki 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetoditest. Artiklites 378, 379 ja 380 osutatud tehingutest tulenevad riskipositsioonid arvutatakse nimetatud artiklites sätestatud viisil.

Esimeses lõigus osutatud, kauplemisportfelli määratavate lepingute riskipositsiooni väärtuse arvutamisel peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täitma ka artiklis 299 sätestatud põhimõtteid.

Erandina esimesest lõigust võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on luba kasutada III osa II jaotise 4. peatüki 4. jaos ja III osa II jaotise 6. peatüki 6. jaos osutatud meetodeid, kasutada kõnealuseid meetodeid väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud lisavad kliendi suhtes võetud koguriskipositsioonile riskipositsioonid, mis tulenevad II lisas loetletud tuletislepingutest ja krediidituletisinstrumendi lepingutest, mis ei ole sõlmitud otse selle kliendiga, kuid mille alusvaraks oleva võla- või omakapitali instrumendi on emiteerinud asjaomane klient.

6.   Riskipositsioonide hulka ei kuulu:

| a) | valuutatehingute puhul riskipositsioonid, mis tekivad tavaliste arvelduste korral kahe tööpäeva jooksul pärast makse sooritamist; |
| --- | --- |

a)

valuutatehingute puhul riskipositsioonid, mis tekivad tavaliste arvelduste korral kahe tööpäeva jooksul pärast makse sooritamist;

| b) | väärtpaberite ostu- või müügitehingute puhul riskipositsioonid, mis tekivad tavaliste arvelduste korral viie tööpäeva jooksul pärast makse sooritamist või väärtpaberite ülekandmist, olenevalt sellest, kumb toiming leiab aset varem; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberite ostu- või müügitehingute puhul riskipositsioonid, mis tekivad tavaliste arvelduste korral viie tööpäeva jooksul pärast makse sooritamist või väärtpaberite ülekandmist, olenevalt sellest, kumb toiming leiab aset varem;

| c) | maksevahenduse, sealhulgas makseteenuste osutamise, mis tahes valuutas kliiringu ja arvelduse ning korrespondentpanganduse, või finantsinstrumentide kliiring-, arveldus- ja depooteenuste korral klientidele hiline raha laekumine ning muud klientide tegevusest tulenevad riskipositsioonid, mis ei kesta järgmisest tööpäevast kauem; |
| --- | --- |

c)

maksevahenduse, sealhulgas makseteenuste osutamise, mis tahes valuutas kliiringu ja arvelduse ning korrespondentpanganduse, või finantsinstrumentide kliiring-, arveldus- ja depooteenuste korral klientidele hiline raha laekumine ning muud klientide tegevusest tulenevad riskipositsioonid, mis ei kesta järgmisest tööpäevast kauem;

| d) | maksevahenduse, sealhulgas makseteenuste osutamise, mis tahes valuutas kliiringu ja arvelduse ning korrespondentpanganduse korral päevasisesed riskipositsioonid kõnealuseid teenuseid osutavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele; |
| --- | --- |

d)

maksevahenduse, sealhulgas makseteenuste osutamise, mis tahes valuutas kliiringu ja arvelduse ning korrespondentpanganduse korral päevasisesed riskipositsioonid kõnealuseid teenuseid osutavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele;

| e) | riskipositsioonid, mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest või täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest kooskõlas artiklitega 36 ja 56, või mis tahes muu mahaarvamine neist kirjetest, mis vähendab maksevõime suhtarvu. |
| --- | --- |

e)

riskipositsioonid, mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest või täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest kooskõlas artiklitega 36 ja 56, või mis tahes muu mahaarvamine neist kirjetest, mis vähendab maksevõime suhtarvu.

7.   Kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes võetud koguriskipositsiooni kindlaksmääramiseks seoses klientidega, kellega seoses krediidiasutusel või investeerimisühingul on riskipositsioone tulenevalt tehingutest, millele on osutatud artikli 112 punktides m ja o, või tulenevalt muudest tehingutest, kui riskipositsioon on võetud alusvara suhtes, hindab krediidiasutus või investeerimisühing selle alusvara riskipositsioone, võttes arvesse tehingu struktuuri majanduslikku sisu ning tehingu enda struktuurist tulenevaid riske, et teha kindlaks, kas tegemist on täiendava riskipositsiooniga.

8.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks:

| a) | tingimused ja metoodika, mida tuleb kasutada selleks, et määrata kindlaks kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes võetud koguriskipositsioon lõikes 7 osutatud riskipositsioonide liikide puhul; |
| --- | --- |

a)

tingimused ja metoodika, mida tuleb kasutada selleks, et määrata kindlaks kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes võetud koguriskipositsioon lõikes 7 osutatud riskipositsioonide liikide puhul;

| b) | tingimused, mille kohaselt lõikes 7 osutatud tehingute struktuur ei kujuta endast täiendavat riskipositsiooni. |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille kohaselt lõikes 7 osutatud tehingute struktuur ei kujuta endast täiendavat riskipositsiooni.

EBA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 1. jaanuariks 2014.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

9.   Lõike 5 kohaldamiseks töötab EBA välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, kuidas määrata kindlaks riskipositsioonid, mis tulenevad II lisas loetletud lepingutest ja krediidituletisinstrumendi lepingutest, mis ei ole sõlmitud otse selle kliendiga, kuid mille alusvaraks oleva võla- või omakapitali instrumendi on emiteerinud asjaomane klient, et hõlmata need kliendi riskipositsiooni.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. märtsiks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 94) | Artiklisse 391 lisatakse järgmine lõik:
  „Esimese lõigu kohaldamisel võib komisjon rakendusaktidega ja vastavalt artikli 464 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele võtta vastu otsused selle kohta, kas kolmanda riigi kohaldatavad usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja regulatiivsed nõuded on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega.“ |
| --- | --- |

94)

Artiklisse 391 lisatakse järgmine lõik:

„Esimese lõigu kohaldamisel võib komisjon rakendusaktidega ja vastavalt artikli 464 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele võtta vastu otsused selle kohta, kas kolmanda riigi kohaldatavad usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja regulatiivsed nõuded on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega.“

| 95) | Artikkel 392 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 392
  Riskide kontsentreerumise määratlus
  Ühe kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes võetud riskipositsiooni, mis võrdub 10 %ga või ületab 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest, käsitletakse riskide kontsentreerumisena.“ |
| --- | --- |

95)

Artikkel 392 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 392

Riskide kontsentreerumise määratlus

Ühe kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes võetud riskipositsiooni, mis võrdub 10 %ga või ületab 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest, käsitletakse riskide kontsentreerumisena.“

| 96) | Artikkel 394 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 394
  Aruandlusnõuded

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad oma pädevatele asutustele iga oma riskide kontsentreerumise kohta, sealhulgas nende riskide kontsentreerumiste kohta, mis on vabastatud artikli 395 lõike 1 kohaldamisest, järgmise teabe:






  a) | selle kliendi või omavahel seotud klientide rühma andmed, kelle suhtes on krediidiasutusel või investeerimisühingul riskide kontsentreerumine; |
| --- | --- | --- |

96)

Artikkel 394 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 394

Aruandlusnõuded

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad oma pädevatele asutustele iga oma riskide kontsentreerumise kohta, sealhulgas nende riskide kontsentreerumiste kohta, mis on vabastatud artikli 395 lõike 1 kohaldamisest, järgmise teabe:

a)

selle kliendi või omavahel seotud klientide rühma andmed, kelle suhtes on krediidiasutusel või investeerimisühingul riskide kontsentreerumine;

| b) | riskipositsiooni väärtus enne vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist; |
| --- | --- |

b)

riskipositsiooni väärtus enne vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist;

| c) | otsese või kaudse krediidiriski kaitse liik, kui sellist krediidiriski kaitset kasutati; |
| --- | --- |

c)

otsese või kaudse krediidiriski kaitse liik, kui sellist krediidiriski kaitset kasutati;

| d) | artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtus pärast vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist. |
| --- | --- |

d)

artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtus pärast vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, mille suhtes kohaldatakse III osa II jaotise 3. peatükki, esitavad oma pädevatele asutustele konsolideeritud alusel oma 20 suurimat riskipositsiooni, välja arvatud need riskipositsioonid, mis on vabastatud artikli 395 lõike 1 kohaldamisest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud annavad oma pädevatele asutustele konsolideeritud alusel aru ka riskipositsioonidest, mille väärtus on 300 miljonit eurot või suurem, aga väiksem kui 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest.

2.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabele esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma pädevatele asutustele järgmise teabe konsolideeritud alusel oma 10 suurima riskipositsiooni kohta, mis neil on krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, ning konsolideeritud alusel 10 suurima riskipositsiooni kohta, mis neil on varipanganduse üksuste suhtes, mis tegelevad pangandustegevusega väljaspool reguleeritud raamistikku, sealhulgas riskide kontsentreerumiste kohta, mis on vabastatud artikli 395 lõike 1 kohaldamisest:

| a) | selle kliendi või omavahel seotud klientide rühma andmed, kelle puhul krediidiasutusel või investeerimisühingul on tegemist riskide kontsentreerumisega; |
| --- | --- |

a)

selle kliendi või omavahel seotud klientide rühma andmed, kelle puhul krediidiasutusel või investeerimisühingul on tegemist riskide kontsentreerumisega;

| b) | riskipositsiooni väärtus enne vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist; |
| --- | --- |

b)

riskipositsiooni väärtus enne vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist;

| c) | otsese või kaudse krediidiriski kaitse liik, kui sellist krediidiriski kaitset kasutati; |
| --- | --- |

c)

otsese või kaudse krediidiriski kaitse liik, kui sellist krediidiriski kaitset kasutati;

| d) | artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtus pärast vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist. |
| --- | --- |

d)

artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtus pärast vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud edastavad oma pädevatele asutustele lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe vähemalt kord poolaastas.

4.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada kriteeriumid lõikes 2 osutatud varipanganduse üksuste tuvastamiseks.

Kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel võtab EBA arvesse varipangandusega seotud rahvusvahelist arengut ja rahvusvaheliselt kokku lepitud standardeid ning võtab arvesse seda, kas:

| a) | seos üksiku üksuse või üksuste rühmaga võib tekitada riske krediidiasutuse või investeerimisühingu maksevõime- või likviidsuspositsioonile; |
| --- | --- |

a)

seos üksiku üksuse või üksuste rühmaga võib tekitada riske krediidiasutuse või investeerimisühingu maksevõime- või likviidsuspositsioonile;

| b) | üksused, mille suhtes kehtivad maksevõime- või likviidsusnõuded, mis sarnanevad käesoleva määruse ja direktiiviga 2013/36/EL kehtestatud nõuetega, tuleks varipanganduse üksusi käsitlevast lõikes 2 osutatud aruandekohustusest täielikult või osaliselt välja jätta. |
| --- | --- |

b)

üksused, mille suhtes kehtivad maksevõime- või likviidsusnõuded, mis sarnanevad käesoleva määruse ja direktiiviga 2013/36/EL kehtestatud nõuetega, tuleks varipanganduse üksusi käsitlevast lõikes 2 osutatud aruandekohustusest täielikult või osaliselt välja jätta.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 97) | Artiklit 395 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Krediidiasutus või investeerimisühing ei võta pärast artiklite 399–403 kohast krediidiriskide maandamise mõju arvessevõtmist sellist riskipositsiooni ühe kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes, mis on suurem kui 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest. Kui kõnealune klient on krediidiasutus või investeerimisühing või kui omavahel seotud klientide rühma kuulub üks või mitu krediidiasutust või investeerimisühingut, ei või riskipositsiooni väärtus olla rohkem kui 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest või 150 miljonit eurot (olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem), eeldusel et kõigi nende omavahel seotud klientide riskipositsioonide summa, kes ei ole krediidiasutused ega investeerimisühingud, ei ületa pärast artiklite 399–403 kohast riskide maandamise mõju arvessevõtmist 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest.
  Kui 150 miljoni euro suurune summa ületab 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest, ei või riskipositsiooni väärtus pärast käesoleva määruse artiklite 399–403 kohast krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist ületada krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest mõistlikku piirmäära. Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab kõnealuse piirmäära kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artiklis 81 osutatud põhimõtete ja protseduuridega, et juhtida ja kontrollida kontsentratsiooniriski. Kõnealune piirmäär ei tohi ületada 100 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest.
  Pädevad asutused võivad kehtestada 150 miljonist eurost madalama piirmäära ning sel juhul teavitavad sellest EBAd ja komisjoni.
  Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust ei võta globaalne süsteemselt oluline ettevõtja teise globaalse süsteemselt olulise ettevõtja suhtes riskipositsiooni, mille väärtus on pärast krediidiriskide maandamise mõju arvessevõtmist kooskõlas artiklitega 399–403 suurem kui 15 % tema esimese taseme omavahenditest. Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja peab sellele piirmäärale vastama hiljemalt 12 kuu möödumisel alates kuupäevast, mil ta liigitati globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks. Kui globaalselt süsteemselt olulisel ettevõtjal on riskipositsioon teise krediidiasutuse, investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi suhtes, mida liigitatakse globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks, siis peab ta sellele piirmäärale vastama hiljemalt 12 kuu möödumisel alates kuupäevast, mil see teine krediidiasutus, investeerimisühing või konsolideerimisgrupp liigitati globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks.“; |
| --- | --- | --- |

97)

Artiklit 395 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Krediidiasutus või investeerimisühing ei võta pärast artiklite 399–403 kohast krediidiriskide maandamise mõju arvessevõtmist sellist riskipositsiooni ühe kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes, mis on suurem kui 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest. Kui kõnealune klient on krediidiasutus või investeerimisühing või kui omavahel seotud klientide rühma kuulub üks või mitu krediidiasutust või investeerimisühingut, ei või riskipositsiooni väärtus olla rohkem kui 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest või 150 miljonit eurot (olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem), eeldusel et kõigi nende omavahel seotud klientide riskipositsioonide summa, kes ei ole krediidiasutused ega investeerimisühingud, ei ületa pärast artiklite 399–403 kohast riskide maandamise mõju arvessevõtmist 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest.

Kui 150 miljoni euro suurune summa ületab 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest, ei või riskipositsiooni väärtus pärast käesoleva määruse artiklite 399–403 kohast krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist ületada krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest mõistlikku piirmäära. Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab kõnealuse piirmäära kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artiklis 81 osutatud põhimõtete ja protseduuridega, et juhtida ja kontrollida kontsentratsiooniriski. Kõnealune piirmäär ei tohi ületada 100 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest.

Pädevad asutused võivad kehtestada 150 miljonist eurost madalama piirmäära ning sel juhul teavitavad sellest EBAd ja komisjoni.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust ei võta globaalne süsteemselt oluline ettevõtja teise globaalse süsteemselt olulise ettevõtja suhtes riskipositsiooni, mille väärtus on pärast krediidiriskide maandamise mõju arvessevõtmist kooskõlas artiklitega 399–403 suurem kui 15 % tema esimese taseme omavahenditest. Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja peab sellele piirmäärale vastama hiljemalt 12 kuu möödumisel alates kuupäevast, mil ta liigitati globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks. Kui globaalselt süsteemselt olulisel ettevõtjal on riskipositsioon teise krediidiasutuse, investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi suhtes, mida liigitatakse globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks, siis peab ta sellele piirmäärale vastama hiljemalt 12 kuu möödumisel alates kuupäevast, mil see teine krediidiasutus, investeerimisühing või konsolideerimisgrupp liigitati globaalseks süsteemselt oluliseks ettevõtjaks.“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Käesolevas artiklis sätestatud piirmäärasid võib krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli riskipositsioonide puhul ületada juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | kauplemisportfelliväline riskipositsioon kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes ei ületa lõikes 1 sätestatud piirmäära, kui see piirmäär on arvutatud määrana esimese taseme omavahenditest, nii et piirmäära ületamine tuleneb täielikult kauplemisportfellist; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Käesolevas artiklis sätestatud piirmäärasid võib krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli riskipositsioonide puhul ületada juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

kauplemisportfelliväline riskipositsioon kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes ei ületa lõikes 1 sätestatud piirmäära, kui see piirmäär on arvutatud määrana esimese taseme omavahenditest, nii et piirmäära ületamine tuleneb täielikult kauplemisportfellist;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing täidab käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud piirmäära ületava riskipositsiooni osa puhul täiendavate omavahendite nõuet, mis on arvutatud artiklite 397 ja 398 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing täidab käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud piirmäära ületava riskipositsiooni osa puhul täiendavate omavahendite nõuet, mis on arvutatud artiklite 397 ja 398 kohaselt;

| c) | kui punktis b osutatud piirmäära ületamisest on möödunud 10 päeva või vähem, ei ületa kauplemisportfelli kuuluv riskipositsioon kõnealuse kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes 500 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest; |
| --- | --- |

c)

kui punktis b osutatud piirmäära ületamisest on möödunud 10 päeva või vähem, ei ületa kauplemisportfelli kuuluv riskipositsioon kõnealuse kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes 500 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest;

| d) | kõik piirmäära ületamised, mis on kestnud kauem kui 10 päeva, ei ületa kokku 600 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest. |
| --- | --- |

d)

kõik piirmäära ületamised, mis on kestnud kauem kui 10 päeva, ei ületa kokku 600 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditest.

Iga kord, kui piirmäära on ületatud, teatab krediidiasutus või investeerimisühing pädevatele asutustele viivitamata ületamise summa ning asjaomase kliendi nime ning omavahel seotud klientide rühma nime, kui see on asjakohane.“

| 98) | Artiklit 396 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui kohaldatakse artikli 395 lõikes 1 osutatud 150 miljoni euro suurust summat, võivad pädevad asutused igal üksikjuhul eraldi lubada ületada 100 % piirmäära seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditega.“; |
| --- | --- | --- | --- |

98)

Artiklit 396 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui kohaldatakse artikli 395 lõikes 1 osutatud 150 miljoni euro suurust summat, võivad pädevad asutused igal üksikjuhul eraldi lubada ületada 100 % piirmäära seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahenditega.“;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Kui pädev asutus lubab käesoleva lõike esimeses ja teises lõigus osutatud erandlikel asjaoludel krediidiasutusel või investeerimisühingul ületada artikli 395 lõikes 1 osutatud piirmäära kauem kui kolm kuud, peab krediidiasutus või investeerimisühing esitama pädevale asutusele teda rahuldaval viisil kava selle piirmäära järgimise õigeaegseks taastamiseks ning viima selle kava ellu pädeva asutusega kokku lepitud ajavahemiku jooksul. Pädev asutus jälgib taastamiskava rakendamist ning vajaduse korral nõuab kiiremat piirmäära järgimise taastamist.“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Kui pädev asutus lubab käesoleva lõike esimeses ja teises lõigus osutatud erandlikel asjaoludel krediidiasutusel või investeerimisühingul ületada artikli 395 lõikes 1 osutatud piirmäära kauem kui kolm kuud, peab krediidiasutus või investeerimisühing esitama pädevale asutusele teda rahuldaval viisil kava selle piirmäära järgimise õigeaegseks taastamiseks ning viima selle kava ellu pädeva asutusega kokku lepitud ajavahemiku jooksul. Pädev asutus jälgib taastamiskava rakendamist ning vajaduse korral nõuab kiiremat piirmäära järgimise taastamist.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Lõike 1 kohaldamisel annab EBA kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised, milles täpsustatakse, kuidas pädevad asutused võivad määrata kindlaks:






  a) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud erandlikud asjaolud; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Lõike 1 kohaldamisel annab EBA kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised, milles täpsustatakse, kuidas pädevad asutused võivad määrata kindlaks:

a)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud erandlikud asjaolud;

| b) | aja, mida peetakse asjakohaseks, et piirmäära järgimine taastada; |
| --- | --- |

b)

aja, mida peetakse asjakohaseks, et piirmäära järgimine taastada;

| c) | meetmed, mida tuleb võtta, et tagada krediidiasutuse või investeerimisühingu õigeaegne piirmäära järgimise taastamine.“ |
| --- | --- |

c)

meetmed, mida tuleb võtta, et tagada krediidiasutuse või investeerimisühingu õigeaegne piirmäära järgimise taastamine.“

| 99) | Artiklis 397 asendatakse tabeli 1 veerus 1 mõiste „aktsepteeritud kapital“ mõistega „esimese taseme omavahendid“. |
| --- | --- |

99)

Artiklis 397 asendatakse tabeli 1 veerus 1 mõiste „aktsepteeritud kapital“ mõistega „esimese taseme omavahendid“.

| 100) | Artiklit 399 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskipositsiooni arvutamisel krediidiriski maandamise tehnikat, kui ta on kasutanud seda tehnikat krediidiriski omavahendite nõuete arvutamiseks kooskõlas III osa II jaotisega ning tingimusel, et krediidiriski maandamise tehnika vastab käesolevas artiklis sätestatud tingimustele.
  Artiklite 400–403 kohaldamisel hõlmab mõiste „garantii“ ka III osa II jaotise 4. peatüki kohaselt tunnustatud krediidituletisinstrumente, välja arvatud krediidiriski vahetustehingut sisaldavad võlakirjad.“; |
| --- | --- | --- |

100)

Artiklit 399 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskipositsiooni arvutamisel krediidiriski maandamise tehnikat, kui ta on kasutanud seda tehnikat krediidiriski omavahendite nõuete arvutamiseks kooskõlas III osa II jaotisega ning tingimusel, et krediidiriski maandamise tehnika vastab käesolevas artiklis sätestatud tingimustele.

Artiklite 400–403 kohaldamisel hõlmab mõiste „garantii“ ka III osa II jaotise 4. peatüki kohaselt tunnustatud krediidituletisinstrumente, välja arvatud krediidiriski vahetustehingut sisaldavad võlakirjad.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Krediidiriski maandamise tehnikaid, mida võivad kasutada üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad üht sisereitingute meetoditest, ei või kasutada riskipositsioonide väärtuste vähendamiseks riskide kontsentreerumise eesmärgil, välja arvatud kinnisvaraga tagatud riskipositsioonide korral kooskõlas artikliga 402.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Krediidiriski maandamise tehnikaid, mida võivad kasutada üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad üht sisereitingute meetoditest, ei või kasutada riskipositsioonide väärtuste vähendamiseks riskide kontsentreerumise eesmärgil, välja arvatud kinnisvaraga tagatud riskipositsioonide korral kooskõlas artikliga 402.“

| 101) | Artiklit 400 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | kliirivate liikmete kauplemisriski positsioonid ja kvalifitseeritud kesksete vastaspoolte tagatisfondi tehtavad osamaksed;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

101)

Artiklit 400 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

kliirivate liikmete kauplemisriski positsioonid ja kvalifitseeritud kesksete vastaspoolte tagatisfondi tehtavad osamaksed;“

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „l) | klientide kauplemisriski positsioonid, nagu on osutatud artikli 305 lõikes 2 või 3; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„l)

klientide kauplemisriski positsioonid, nagu on osutatud artikli 305 lõikes 2 või 3;

| m) | kriisilahenduse subjekti või nende tütarettevõtjate, kes ei ole ise kriisilahenduse subjektid, osalused direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõikes 2 osutatud omavahenditesse kuuluvates instrumentides ja kõlblikes kohustustes, mille on emiteerinud üks järgmistest üksustest:






  i) | kriisilahenduse subjektide puhul muud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

m)

kriisilahenduse subjekti või nende tütarettevõtjate, kes ei ole ise kriisilahenduse subjektid, osalused direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõikes 2 osutatud omavahenditesse kuuluvates instrumentides ja kõlblikes kohustustes, mille on emiteerinud üks järgmistest üksustest:

i)

kriisilahenduse subjektide puhul muud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtjad;

| ii) | kriisilahenduse subjekti tütarettevõtjate puhul, kes ei ole ise kriisilahenduse subjekt, asjaomase tütarettevõtja tütarettevõtjad, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

ii)

kriisilahenduse subjekti tütarettevõtjate puhul, kes ei ole ise kriisilahenduse subjekt, asjaomase tütarettevõtja tütarettevõtjad, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| n) | miinimumväärtuse kohustusest tulenevad riskipositsioonid, mis vastavad kõigile artikli 132c lõikes 3 sätestatud tingimustele.“; |
| --- | --- |

n)

miinimumväärtuse kohustusest tulenevad riskipositsioonid, mis vastavad kõigile artikli 132c lõikes 3 sätestatud tingimustele.“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonid, sealhulgas osalused, mis krediidiasutusel või investeerimisühingul on tekkinud seoses oma emaettevõtja, selle emaettevõtja teiste tütarettevõtjate või krediidiasutuse või investeerimisühingu oma tütarettevõtjatega, ning olulised osalused, tingimusel et need ettevõtjad kuuluvad koos krediidiasutuse või investeerimisühinguga konsolideeritud järelevalve alla vastavalt käesolevale määrusele, direktiivile 2002/87/EÜ või vastavalt kolmandas riigis kehtivatele samaväärsetele õigusnormidele; riskipositsioone, mis ei vasta nendele kriteeriumidele, käsitatakse, olenemata sellest, kas need on vabastatud käesoleva määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisest või mitte, nõuetena kolmandate isikute vastu;“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonid, sealhulgas osalused, mis krediidiasutusel või investeerimisühingul on tekkinud seoses oma emaettevõtja, selle emaettevõtja teiste tütarettevõtjate või krediidiasutuse või investeerimisühingu oma tütarettevõtjatega, ning olulised osalused, tingimusel et need ettevõtjad kuuluvad koos krediidiasutuse või investeerimisühinguga konsolideeritud järelevalve alla vastavalt käesolevale määrusele, direktiivile 2002/87/EÜ või vastavalt kolmandas riigis kehtivatele samaväärsetele õigusnormidele; riskipositsioone, mis ei vasta nendele kriteeriumidele, käsitatakse, olenemata sellest, kas need on vabastatud käesoleva määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisest või mitte, nõuetena kolmandate isikute vastu;“

| ii) | punkt k asendatakse järgmisega:






  „k) | artiklis 201 osutatud aktsepteeritava krediidiriski kaitse andja poolt eluasemelaenude jaoks antud tagatise või garantii vormis riskipositsioonid, mis vastavad krediidireitingule, mis on vähemalt madalam järgmistest:






  i) | krediidikvaliteedi aste 2; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt k asendatakse järgmisega:

„k)

artiklis 201 osutatud aktsepteeritava krediidiriski kaitse andja poolt eluasemelaenude jaoks antud tagatise või garantii vormis riskipositsioonid, mis vastavad krediidireitingule, mis on vähemalt madalam järgmistest:

i)

krediidikvaliteedi aste 2;

| ii) | krediidikvaliteedi aste, mis vastab selle liikmesriigi keskvalitsuse valuutareitingule, kus asub krediidiriski kaitse andja peakontor;“ |
| --- | --- |

ii)

krediidikvaliteedi aste, mis vastab selle liikmesriigi keskvalitsuse valuutareitingule, kus asub krediidiriski kaitse andja peakontor;“

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „l) | ekspordikrediidi agentuuri poolt riiklikult toetatava ekspordikrediidi jaoks antud garantii vormis riskipositsioonid, mis vastavad krediidireitingule, mis on vähemalt madalam järgmistest:






  i) | krediidikvaliteedi aste 2; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„l)

ekspordikrediidi agentuuri poolt riiklikult toetatava ekspordikrediidi jaoks antud garantii vormis riskipositsioonid, mis vastavad krediidireitingule, mis on vähemalt madalam järgmistest:

i)

krediidikvaliteedi aste 2;

| ii) | krediidikvaliteedi aste, mis vastab selle liikmesriigi keskvalitsuse valuutareitingule, kus asub ekspordikrediidi agentuuri peakontor.“; |
| --- | --- |

ii)

krediidikvaliteedi aste, mis vastab selle liikmesriigi keskvalitsuse valuutareitingule, kus asub ekspordikrediidi agentuuri peakontor.“;

| c) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Pädevad asutused teavitavad EBAd sellest, kas nad kavatsevad kasutada mõnda lõikega 2 ette nähtud erandit kooskõlas käesoleva lõike punktidega a ja b, ning esitavad EBA-le nende erandite kasutamise põhjused.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Pädevad asutused teavitavad EBAd sellest, kas nad kavatsevad kasutada mõnda lõikega 2 ette nähtud erandit kooskõlas käesoleva lõike punktidega a ja b, ning esitavad EBA-le nende erandite kasutamise põhjused.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Rohkem kui ühe lõigetes 1 ja 2 sätestatud erandi samaaegne kohaldamine sama riskipositsiooni suhtes ei ole lubatud.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Rohkem kui ühe lõigetes 1 ja 2 sätestatud erandi samaaegne kohaldamine sama riskipositsiooni suhtes ei ole lubatud.“

| 102) | Artikkel 401 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 401
  Krediidiriski maandamise tehnikate kasutamise mõju arvutamine

  1.   Artikli 395 lõike 1 kohaldamisel võib krediidiasutus või investeerimisühing riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks kasutada täielikult korrigeeritud riskipositsiooni väärtust (E*), mis arvutatakse vastavalt III osa II jaotise 4. peatükile, võttes arvesse krediidiriski maandamist, volatiilsusega korrigeerimisi ja lõpptähtaegade mittevastavust, millele on osutatud nimetatud peatükis.


  2.   Välja arvatud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodit, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esimese lõike kohaldamisel finantstagatise mõju arvutamise üldmeetodit, olenemata sellest, millist meetodit kasutati krediidiriski omavahendite nõuete arvutamiseks.
  Erandina lõikest 1 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on luba kasutada III osa II jaotise 4. peatüki 4. jaos ja III osa II jaotise 6. peatüki 6. jaos osutatud meetodeid, kasutada kõnealuseid meetodeid väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks.


  3.   Artikli 395 lõike 1 kohaldamisel riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks teevad krediidiasutused ja investeerimisühingud krediidiriskide kontsentreerumise hindamiseks regulaarselt stressiteste, sealhulgas seoses võetud tagatise realiseerimisväärtusega.
  Esimeses lõigus osutatud regulaarsetes stressitestides hinnatakse riske, mis tulenevad turutingimuste võimalikust muutumisest, mis võib negatiivselt mõjutada krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite adekvaatsust, ja riske, mis tulenevad tagatise realiseerimisest stressiolukordades.
  Tehtud stressitestid peavad olema nende riskide hindamiseks adekvaatsed ja asjakohased.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad hõlmama oma kontsentratsiooniriski käsitlemise strateegiates järgmist:






  a) | põhimõtted ja protseduurid selliste riskide käsitlemiseks, mis tulenevad riskipositsioonide lõpptähtaegade ja nende riskipositsioonide krediidiriski kaitse lõpptähtaegade mittevastavustest; |
| --- | --- | --- |

102)

Artikkel 401 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 401

Krediidiriski maandamise tehnikate kasutamise mõju arvutamine

1.   Artikli 395 lõike 1 kohaldamisel võib krediidiasutus või investeerimisühing riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks kasutada täielikult korrigeeritud riskipositsiooni väärtust (E*), mis arvutatakse vastavalt III osa II jaotise 4. peatükile, võttes arvesse krediidiriski maandamist, volatiilsusega korrigeerimisi ja lõpptähtaegade mittevastavust, millele on osutatud nimetatud peatükis.

2.   Välja arvatud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodit, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esimese lõike kohaldamisel finantstagatise mõju arvutamise üldmeetodit, olenemata sellest, millist meetodit kasutati krediidiriski omavahendite nõuete arvutamiseks.

Erandina lõikest 1 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on luba kasutada III osa II jaotise 4. peatüki 4. jaos ja III osa II jaotise 6. peatüki 6. jaos osutatud meetodeid, kasutada kõnealuseid meetodeid väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks.

3.   Artikli 395 lõike 1 kohaldamisel riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks teevad krediidiasutused ja investeerimisühingud krediidiriskide kontsentreerumise hindamiseks regulaarselt stressiteste, sealhulgas seoses võetud tagatise realiseerimisväärtusega.

Esimeses lõigus osutatud regulaarsetes stressitestides hinnatakse riske, mis tulenevad turutingimuste võimalikust muutumisest, mis võib negatiivselt mõjutada krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite adekvaatsust, ja riske, mis tulenevad tagatise realiseerimisest stressiolukordades.

Tehtud stressitestid peavad olema nende riskide hindamiseks adekvaatsed ja asjakohased.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad hõlmama oma kontsentratsiooniriski käsitlemise strateegiates järgmist:

a)

põhimõtted ja protseduurid selliste riskide käsitlemiseks, mis tulenevad riskipositsioonide lõpptähtaegade ja nende riskipositsioonide krediidiriski kaitse lõpptähtaegade mittevastavustest;

| b) | põhimõtted ja protseduurid, mis on seotud krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest tuleneva kontsentratsiooniriskiga, eelkõige suurte kaudsete krediidiriski positsioonidega, nt riskipositsioonid tagatiseks seatud väärtpaberite ühe emitendi suhtes. |
| --- | --- |

b)

põhimõtted ja protseduurid, mis on seotud krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest tuleneva kontsentratsiooniriskiga, eelkõige suurte kaudsete krediidiriski positsioonidega, nt riskipositsioonid tagatiseks seatud väärtpaberite ühe emitendi suhtes.

4.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing vähendab kliendiga seotud riskipositsiooni, kasutades krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikat kooskõlas artikli 399 lõikega 1, peab krediidiasutus või investeerimisühing artiklis 403 sätestatud viisil käsitlema seda osa riskipositsioonist, mille võrra kliendiga seotud riskipositsioon on vähenenud, kui kaitse andjal, mitte kliendil tekkinuna.“

| 103) | Artikli 402 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Välja arvatud juhul, kui see on kohaldatava liikmesriigi õigusega keelatud, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 395 kohaldamisel riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks vähendada artikli 125 lõike 1 kohaselt elamukinnisvaraga täielikult tagatud riskipositsiooni või selle mis tahes osa väärtust asjaomase kinnisvara turuväärtuse või hüpoteekimisväärtuse pandiõigusega kaetud osa võrra, kuid mitte enam kui 50 % võrra turuväärtusest või 60 % hüpoteekimisväärtusest neis liikmesriikides, kus seaduste või rakendusaktidega on sätestatud ranged kriteeriumid hüpoteekimisväärtuse hindamiseks, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:






  a) | liikmesriikide pädevad asutused ei ole määranud artikli 124 lõike 2 kohaselt elamukinnisvaraga tagatud riskipositsioonidele või nende osadele suuremat riskikaalu kui 35 %; |
| --- | --- | --- |

103)

Artikli 402 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Välja arvatud juhul, kui see on kohaldatava liikmesriigi õigusega keelatud, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 395 kohaldamisel riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks vähendada artikli 125 lõike 1 kohaselt elamukinnisvaraga täielikult tagatud riskipositsiooni või selle mis tahes osa väärtust asjaomase kinnisvara turuväärtuse või hüpoteekimisväärtuse pandiõigusega kaetud osa võrra, kuid mitte enam kui 50 % võrra turuväärtusest või 60 % hüpoteekimisväärtusest neis liikmesriikides, kus seaduste või rakendusaktidega on sätestatud ranged kriteeriumid hüpoteekimisväärtuse hindamiseks, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a)

liikmesriikide pädevad asutused ei ole määranud artikli 124 lõike 2 kohaselt elamukinnisvaraga tagatud riskipositsioonidele või nende osadele suuremat riskikaalu kui 35 %;

| b) | riskipositsioon või selle osa on täielikult tagatud ühega järgmistest:






  i) | elamukinnisvarale seatud ühe või mitme hüpoteegiga või |
| --- | --- | --- |

b)

riskipositsioon või selle osa on täielikult tagatud ühega järgmistest:

i)

elamukinnisvarale seatud ühe või mitme hüpoteegiga või

| ii) | elamukinnisvara liisinguga, mille puhul liisinguandja on liisitud elamukinnisvara täieõiguslik omanik ja liisinguvõtja ei ole veel kasutanud õigust seda välja osta; |
| --- | --- |

ii)

elamukinnisvara liisinguga, mille puhul liisinguandja on liisitud elamukinnisvara täieõiguslik omanik ja liisinguvõtja ei ole veel kasutanud õigust seda välja osta;

| c) | artiklis 208 ja artikli 229 lõikes 1 sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

c)

artiklis 208 ja artikli 229 lõikes 1 sätestatud nõuded on täidetud.

2.   Välja arvatud juhul, kui see on kohaldatava liikmesriigi õigusega keelatud, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 395 kohaldamisel riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks vähendada artikli 126 lõike 1 kohaselt ärikinnisvaraga täielikult tagatud riskipositsiooni või selle osa väärtust asjaomase kinnisvara turuväärtuse või hüpoteekimisväärtuse pandiõigusega kaetud osa võrra, kuid mitte enam kui 50 % võrra turuväärtusest või 60 % hüpoteekimisväärtusest neis liikmesriikides, kus seaduste või rakendusaktidega on sätestatud ranged kriteeriumid hüpoteekimisväärtuse hindamiseks, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | liikmesriikide pädevad asutused ei ole määranud artikli 124 lõike 2 kohaselt ärikinnisvaraga tagatud riskipositsioonidele või nende osadele suuremat riskikaalu kui 50 %; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide pädevad asutused ei ole määranud artikli 124 lõike 2 kohaselt ärikinnisvaraga tagatud riskipositsioonidele või nende osadele suuremat riskikaalu kui 50 %;

| b) | riskipositsioon on täielikult tagatud ühega järgmistest:






  i) | büroodele või muudele äripindadele seatud ühe või mitme hüpoteegiga või |
| --- | --- | --- |

b)

riskipositsioon on täielikult tagatud ühega järgmistest:

i)

büroodele või muudele äripindadele seatud ühe või mitme hüpoteegiga või

| ii) | ühe või mitme büroo või muu äripinnaga ning kinnisvaraliisinguga seotud riskipositsioonidega; |
| --- | --- |

ii)

ühe või mitme büroo või muu äripinnaga ning kinnisvaraliisinguga seotud riskipositsioonidega;

| c) | artikli 126 lõike 2 punktis a, artiklis 208 ja artikli 229 lõikes 1 sätestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

c)

artikli 126 lõike 2 punktis a, artiklis 208 ja artikli 229 lõikes 1 sätestatud nõuded on täidetud;

| d) | ärikinnisvara peab olema täielikult välja ehitatud.“ |
| --- | --- |

d)

ärikinnisvara peab olema täielikult välja ehitatud.“

| 104) | Artikkel 403 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 403
  Asendamise meetod

  „1.   Kui kliendi suhtes olevale riskipositsioonile on andnud garantii kolmas isik või see on tagatud kolmanda isiku väljastatud tagatisega, teeb krediidiasutus või investeerimisühing järgmist:






  a) | käsitleb garanteeritud riskipositsiooni osa garantii andja, mitte kliendi suhtes oleva riskipositsioonina, tingimusel et garantii andjaga seotud tagamata riskipositsioonile määratakse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt kliendiga seotud tagamata riskipositsiooni riskikaaluga võrdne või madalam riskikaal; |
| --- | --- | --- |

104)

Artikkel 403 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 403

Asendamise meetod

„1.   Kui kliendi suhtes olevale riskipositsioonile on andnud garantii kolmas isik või see on tagatud kolmanda isiku väljastatud tagatisega, teeb krediidiasutus või investeerimisühing järgmist:

a)

käsitleb garanteeritud riskipositsiooni osa garantii andja, mitte kliendi suhtes oleva riskipositsioonina, tingimusel et garantii andjaga seotud tagamata riskipositsioonile määratakse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt kliendiga seotud tagamata riskipositsiooni riskikaaluga võrdne või madalam riskikaal;

| b) | käsitleb tunnustatud tagatise turuväärtusega tagatud riskipositsiooni osa riskipositsioonina kolmanda isiku, mitte kliendi suhtes, tingimusel et kõnealune riskipositsioon on tagatud tagatisega ning et riskipositsiooni tagatud osale määratakse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt kliendiga seotud tagamata riskipositsiooni riskikaaluga võrdne või madalam riskikaal. |
| --- | --- |

b)

käsitleb tunnustatud tagatise turuväärtusega tagatud riskipositsiooni osa riskipositsioonina kolmanda isiku, mitte kliendi suhtes, tingimusel et kõnealune riskipositsioon on tagatud tagatisega ning et riskipositsiooni tagatud osale määratakse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt kliendiga seotud tagamata riskipositsiooni riskikaaluga võrdne või madalam riskikaal.

Krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta esimese lõigu punktis b osutatud meetodit, kui riskipositsiooni lõpptähtaeg ja kaitse lõpptähtaeg on erinevad.

Käesoleva osa kohaldamisel võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada nii finantstagatiste mõju arvutamise üldmeetodit kui ka käesoleva lõike esimese lõigu punktis b sätestatud meetodit vaid siis, kui artikli 92 kohaldamisel on lubatud kasutada nii finantstagatise mõju arvutamise üldmeetodit kui ka finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodit.

2.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab lõike 1 punkti a, teeb ta järgmist:

| a) | kui garantii ja riskipositsioon on nomineeritud erinevas valuutas, arvutab ta tagatava riskipositsiooni summa vastavalt III osa sätetele, millega reguleeritakse valuutade mittevastavuse käsitlemist kaudse krediidiriski kaitse puhul; |
| --- | --- |

a)

kui garantii ja riskipositsioon on nomineeritud erinevas valuutas, arvutab ta tagatava riskipositsiooni summa vastavalt III osa sätetele, millega reguleeritakse valuutade mittevastavuse käsitlemist kaudse krediidiriski kaitse puhul;

| b) | käsitleb riskipositsiooni ja kaitse lõpptähtaja mittevastavust vastavalt III osa II jaotise 4. peatüki sätetele, millega reguleeritakse lõpptähtaegade mittevastavuse käsitlemist; |
| --- | --- |

b)

käsitleb riskipositsiooni ja kaitse lõpptähtaja mittevastavust vastavalt III osa II jaotise 4. peatüki sätetele, millega reguleeritakse lõpptähtaegade mittevastavuse käsitlemist;

| c) | võib aktsepteerida osalist katet vastavalt III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud käsitlusele. |
| --- | --- |

c)

võib aktsepteerida osalist katet vastavalt III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud käsitlusele.

3.   Lõike 1 punkti b kohaldamisel võib krediidiasutus või investeerimisühing asendada käesoleva lõike punktis a sätestatud summa käesoleva lõike punktis b sätestatud summaga, tingimusel et on täidetud käesoleva lõike punktides c, d ja e sätestatud tingimused:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsioon seoses tagatise andjaga, mis tuleneb kolmepoolsetest repolepingutest, mida vahendab kolmepoolne agent; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsioon seoses tagatise andjaga, mis tuleneb kolmepoolsetest repolepingutest, mida vahendab kolmepoolne agent;

| b) | selliste piirmäärade kogusumma, mida punktis a osutatud kolmepoolne agent peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juhiste kohaselt kohaldama nimetatud punktis osutatud tagatise andja emiteeritud väärtpaberite suhtes; |
| --- | --- |

b)

selliste piirmäärade kogusumma, mida punktis a osutatud kolmepoolne agent peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juhiste kohaselt kohaldama nimetatud punktis osutatud tagatise andja emiteeritud väärtpaberite suhtes;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing on teinud kindlaks, et kolmepoolsel agendil on olemas asjakohased tagatised, et hoida ära punktis b osutatud piirmäärade rikkumist; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing on teinud kindlaks, et kolmepoolsel agendil on olemas asjakohased tagatised, et hoida ära punktis b osutatud piirmäärade rikkumist;

| d) | pädev asutus ei ole teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule olulistest probleemidest; |
| --- | --- |

d)

pädev asutus ei ole teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule olulistest probleemidest;

| e) | käesoleva lõike punktis b osutatud piirmäära ning krediidiasutuse või investeerimisühingu muude tagatise andjaga seotud riskipositsioonide summa ei ületa artikli 395 lõikes 1 sätestatud piirmäära. |
| --- | --- |

e)

käesoleva lõike punktis b osutatud piirmäära ning krediidiasutuse või investeerimisühingu muude tagatise andjaga seotud riskipositsioonide summa ei ületa artikli 395 lõikes 1 sätestatud piirmäära.

4.   EBA annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud käsitluse kohaldamise tingimused, sealhulgas nimetatud lõike punktis b osutatud piirmäärade kindlaksmääramise, kontrollimise ja läbivaatamise tingimused ja sagedus.

EBA avaldab kõnealused suunised 31. detsembriks 2019.“

| 105) | VI osas asendatakse I jaotise pealkiri järgmisega:

  „
  MÕISTED JA LIKVIIDSUSNÕUDED
  “. |
| --- | --- |

105)

VI osas asendatakse I jaotise pealkiri järgmisega:

„
  MÕISTED JA LIKVIIDSUSNÕUDED
  “.

MÕISTED JA LIKVIIDSUSNÕUDED

| 106) | Artikkel 411 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 411
  Mõisted
  Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:
  1)   „finantssektorisse kuuluv klient“– klient, sealhulgas finantssektorivälisesse konsolideerimisgruppi kuuluv klient, kes teostab ühte või mitut direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevust oma põhitegevusena või kes on üks järgmistest:






  a) | krediidiasutus; |
| --- | --- | --- |

106)

Artikkel 411 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 411

Mõisted

Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „finantssektorisse kuuluv klient“– klient, sealhulgas finantssektorivälisesse konsolideerimisgruppi kuuluv klient, kes teostab ühte või mitut direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevust oma põhitegevusena või kes on üks järgmistest:

a)

krediidiasutus;

| b) | investeerimisühing; |
| --- | --- |

b)

investeerimisühing;

| c) | väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja; |
| --- | --- |

c)

väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja;

| d) | investeerimisfond; |
| --- | --- |

d)

investeerimisfond;

| e) | kinnine investeerimiskava; |
| --- | --- |

e)

kinnine investeerimiskava;

| f) | kindlustusandja; |
| --- | --- |

f)

kindlustusandja;

| g) | edasikindlustusandja; |
| --- | --- |

g)

edasikindlustusandja;

| h) | finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja; |
| --- | --- |

h)

finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja;

| i) | finantseerimisasutus; |
| --- | --- |

i)

finantseerimisasutus;

| j) | pensioniskeem, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 10; |
| --- | --- |

j)

pensioniskeem, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 10;

2)   „jaehoius“– füüsilise isiku või VKE suhtes olev kohustus, kui VKE kvalifitseerub krediidiriski standardmeetodi või sisereitingute meetodi alusel jaenõuete riskipositsiooni klassi, või sellise äriühingu suhtes olev kohustus, kes kuulub artikli 153 lõikes 4 osutatud käsitluse alla, ning kui sellise VKE või äriühingu koguhoius rühma tasandil ei ületa ühte miljonit eurot;

3)   „personaalne investeerimisfirma“– ettevõtja või usaldusfond, mille omanik või tegelik tulusaaja on kas füüsiline isik või tihedalt seotud füüsiliste isikute rühm, mis ei tegele muu äri-, tööstus- või kutsetegevusega ja mis on loodud ainsa eesmärgiga hallata omaniku või omanike vara, sealhulgas abitegevused, nagu omanike varade eraldamine äriühingu varadest, varade üleandmise hõlbustamine peresiseselt või varade tükeldamise vältimine pärast pereliikme surma, tingimusel et need abitegevused on seotud peamise eesmärgiga, milleks on omanike vara haldamine;

4)   „hoiuste vahendaja“– füüsiline isik või ettevõtja, kes avab krediidiasutustes tasu eest kolmandatele isikutele hoiuseid, sealhulgas jaehoiuseid ja ettevõtete hoiuseid, välja arvatud finantseerimisasutuste hoiuseid;

5)   „koormamata vara“– vara, mille suhtes ei kehti ühtegi õiguslikku, lepingulist, regulatiivset ega muud piirangut, mis takistaks krediidiasutusel või investeerimisühingul neid varasid realiseerimast, müümast, üle andmast, loovutamast või üldiselt võõrandamast kohese müügi või tagasiostulepingu kaudu;

6)   „mittekohustuslik ületagatus“– varade summa, mida krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kohustatud lisama pandikirja emiteerimisel õiguslike või regulatiivsete nõuete, lepinguliste kohustuste või turudistsipliini alusel, sealhulgas eelkõige juhul, kui varad ületavad minimaalset õiguslikku, põhikirjajärgset või regulatiivset ületagatuse nõuet, mida kohaldatakse pandikirjade suhtes liikmesriigi või kolmanda riigi õiguse alusel;

7)   „varaga kaetuse nõue“– varade ja kohustuste suhtarv, mis on kindlaks määratud seoses pandikirjadega kooskõlas liikmesriigi või kolmanda riigi õigusega krediidikvaliteedi parandamise eesmärgil;

8)   „võimenduslaen“– tagatud laen, mis on antud klientidele finantsvõimendusega kauplemispositsioonide võtmiseks;

9)   „tuletislepingud“– II lisas loetletud tuletislepingud ja krediidituletisinstrumendid;

10)   „stress“– krediidiasutuse või investeerimisühingu maksevõime- või likviidsuspositsiooni järsk või tõsine halvenemine, mis on tingitud turutingimuste või idiosünkraatiliste tegurite muutusest ja mille tulemusel on märkimisväärne oht, et krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda täita tähtajaks oma kohustusi, mille täitmise tähtaeg on järgneva 30 kalendripäeva jooksul;

11)   „1. taseme vara“– artikli 416 lõike 1 teises lõigus osutatud väga kõrge likviidsuse ja krediidikvaliteediga vara;

12)   „2. taseme vara“– käesoleva määruse artikli 416 lõike 1 teises lõigus osutatud kõrge likviidsuse ja krediidikvaliteediga vara; 2. taseme vara jagatakse omakorda 2A. ja 2B. taseme varadeks, nagu on sätestatud artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis;

13)   „likviidsuspuhver“– selliste 1. taseme ja 2. taseme varade summa, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga;

14)   „likviidsete vahendite netoväljavool“– summa, mis saadakse, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsete vahendite sissevool arvatakse maha tema likviidsete vahendite väljavoolust;

15)   „aruandlusvaluuta“– selle liikmesriigi valuuta, kus asub krediidiasutuse või investeerimisühingu peakontor;

16)   „faktooring“– ettevõtja (nõude loovutaja) ja finantssektori ettevõtja (faktor) vahel sõlmitud leping, mille kohaselt nõude loovutaja loovutab või müüb oma nõuded faktorile, kes omakorda osutab loovutatud nõuetega seoses nõude loovutajale vähemalt ühte järgmistest teenustest:

| a) | teeb ettemakse teatava protsendimäära ulatuses loovutatud nõuete summast, mis on üldiselt lühiajaline, sidumata ega pikene automaatselt; |
| --- | --- |

a)

teeb ettemakse teatava protsendimäära ulatuses loovutatud nõuete summast, mis on üldiselt lühiajaline, sidumata ega pikene automaatselt;

| b) | nõuete haldamine, kogumine ja krediidiriski kaitse, nii et faktor üldiselt haldab nõude loovutaja müügireskontrot ja kogub nõudeid enda nimel; |
| --- | --- |

b)

nõuete haldamine, kogumine ja krediidiriski kaitse, nii et faktor üldiselt haldab nõude loovutaja müügireskontrot ja kogub nõudeid enda nimel;

IV jaotise kohaldamisel käsitatakse faktooringut kaubanduse rahastamisena;

17)   „ettenähtud krediidivõi likviidsuslimiit“– krediidi- või likviidsuslimiit, mis on tagasivõtmatu või tingimuslikult tagasivõetav.“

| 107) | Artiklit 412 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei arvesta likviidsete vahendite väljavoolu, likviidsete vahendite sissevoolu ja likviidseid varasid topelt.
  Kui artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, siis kui kirje võib arvata rohkem kui ühte likviidsete vahendite väljavoolu kategooriasse, arvatakse see sellesse kategooriasse, mis tekitab kõnealuse kirje puhul kõige suurema lepingulise likviidsete vahendite väljavoolu.“; |
| --- | --- | --- |

107)

Artiklit 412 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei arvesta likviidsete vahendite väljavoolu, likviidsete vahendite sissevoolu ja likviidseid varasid topelt.

Kui artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, siis kui kirje võib arvata rohkem kui ühte likviidsete vahendite väljavoolu kategooriasse, arvatakse see sellesse kategooriasse, mis tekitab kõnealuse kirje puhul kõige suurema lepingulise likviidsete vahendite väljavoolu.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   Artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaldatakse artikli 6 lõikes 4 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaldatakse artikli 6 lõikes 4 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes.“

| 108) | Artiklid 413 ja 414 asendatakse järgmistega:

  „Artikkel 413
  Stabiilse rahastamise nõue

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud tagavad, et pikaajalised varad ja bilansivälised kirjed on nii tava- kui ka stressiolukorras erinevate stabiilse rahastamise instrumentidega asjakohaselt täidetud.


  2.   III jaotises kehtestatud sätteid kohaldatakse üksnes artiklis 415 sätestatud aruandekohustuste täpsustamise eesmärgil seni, kuni liidu õiguses on kindlaks määratud ja kehtestatud nimetatud artiklis sätestatud aruandekohustused IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja kohta.


  3.   IV jaotises kehtestatud sätteid kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud stabiilse rahastamise nõude kindlaksmääramise ning artiklis 415 krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks sätestatud aruandekohustuste täpsustamise eesmärgil.


  4.   Liikmesriigid võivad säilitada või võtta stabiilse rahastamise nõuete valdkonnas vastu riigisiseseid sätteid, enne kui hakkavad kehtima lõikes 1 sätestatud stabiilse netorahastamise nõude siduvad miinimumstandardid.



  Artikkel 414
  Likviidsusnõuete täitmine
  Krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei täida või ei eelda, et ta täidab artiklis 412 või artikli 413 lõikes 1 sätestatud nõudeid, sealhulgas stressiolukorras, teavitab sellest viivitamata pädevaid asutusi ning esitab põhjendamatu viivituseta pädevatele asutustele kava artikli 412 või artikli 413 lõike 1 nõuetele vastavuse õigeaegseks taastamiseks. Kuni nõuetele vastavuse taastamiseni esitab krediidiasutus või investeerimisühing iga päev iga tööpäeva lõpuks olenevalt asjaoludest III jaotises, IV jaotises, artikli 415 lõikes 3 või 3a osutatud rakendusaktis või artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis osutatud kirjete kohta aruande, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused lubavad aru anda harvemini ja pikema tähtajaga. Pädevad asutused annavad sellise loa ainult krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetse olukorra alusel, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse ulatust ja keerukust. Pädevad asutused jälgivad taastamiskava rakendamist ning vajaduse korral nõuavad kiiremat nõuete täitmise taastamist.“ |
| --- | --- |

108)

Artiklid 413 ja 414 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 413

Stabiilse rahastamise nõue

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud tagavad, et pikaajalised varad ja bilansivälised kirjed on nii tava- kui ka stressiolukorras erinevate stabiilse rahastamise instrumentidega asjakohaselt täidetud.

2.   III jaotises kehtestatud sätteid kohaldatakse üksnes artiklis 415 sätestatud aruandekohustuste täpsustamise eesmärgil seni, kuni liidu õiguses on kindlaks määratud ja kehtestatud nimetatud artiklis sätestatud aruandekohustused IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja kohta.

3.   IV jaotises kehtestatud sätteid kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud stabiilse rahastamise nõude kindlaksmääramise ning artiklis 415 krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks sätestatud aruandekohustuste täpsustamise eesmärgil.

4.   Liikmesriigid võivad säilitada või võtta stabiilse rahastamise nõuete valdkonnas vastu riigisiseseid sätteid, enne kui hakkavad kehtima lõikes 1 sätestatud stabiilse netorahastamise nõude siduvad miinimumstandardid.

Artikkel 414

Likviidsusnõuete täitmine

Krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei täida või ei eelda, et ta täidab artiklis 412 või artikli 413 lõikes 1 sätestatud nõudeid, sealhulgas stressiolukorras, teavitab sellest viivitamata pädevaid asutusi ning esitab põhjendamatu viivituseta pädevatele asutustele kava artikli 412 või artikli 413 lõike 1 nõuetele vastavuse õigeaegseks taastamiseks. Kuni nõuetele vastavuse taastamiseni esitab krediidiasutus või investeerimisühing iga päev iga tööpäeva lõpuks olenevalt asjaoludest III jaotises, IV jaotises, artikli 415 lõikes 3 või 3a osutatud rakendusaktis või artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis osutatud kirjete kohta aruande, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused lubavad aru anda harvemini ja pikema tähtajaga. Pädevad asutused annavad sellise loa ainult krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetse olukorra alusel, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse ulatust ja keerukust. Pädevad asutused jälgivad taastamiskava rakendamist ning vajaduse korral nõuavad kiiremat nõuete täitmise taastamist.“

| 109) | Artiklit 415 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad pädevatele asutustele aruanded käesoleva artikli lõikes 3 või 3a osutatud rakenduslikes tehnilistes standardites, IV jaotises ja artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis osutatud kirjete kohta aruandlusvaluutas, olenemata nende kirjete tegelikust valuutast. Kuni IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja aruandekohustuse ja -vormi kindlaksmääramiseni ja kehtestamiseni liidu õiguses esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud pädevatele asutustele aruanded III jaotises osutatud kirjete kohta aruandlusvaluutas, olenemata nende kirjete tegelikust valuutast.
  Aruandmine artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis osutatud kirjete puhul peab toimuma vähemalt iga kuu ning III ja IV jaotises osutatud kirjete puhul vähemalt iga kvartal.


  2.   Krediidiasutus või investeerimisühing esitab pädevatele asutustele eraldi aruanded käesoleva artikli lõikes 3 või 3a osutatud rakenduslikes tehnilistes standardites osutatud kirjete kohta, III jaotises osutatud kirjete kohta seni, kuni liidu õiguses on kindlaks määratud ja kehtestatud aruandekohustus ja -vorm IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja jaoks, IV jaotises osutatud kirjete kohta ning artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis osutatud kirjete kohta vastavalt vajadusele kooskõlas järgmisega:






  a) | kui kirjed on nomineeritud muus valuutas kui aruandlusvaluuta ja krediidiasutuse või investeerimisühingu selles valuutas nomineeritud kohustuste kogusumma ulatub 5 %ni krediidiasutuse või investeerimisühingu või ühtse likviidsusalagrupi kohustuste kogusummast, välja arvatud omavahendid ja bilansivälised kirjed, või ületab seda, esitatakse aruanded kõnealuses valuutas; |
| --- | --- | --- | --- |

109)

Artiklit 415 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad pädevatele asutustele aruanded käesoleva artikli lõikes 3 või 3a osutatud rakenduslikes tehnilistes standardites, IV jaotises ja artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis osutatud kirjete kohta aruandlusvaluutas, olenemata nende kirjete tegelikust valuutast. Kuni IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja aruandekohustuse ja -vormi kindlaksmääramiseni ja kehtestamiseni liidu õiguses esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud pädevatele asutustele aruanded III jaotises osutatud kirjete kohta aruandlusvaluutas, olenemata nende kirjete tegelikust valuutast.

Aruandmine artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis osutatud kirjete puhul peab toimuma vähemalt iga kuu ning III ja IV jaotises osutatud kirjete puhul vähemalt iga kvartal.

2.   Krediidiasutus või investeerimisühing esitab pädevatele asutustele eraldi aruanded käesoleva artikli lõikes 3 või 3a osutatud rakenduslikes tehnilistes standardites osutatud kirjete kohta, III jaotises osutatud kirjete kohta seni, kuni liidu õiguses on kindlaks määratud ja kehtestatud aruandekohustus ja -vorm IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja jaoks, IV jaotises osutatud kirjete kohta ning artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis osutatud kirjete kohta vastavalt vajadusele kooskõlas järgmisega:

a)

kui kirjed on nomineeritud muus valuutas kui aruandlusvaluuta ja krediidiasutuse või investeerimisühingu selles valuutas nomineeritud kohustuste kogusumma ulatub 5 %ni krediidiasutuse või investeerimisühingu või ühtse likviidsusalagrupi kohustuste kogusummast, välja arvatud omavahendid ja bilansivälised kirjed, või ületab seda, esitatakse aruanded kõnealuses valuutas;

| b) | kui kirjed on nomineeritud krediidiasutuse või investeerimisühingu direktiivi 2013/36/EL artiklis 51 osutatud olulise filiaali asukohaliikmesriigi valuutas ning kõnealune asukohaliikmesriik kasutab muud valuutat kui aruandlusvaluuta, esitatakse aruanded selle liikmesriigi valuutas, kus oluline filiaal asub; |
| --- | --- |

b)

kui kirjed on nomineeritud krediidiasutuse või investeerimisühingu direktiivi 2013/36/EL artiklis 51 osutatud olulise filiaali asukohaliikmesriigi valuutas ning kõnealune asukohaliikmesriik kasutab muud valuutat kui aruandlusvaluuta, esitatakse aruanded selle liikmesriigi valuutas, kus oluline filiaal asub;

| c) | kui kirjed on nomineeritud aruandlusvaluutas ning kohustuste kogusumma muus valuutas kui aruandlusvaluuta ulatub 5 %ni krediidiasutuse või investeerimisühingu või ühtse likviidsusalagrupi kohustuste kogusummast, välja arvatud omavahendid ja bilansivälised kirjed, või ületab seda, esitatakse aruanded aruandlusvaluutas. |
| --- | --- |

c)

kui kirjed on nomineeritud aruandlusvaluutas ning kohustuste kogusumma muus valuutas kui aruandlusvaluuta ulatub 5 %ni krediidiasutuse või investeerimisühingu või ühtse likviidsusalagrupi kohustuste kogusummast, välja arvatud omavahendid ja bilansivälised kirjed, või ületab seda, esitatakse aruanded aruandlusvaluutas.

3.   EBA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks:

| a) | aruannete ühtsed vormid ja IT-lahendused koos kaasnevate juhistega aruandluse sageduse ning aruandekuupäevade ja aruannete esitamise kuupäevade kohta; aruannete vormid ja esitamise sagedus on proportsionaalsed krediidiasutuste ja investeerimisühingute erinevate tegevuste laadi, ulatuse ja keerukusega ning sisaldavad lõigete 1 ja 2 kohaselt nõutud aruandlust; |
| --- | --- |

a)

aruannete ühtsed vormid ja IT-lahendused koos kaasnevate juhistega aruandluse sageduse ning aruandekuupäevade ja aruannete esitamise kuupäevade kohta; aruannete vormid ja esitamise sagedus on proportsionaalsed krediidiasutuste ja investeerimisühingute erinevate tegevuste laadi, ulatuse ja keerukusega ning sisaldavad lõigete 1 ja 2 kohaselt nõutud aruandlust;

| b) | täiendavad likviidsuse seire parameetrid, mida nõutakse selleks, et pädevad asutused saaksid põhjaliku ülevaate krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriskiprofiilist, mis on proportsionaalne krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega. |
| --- | --- |

b)

täiendavad likviidsuse seire parameetrid, mida nõutakse selleks, et pädevad asutused saaksid põhjaliku ülevaate krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriskiprofiilist, mis on proportsionaalne krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega.

EBA esitab komisjonile need rakenduslike tehniliste standardite eelnõud punktis a osutatud kirjete kohta 28. juuliks 2013 ning punktis b osutatud kirjete kohta 1. jaanuariks 2014.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   EBA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse, milliseid lõikes 3 osutatud täiendavaid likviidsuse jälgimise parameetreid kohaldatakse väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes.
  EBA esitab need rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   EBA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse, milliseid lõikes 3 osutatud täiendavaid likviidsuse jälgimise parameetreid kohaldatakse väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes.

EBA esitab need rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.“

| 110) | Artiklit 416 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kooskõlas lõikega 1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud aruandluses likviidsete varadena ainult need varad, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  a) | varad ei ole koormatud või on tagatise kogumis kättesaadavad, et kasutada neid lisarahastamise saamiseks kokkulepitud või – kui kogumit haldab keskpank – kokkuleppimata, aga veel rahastamata krediidiliinidest, mis on krediidiasutusele või investeerimisühingule kättesaadavad; |
| --- | --- | --- | --- |

110)

Artiklit 416 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kooskõlas lõikega 1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud aruandluses likviidsete varadena ainult need varad, mis vastavad järgmistele tingimustele:

a)

varad ei ole koormatud või on tagatise kogumis kättesaadavad, et kasutada neid lisarahastamise saamiseks kokkulepitud või – kui kogumit haldab keskpank – kokkuleppimata, aga veel rahastamata krediidiliinidest, mis on krediidiasutusele või investeerimisühingule kättesaadavad;

| b) | varasid ei ole välja andnud krediidiasutus või investeerimisühing ise ega tema emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused või investeerimisühingud ega tema tütarettevõtjast krediidiasutused või investeerimisühingud ega tema emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja muu tütarettevõtja; |
| --- | --- |

b)

varasid ei ole välja andnud krediidiasutus või investeerimisühing ise ega tema emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused või investeerimisühingud ega tema tütarettevõtjast krediidiasutused või investeerimisühingud ega tema emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja muu tütarettevõtja;

| c) | varade hind lepitakse üldjuhul kokku turuosaliste vahel ja seda saab turul kergesti jälgida, või nende hinda saab kindlaks määrata valemiga, mida on lihtne arvutada avalikult kättesaadavate sisendite põhjal, ning see ei sõltu tugevatest oletustest, nagu see on üldjuhul struktureeritud või eksootiliste toodete puhul; |
| --- | --- |

c)

varade hind lepitakse üldjuhul kokku turuosaliste vahel ja seda saab turul kergesti jälgida, või nende hinda saab kindlaks määrata valemiga, mida on lihtne arvutada avalikult kättesaadavate sisendite põhjal, ning see ei sõltu tugevatest oletustest, nagu see on üldjuhul struktureeritud või eksootiliste toodete puhul;

| d) | varad on noteeritud tunnustatud börsil või kaubeldavad kohese müügi turgudel või lihtsate repolepingute kaudu repoturgudel; neid kriteeriume tuleb hinnata iga turu puhul eraldi. |
| --- | --- |

d)

varad on noteeritud tunnustatud börsil või kaubeldavad kohese müügi turgudel või lihtsate repolepingute kaudu repoturgudel; neid kriteeriume tuleb hinnata iga turu puhul eraldi.

Esimese lõigu punktides c ja d osutatud tingimusi ei kohaldata lõike 1 punktides a, e ja f osutatud varade suhtes.“;

| b) | lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

  „5.   Investeerimisfondi aktsiaid või osakuid võib iga krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsete varade portfellis käsitleda likviidsete varadena kogusummas kuni 500 miljonit eurot (või võrdväärses summas omavääringus), tingimusel et artikli 132 lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud ning investeerimisfond investeerib lisaks tuletisinstrumentidele intressipositsiooni-, krediidi- või valuutariski maandamiseks ainult käesoleva artikli lõikes 1 osutatud likviidsetesse varadesse.
  Kui investeerimisfond kasutab või võib kasutada tuletisinstrumente lubatud investeeringutega seotud riskide maandamiseks, siis ei tohi see takistada kõnealust investeerimisfondi kasutamast käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud käsitlust. Kui investeerimisfondi aktsiate või osakute turuhinda ei määra korrapäraselt kolmandad isikud, kellele on osutatud artikli 418 lõike 4 punktides a ja b, ning pädev asutus ei ole veendunud, et krediidiasutusel või investeerimisühingul on vastavaks hindamiseks tõhusad meetodid ja protsessid, millele osutatakse artikli 418 lõikes 4, siis ei käsitleta kõnealuse ettevõtja aktsiaid ega osakuid likviidse varana.


  6.   Kui likviidne vara ei täida enam likviidsete varade nõudeid, võib krediidiasutus või investeerimisühing sellest olenemata jätkata selle käsitlemist likviidse varana täiendava 30 päeva jooksul. Kui investeerimisfondi likviidne vara ei ole enam aktsepteeritud lõikes 5 osutatud käsitlemiseks, võidakse sellest olenemata jätkata investeerimisfondi aktsiate ja osakute käsitlemist likviidse varana täiendava 30 päeva jooksul, tingimusel et sellise vara maht ei ületa 10 % investeerimisfondi kogu varast.“; |
| --- | --- |

b)

lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.   Investeerimisfondi aktsiaid või osakuid võib iga krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsete varade portfellis käsitleda likviidsete varadena kogusummas kuni 500 miljonit eurot (või võrdväärses summas omavääringus), tingimusel et artikli 132 lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud ning investeerimisfond investeerib lisaks tuletisinstrumentidele intressipositsiooni-, krediidi- või valuutariski maandamiseks ainult käesoleva artikli lõikes 1 osutatud likviidsetesse varadesse.

Kui investeerimisfond kasutab või võib kasutada tuletisinstrumente lubatud investeeringutega seotud riskide maandamiseks, siis ei tohi see takistada kõnealust investeerimisfondi kasutamast käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud käsitlust. Kui investeerimisfondi aktsiate või osakute turuhinda ei määra korrapäraselt kolmandad isikud, kellele on osutatud artikli 418 lõike 4 punktides a ja b, ning pädev asutus ei ole veendunud, et krediidiasutusel või investeerimisühingul on vastavaks hindamiseks tõhusad meetodid ja protsessid, millele osutatakse artikli 418 lõikes 4, siis ei käsitleta kõnealuse ettevõtja aktsiaid ega osakuid likviidse varana.

6.   Kui likviidne vara ei täida enam likviidsete varade nõudeid, võib krediidiasutus või investeerimisühing sellest olenemata jätkata selle käsitlemist likviidse varana täiendava 30 päeva jooksul. Kui investeerimisfondi likviidne vara ei ole enam aktsepteeritud lõikes 5 osutatud käsitlemiseks, võidakse sellest olenemata jätkata investeerimisfondi aktsiate ja osakute käsitlemist likviidse varana täiendava 30 päeva jooksul, tingimusel et sellise vara maht ei ületa 10 % investeerimisfondi kogu varast.“;

| c) | lõige 7 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõige 7 jäetakse välja;

| 111) | Artiklit 419 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui põhjendatud vajadus likviidsete varade järele artikli 412 kohast nõuet silmas pidades ületab kõnealuste likviidsete varade kättesaadavust teatavas valuutas, kohaldatakse ühte või enamat järgmistest eranditest:






  a) | erandina artikli 417 punktist f võib likviidsete varade nomineerimine olla vastuolus likviidsete vahendite väljavoolu valuutapõhise jaotusega pärast likviidsete vahendite sissevoolu mahaarvamist; |
| --- | --- | --- | --- |

111)

Artiklit 419 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui põhjendatud vajadus likviidsete varade järele artikli 412 kohast nõuet silmas pidades ületab kõnealuste likviidsete varade kättesaadavust teatavas valuutas, kohaldatakse ühte või enamat järgmistest eranditest:

a)

erandina artikli 417 punktist f võib likviidsete varade nomineerimine olla vastuolus likviidsete vahendite väljavoolu valuutapõhise jaotusega pärast likviidsete vahendite sissevoolu mahaarvamist;

| b) | liikmesriigi või kolmandate riikide valuutade puhul võib nõutud likviidsed varad asendada asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi keskpangast saadavate krediidiliinidega, mis on lepingust tulenevalt tagasivõtmatud järgmised 30 päeva ning õiglaselt hinnatud, sõltumata kasutatud krediidilimiidist, tingimusel et asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi pädevad asutused teevad sama ning asjaomane liikmesriik või kolmas riik on kehtestanud võrreldavad aruandlusnõuded; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi või kolmandate riikide valuutade puhul võib nõutud likviidsed varad asendada asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi keskpangast saadavate krediidiliinidega, mis on lepingust tulenevalt tagasivõtmatud järgmised 30 päeva ning õiglaselt hinnatud, sõltumata kasutatud krediidilimiidist, tingimusel et asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi pädevad asutused teevad sama ning asjaomane liikmesriik või kolmas riik on kehtestanud võrreldavad aruandlusnõuded;

| c) | kui esineb 1. taseme varade puudujääk, võib krediidiasutus või investeerimisühing hoida täiendavaid 2A. taseme varasid, mille suhtes kohaldatakse suuremaid väärtuskärpeid, ning ülempiiri, mida kohaldatakse nende varade suhtes kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, võib muuta.“; |
| --- | --- |

c)

kui esineb 1. taseme varade puudujääk, võib krediidiasutus või investeerimisühing hoida täiendavaid 2A. taseme varasid, mille suhtes kohaldatakse suuremaid väärtuskärpeid, ning ülempiiri, mida kohaldatakse nende varade suhtes kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, võib muuta.“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 2 osutatud erandid, sealhulgas nende kohaldamise tingimused.
  EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.
  Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 2 osutatud erandid, sealhulgas nende kohaldamise tingimused.

EBA esitab need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 112) | Artiklit 422 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Lõike 3 punktides a ja d osutatud kliiring- või hoiuteenused, rahavoogude juhtimise teenused või muud võrreldavad teenused katavad neid teenuseid ainult ulatuses, mil määral neid osutatakse sellise väljakujunenud suhte raames, millest hoiustaja on märkimisväärselt sõltuv. Need teenused ei koosne ainult korrespondentpangandusteenustest või peamaakleri teenustest ning krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on tõendid selle kohta, et klient ei saa õiguspäraselt saadaolevaid summasid 30 päeva jooksul välja võtta ilma, et see seaks ohtu tema toimimise.
  Kuni lõike 3 punktis c osutatud väljakujunenud tegevussuhte ühtse määratluse kehtestamiseni määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud ise kindlaks kriteeriumid, mille alusel tuvastada väljakujunenud tegevussuhet, mille kohta neil on tõendeid, et klient ei saa õiguspäraselt saadaolevaid summasid 30 päeva jooksul välja võtta ilma, et see seaks ohtu tema toimimise, ning teatavad need kriteeriumid pädevatele asutustele. Pädevad asutused võivad ühtse määratluse puudumise korral anda üldiseid juhiseid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad järgima selliste hoiuste kindlakstegemiseks, mida hoiustaja hoiab väljakujunenud tegevussuhte raames.“; |
| --- | --- | --- |

112)

Artiklit 422 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõike 3 punktides a ja d osutatud kliiring- või hoiuteenused, rahavoogude juhtimise teenused või muud võrreldavad teenused katavad neid teenuseid ainult ulatuses, mil määral neid osutatakse sellise väljakujunenud suhte raames, millest hoiustaja on märkimisväärselt sõltuv. Need teenused ei koosne ainult korrespondentpangandusteenustest või peamaakleri teenustest ning krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on tõendid selle kohta, et klient ei saa õiguspäraselt saadaolevaid summasid 30 päeva jooksul välja võtta ilma, et see seaks ohtu tema toimimise.

Kuni lõike 3 punktis c osutatud väljakujunenud tegevussuhte ühtse määratluse kehtestamiseni määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud ise kindlaks kriteeriumid, mille alusel tuvastada väljakujunenud tegevussuhet, mille kohta neil on tõendeid, et klient ei saa õiguspäraselt saadaolevaid summasid 30 päeva jooksul välja võtta ilma, et see seaks ohtu tema toimimise, ning teatavad need kriteeriumid pädevatele asutustele. Pädevad asutused võivad ühtse määratluse puudumise korral anda üldiseid juhiseid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad järgima selliste hoiuste kindlakstegemiseks, mida hoiustaja hoiab väljakujunenud tegevussuhte raames.“;

| b) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Pädevad asutused võivad anda igal üksikjuhul eraldi loa kohaldada lõikes 7 osutatud kohustustele madalamat vahendite väljavoolu protsendimäära juhul, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:






  a) | vastaspool on üks järgmisest:






  i) | krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev või tütarettevõtjast krediidiasutus või investeerimisühing või sama emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu muu tütarettevõtja; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Pädevad asutused võivad anda igal üksikjuhul eraldi loa kohaldada lõikes 7 osutatud kohustustele madalamat vahendite väljavoolu protsendimäära juhul, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a)

vastaspool on üks järgmisest:

i)

krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev või tütarettevõtjast krediidiasutus või investeerimisühing või sama emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu muu tütarettevõtja;

| ii) | vastaspool on seotud krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses; |
| --- | --- |

ii)

vastaspool on seotud krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses;

| iii) | krediidiasutus või investeerimisühing, mis kuulub samasse käesoleva määruse artikli 113 lõike 7 kohasesse krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi, või |
| --- | --- |

iii)

krediidiasutus või investeerimisühing, mis kuulub samasse käesoleva määruse artikli 113 lõike 7 kohasesse krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi, või

| iv) | keskasutus või võrgustiku osaline kooskõlas käesoleva määruse artikli 400 lõike 2 punktiga d; |
| --- | --- |

iv)

keskasutus või võrgustiku osaline kooskõlas käesoleva määruse artikli 400 lõike 2 punktiga d;

| b) | järgmise 30 päeva jooksul on põhjust eeldada vahendite väiksemat väljavoolu isegi idiosünkraatilise ja kogu turgu hõlmava stressiolukorra kombineeritud stsenaariumi kohaselt; |
| --- | --- |

b)

järgmise 30 päeva jooksul on põhjust eeldada vahendite väiksemat väljavoolu isegi idiosünkraatilise ja kogu turgu hõlmava stressiolukorra kombineeritud stsenaariumi kohaselt;

| c) | erandina artiklist 425 kohaldab vastaspool vastavat sümmeetrilist või konservatiivsemat vahendite sissevoolu; |
| --- | --- |

c)

erandina artiklist 425 kohaldab vastaspool vastavat sümmeetrilist või konservatiivsemat vahendite sissevoolu;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing ja vastaspool on asutatud samas liikmesriigis.“ |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing ja vastaspool on asutatud samas liikmesriigis.“

| 113) | Artikli 423 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Krediidiasutus või investeerimisühing teatab pädevatele asutustele kõikidest sõlmitud lepingutest, mille lepingutingimustega kaasnevad 30 päeva jooksul krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi olulisest halvenemisest tulenevalt likviidsete vahendite väljavool või täiendava tagatise vajadus. Kui pädevad asutused käsitlevad neid lepinguid olulisena seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsete vahendite võimaliku väljavooluga, nõuavad nad, et krediidiasutus või investeerimisühing lisaks selliste lepingute puhul täiendava vahendite väljavoolu, mis vastab täiendava tagatise vajadusele, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi olulisest halvenemisest, näiteks tema välise krediidireitingu langetamine kolme astme võrra. Krediidiasutus või investeerimisühing vaatab selle olulise halvenemise ulatuse korrapäraselt läbi, arvestades oma sõlmitud lepingutest tulenevaid asjaolusid, ning teatab läbivaatuse tulemused pädevale asutusele.


  3.   Krediidiasutus või investeerimisühing lisab täiendava vahendite väljavoolu, mis vastab tagatise vajadustele, mis tuleneksid negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletisinstrumentide tehingutele, kui need on olulised.
  EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millistel tingimustel võib olulisuse mõistet kasutada, ning täiendava väljavoolu mõõtmise meetodid.
  EBA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 31. märtsiks 2014.
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

113)

Artikli 423 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Krediidiasutus või investeerimisühing teatab pädevatele asutustele kõikidest sõlmitud lepingutest, mille lepingutingimustega kaasnevad 30 päeva jooksul krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi olulisest halvenemisest tulenevalt likviidsete vahendite väljavool või täiendava tagatise vajadus. Kui pädevad asutused käsitlevad neid lepinguid olulisena seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsete vahendite võimaliku väljavooluga, nõuavad nad, et krediidiasutus või investeerimisühing lisaks selliste lepingute puhul täiendava vahendite väljavoolu, mis vastab täiendava tagatise vajadusele, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikvaliteedi olulisest halvenemisest, näiteks tema välise krediidireitingu langetamine kolme astme võrra. Krediidiasutus või investeerimisühing vaatab selle olulise halvenemise ulatuse korrapäraselt läbi, arvestades oma sõlmitud lepingutest tulenevaid asjaolusid, ning teatab läbivaatuse tulemused pädevale asutusele.

3.   Krediidiasutus või investeerimisühing lisab täiendava vahendite väljavoolu, mis vastab tagatise vajadustele, mis tuleneksid negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletisinstrumentide tehingutele, kui need on olulised.

EBA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millistel tingimustel võib olulisuse mõistet kasutada, ning täiendava väljavoolu mõõtmise meetodid.

EBA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 31. märtsiks 2014.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 114) | Artikli 424 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Likviidsuslimiit, mida on likviidsuse tagamise tehingu raames võimaldatud väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjale, et ta saaks osta finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt muid varasid kui väärtpaberid, korrutatakse 10 %ga, tingimusel et likviidsuslimiit ületab praegu klientidelt ostetud varade summat ning et maksimaalne kasutatav summa on lepinguga piiratud praegu ostetud varade summaga.“ |
| --- | --- |

114)

Artikli 424 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Likviidsuslimiit, mida on likviidsuse tagamise tehingu raames võimaldatud väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjale, et ta saaks osta finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt muid varasid kui väärtpaberid, korrutatakse 10 %ga, tingimusel et likviidsuslimiit ületab praegu klientidelt ostetud varade summat ning et maksimaalne kasutatav summa on lepinguga piiratud praegu ostetud varade summaga.“

| 115) | Artikli 425 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | laenud, mille lepinguline lõpptähtaeg on määramata, võetakse arvesse 20 % sissevooluna, eeldusel et leping võimaldab krediidiasutusel või investeerimisühingul lepingust taganeda ja nõuda makse tegemist 30 päeva jooksul;“. |
| --- | --- | --- |

115)

Artikli 425 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

laenud, mille lepinguline lõpptähtaeg on määramata, võetakse arvesse 20 % sissevooluna, eeldusel et leping võimaldab krediidiasutusel või investeerimisühingul lepingust taganeda ja nõuda makse tegemist 30 päeva jooksul;“.

| 116) | VI osas lisatakse artikli 428 järele järgmine jaotis.


  „IV JAOTIS


  STABIILSE NETORAHASTAMISE KORDAJA




  1. PEATÜKK




  Stabiilse netorahastamise kordaja




  Artikkel 428a
  Konsolideeritud alusel kohaldamine
  Kui käesolevas jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordajat kohaldatakse konsolideeritud alusel kooskõlas artikli 11 lõikega 4, siis kohaldatakse järgmisi sätteid:






  a) | tütarettevõtja puhul, mille peakontor asub kolmandas riigis, kus selle kolmanda riigi õiguses sätestatud stabiilse netorahastamise nõude alusel kohaldatakse varade ja bilansiväliste kirjete suhtes nõutava stabiilse rahastamise tegureid, mis on suuremad kui 4. peatükis sätestatud tegurid, tuleb need varad ja bilansivälised kirjed konsolideerida kõnealuse kolmanda riigi õiguses kindlaks määratud suuremate tegurite kohaselt; |
| --- | --- | --- |

116)

VI osas lisatakse artikli 428 järele järgmine jaotis.

„IV JAOTIS

STABIILSE NETORAHASTAMISE KORDAJA

1. PEATÜKK

Stabiilse netorahastamise kordaja

Artikkel 428a

Konsolideeritud alusel kohaldamine

Kui käesolevas jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordajat kohaldatakse konsolideeritud alusel kooskõlas artikli 11 lõikega 4, siis kohaldatakse järgmisi sätteid:

a)

tütarettevõtja puhul, mille peakontor asub kolmandas riigis, kus selle kolmanda riigi õiguses sätestatud stabiilse netorahastamise nõude alusel kohaldatakse varade ja bilansiväliste kirjete suhtes nõutava stabiilse rahastamise tegureid, mis on suuremad kui 4. peatükis sätestatud tegurid, tuleb need varad ja bilansivälised kirjed konsolideerida kõnealuse kolmanda riigi õiguses kindlaks määratud suuremate tegurite kohaselt;

| b) | tütarettevõtja puhul, mille peakontor asub kolmandas riigis, kus selle kolmanda riigi õiguses sätestatud stabiilse netorahastamise nõude alusel kohaldatakse kohustuste ja omavahendite suhtes kättesaadava stabiilse rahastamise tegureid, mis on väiksemad kui 3. peatükis sätestatud tegurid, tuleb need kohustused ja omavahendid konsolideerida kõnealuse kolmanda riigi õiguses kindlaks määratud väiksemate tegurite kohaselt; |
| --- | --- |

b)

tütarettevõtja puhul, mille peakontor asub kolmandas riigis, kus selle kolmanda riigi õiguses sätestatud stabiilse netorahastamise nõude alusel kohaldatakse kohustuste ja omavahendite suhtes kättesaadava stabiilse rahastamise tegureid, mis on väiksemad kui 3. peatükis sätestatud tegurid, tuleb need kohustused ja omavahendid konsolideerida kõnealuse kolmanda riigi õiguses kindlaks määratud väiksemate tegurite kohaselt;

| c) | kolmandas riigis asuvaid varasid, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud nõuetele ja mis kuuluvad tütarettevõtjale, mille peakontor asub kolmandas riigis, ei võeta konsolideerimisel arvesse likviidsete varadena, kui need ei kvalifitseeru likviidseteks varadeks selle kolmanda riigi õiguse alusel, milles sätestatakse likviidsuskatte nõue; |
| --- | --- |

c)

kolmandas riigis asuvaid varasid, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud nõuetele ja mis kuuluvad tütarettevõtjale, mille peakontor asub kolmandas riigis, ei võeta konsolideerimisel arvesse likviidsete varadena, kui need ei kvalifitseeru likviidseteks varadeks selle kolmanda riigi õiguse alusel, milles sätestatakse likviidsuskatte nõue;

| d) | konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute suhtes, millele vastavalt artikli 6 lõikele 4 ei kohaldata käesolevat jaotist, kohaldatakse artikleid 413 ja 428b konsolideeritud alusel; välja arvatud käesolevas punktis sätestatud juhul, kohaldatakse selliste investeerimisühingute suhtes jätkuvalt üksikasjalikku stabiilse netorahastamise nõuet, mis on sätestatud liikmesriikide õiguses. |
| --- | --- |

d)

konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute suhtes, millele vastavalt artikli 6 lõikele 4 ei kohaldata käesolevat jaotist, kohaldatakse artikleid 413 ja 428b konsolideeritud alusel; välja arvatud käesolevas punktis sätestatud juhul, kohaldatakse selliste investeerimisühingute suhtes jätkuvalt üksikasjalikku stabiilse netorahastamise nõuet, mis on sätestatud liikmesriikide õiguses.

Artikkel 428b

Stabiilse netorahastamise kordaja

1.   Artikli 413 lõikes 1 sätestatud stabiilse netorahastamise nõue võrdub krediidiasutuse või investeerimisühingu 3. peatükis osutatud kättesaadava stabiilse rahastamise ja krediidiasutuse või investeerimisühingu 4. peatükis osutatud nõutava stabiilse rahastamise suhtega ning seda väljendatakse protsentides. Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad oma stabiilse netorahastamise kordaja järgmise valemiga:

Formula

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud hoiavad stabiilse netorahastamise kordaja vähemalt 100 % tasemel, arvutatuna aruandlusvaluutas kõigi oma tehingute puhul, olenemata nende tegelikust valuutast.

3.   Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu stabiilse netorahastamise kordaja on mis tahes ajal vähenenud või võib mõistlikult eeldada selle vähenemist alla 100 %, kohaldatakse artiklis 414 sätestatud nõuet. Krediidiasutus või investeerimisühing peab püüdma taastada oma stabiilse netorahastamise kordaja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tasemel. Pädevad asutused hindavad enne mis tahes järelevalvemeetmete võtmist krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud taseme mittejärgimise põhjuseid.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad oma stabiilse netorahastamise kordaja oma aruandlusvaluutas ja jälgivad seda kõikide oma tehingute puhul nende tegelikust valuutast olenemata ning eraldi oma tehingute puhul, mis on igas sellises vääringus, millest tuleb artikli 415 lõike 2 kohaselt eraldi aru anda.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud tagavad, et nende rahastamisprofiili jagunemine valuuta järgi vastab üldiselt nende varade jagunemisele vääringu järgi. Vajaduse korral võivad pädevad asutused nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud piiraksid valuutade mittevastavusi, kehtestades asjaomases valuutas nõutava stabiilse rahastamise osakaalu ülempiirid, mida saab järgida kättesaadava stabiilse rahastamisega muus valuutas. Seda piirangut võib kohaldada üksnes valuuta suhtes, millest tuleb kooskõlas artikli 415 lõikega 2 eraldi aru anda.

Valuutade mittevastavustega seotud sellise piirangu taseme kindlaksmääramisel, mida võib kohaldada vastavalt käesolevale artiklile, võtavad pädevad asutused arvesse vähemalt järgmist:

| a) | kas krediidiasutus või investeerimisühing suudab kättesaadavat stabiilset rahastamist ühest valuutast teise ning eri jurisdiktsioonide ja tema konsolideerimisgruppi kuuluvate juriidiliste isikute vahel üle kanda ning vahetada valuutasid ja koguda vahendeid valuutaturgudel stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul; |
| --- | --- |

a)

kas krediidiasutus või investeerimisühing suudab kättesaadavat stabiilset rahastamist ühest valuutast teise ning eri jurisdiktsioonide ja tema konsolideerimisgruppi kuuluvate juriidiliste isikute vahel üle kanda ning vahetada valuutasid ja koguda vahendeid valuutaturgudel stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul;

| b) | valuutakursi ebasoodsa muutuse mõju mittevastavuses olevatele avatud positsioonidele ja olemasoleva valuutariski maanduse tulemuslikkusele. |
| --- | --- |

b)

valuutakursi ebasoodsa muutuse mõju mittevastavuses olevatele avatud positsioonidele ja olemasoleva valuutariski maanduse tulemuslikkusele.

Käesoleva artikli kohaselt kehtestatud valuutade mittevastavuste piirang on direktiivi 2013/36/EL artikli 105 kohase likviidsuse erinõue.

2. PEATÜKK

Stabiilse netorahastamise kordaja arvutamise üldnõuded

Artikkel 428c

Stabiilse netorahastamise kordaja arvutamine

1.   Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud varasid, kohustusi ja bilansiväliseid kirjeid arvesse brutosummas.

2.   Oma stabiilse netorahastamise kordaja arvutamiseks kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud 3. ja 4. peatükis sätestatud asjakohaseid stabiilse rahastamise tegureid oma varade, kohustuste ja bilansiväliste kirjete bilansilise väärtuse suhtes, kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei arvesta nõutavat stabiilset rahastamist ja kättesaadavat stabiilset rahastamist topelt.

Kui kirjet saab määrata rohkem kui ühte nõutava stabiilse rahastamise kategooriasse, määratakse see kategooriasse, kus kirjel on suurim lepinguline nõutava stabiilse rahastamise väärtus, kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 428d

Tuletislepingud

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad käesolevat artiklit 3. ja 4. peatükis osutatud tuletislepingute jaoks nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamiseks.

2.   Ilma et see piiraks artikli 428ah lõike 2 kohaldamist, võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tuletisinstrumentide positsioonide õiglast väärtust arvesse netosummana, kui need positsioonid kuuluvad samasse tasaarvestatavate tehingute kogumisse, mis vastab artikli 429c lõikes 1 sätestatud nõuetele. Kui see ei ole nii, siis võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tuletisinstrumentide positsioonide õiglast väärtust arvesse brutosummana ning käsitlevad neid tuletisinstrumentide positsioone, justkui kuuluksid need 4. peatüki kohaldamise eesmärgil nende iseseisvasse tasaarvestatavate tehingute kogumisse.

3.   Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendab tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglane väärtus kõikide tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate tehingute õiglaste väärtuste summat.

4.   Ilma et see piiraks artikli 428ah lõike 2 kohaldamist, arvutatakse kõik II lisa punkti 2 alapunktides a–e loetletud tuletislepingud, mis hõlmavad samal kuupäeval põhisummade täielikku vahetust, kõikide valuutade puhul netosummana, sealhulgas eesmärgiga anda neist aru valuutas, mille puhul kehtib eraldi aruandekohustus kooskõlas artikli 415 lõikega 2, isegi kui need tehingud ei kuulu samasse tasaarvestatavate tehingute kogumisse, mis vastab artikli 429c lõikes 1 sätestatud nõuetele.

5.   Tuletisinstrumentide positsiooni riski maandamiseks tagatisena saadud raha käsitletakse rahana ja mitte hoiustena, mille suhtes kohaldatakse 3. peatükki.

6.   Pädevad asutused võivad asjaomase keskpanga heakskiidul otsustada loobuda tuletislepingute mõju arvesse võtmisest stabiilse netorahastamise kordaja arvutamisel, sealhulgas seeläbi, et nad määravad kindlaks nõutava stabiilse rahastamise tegurid ning eraldised ja kahjumid, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | nende lepingute järelejäänud pikkus on lühem kui kuus kuud; |
| --- | --- |

a)

nende lepingute järelejäänud pikkus on lühem kui kuus kuud;

| b) | vastaspool on EKP või liikmesriigi keskpank; |
| --- | --- |

b)

vastaspool on EKP või liikmesriigi keskpank;

| c) | tuletislepingutega viiakse ellu EKP või liikmesriigi keskpanga rahapoliitikat. |
| --- | --- |

c)

tuletislepingutega viiakse ellu EKP või liikmesriigi keskpanga rahapoliitikat.

Kui tütarettevõtja, mille peakontor on kolmandas riigis, saab kasu esimeses lõigus osutatud loobumisõigusest asjaomase kolmanda riigi õiguse alusel, milles on sätestatud stabiilse netorahastamise nõue, võetakse seda loobumisõigust, nagu see on sätestatud kolmanda riigi õiguses, konsolideerimisel arvesse.

Artikkel 428e

Tagatud laenuandmistehingute ja kapitaliturupõhiste tehingute tasaarvestus

Varad ja kohustused, mis tulenevad väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest ühe vastaspoolega, arvutatakse netosummana, tingimusel et nende varade ja kohustuste puhul järgitakse artikli 429b lõikes 4 sätestatud tasaarvestustingimusi.

Artikkel 428f

Vastastikuses sõltuvuses varad ja kohustused

1.   Pädevate asutuste eelneval heakskiidul võib krediidiasutus või investeerimisühing käsitleda vara ja kohustust vastastikuses sõltuvuses olevana, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb üksnes vahendajana, et suunata rahastamine kohustuselt vastavale vastastikuses sõltuvuses varale; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb üksnes vahendajana, et suunata rahastamine kohustuselt vastavale vastastikuses sõltuvuses varale;

| b) | eraldi vastastikuses sõltuvuses varad ja kohustused on selgelt tuvastatavad ning neil on sama põhisumma; |
| --- | --- |

b)

eraldi vastastikuses sõltuvuses varad ja kohustused on selgelt tuvastatavad ning neil on sama põhisumma;

| c) | varal ja sellega vastastikuses sõltuvuses oleval kohustusel on olulisel määral ühtivad tähtajad nii, et vara ja kohustuse tähtaja vahe on kuni 20 päeva; |
| --- | --- |

c)

varal ja sellega vastastikuses sõltuvuses oleval kohustusel on olulisel määral ühtivad tähtajad nii, et vara ja kohustuse tähtaja vahe on kuni 20 päeva;

| d) | vastastikuses sõltuvuses kohustust on nõutud kooskõlas õigusliku, regulatiivse või lepingulise kohustusega ning seda ei kasutata muude varade rahastamiseks; |
| --- | --- |

d)

vastastikuses sõltuvuses kohustust on nõutud kooskõlas õigusliku, regulatiivse või lepingulise kohustusega ning seda ei kasutata muude varade rahastamiseks;

| e) | varast saadud põhisumma vooge ei kasutata muul eesmärgil kui vastastikuses sõltuvuses kohustuse tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

e)

varast saadud põhisumma vooge ei kasutata muul eesmärgil kui vastastikuses sõltuvuses kohustuse tagasimaksmiseks;

| f) | iga vastastikuses sõltuvuses varade ja kohustuste paari vastaspooled ei ole samad. |
| --- | --- |

f)

iga vastastikuses sõltuvuses varade ja kohustuste paari vastaspooled ei ole samad.

2.   Varasid ja kohustusi käsitatakse lõikes 1 sätestatud tingimustele vastavana ja vastastikuses sõltuvuses olevana, kui need on otseselt seotud järgmiste toodete või teenustega:

| a) | kesksed reguleeritud hoiused, tingimusel et krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad seaduse järgi kandma reguleeritud hoiused kesksesse fondi, mille on loonud ja mida kontrollib liikmesriigi keskvalitsus ning millest antakse laene avaliku huvi eesmärkide edendamiseks, ning tingimusel et hoiuste kandmine kesksesse fondi toimub vähemalt kord kuus; |
| --- | --- |

a)

kesksed reguleeritud hoiused, tingimusel et krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad seaduse järgi kandma reguleeritud hoiused kesksesse fondi, mille on loonud ja mida kontrollib liikmesriigi keskvalitsus ning millest antakse laene avaliku huvi eesmärkide edendamiseks, ning tingimusel et hoiuste kandmine kesksesse fondi toimub vähemalt kord kuus;

| b) | tugilaenud ning krediidi- ja likviidsuslimiidid, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud kriteeriumidele krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, mis tegutsevad lihtsa vahendajana, kes ei kanna rahastamisriski; |
| --- | --- |

b)

tugilaenud ning krediidi- ja likviidsuslimiidid, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud kriteeriumidele krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, mis tegutsevad lihtsa vahendajana, kes ei kanna rahastamisriski;

| c) | pandikirjad, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:






  i) | need on pandikirjad, millele on osutatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 või need vastavad kas käesoleva määruse artikli 129 lõikes 4 või 5 sätestatud käsitlusega seotud aktsepteeritavuse nõuetele; |
| --- | --- | --- |

c)

pandikirjad, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

i)

need on pandikirjad, millele on osutatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 või need vastavad kas käesoleva määruse artikli 129 lõikes 4 või 5 sätestatud käsitlusega seotud aktsepteeritavuse nõuetele;

| ii) | aluseks olevad laenud on rahastatud emiteeritud pandikirjadega, mille tähtajad kattuvad täielikult, või on pandikirjadel olemas automaatsed pikendatava tähtaja käivitajad pikkusega üks aasta või rohkem kuni aluseks olevate laenude tähtajani, kui pandikirja tähtpäeval ei ole refinantseerimine õnnestunud; |
| --- | --- |

ii)

aluseks olevad laenud on rahastatud emiteeritud pandikirjadega, mille tähtajad kattuvad täielikult, või on pandikirjadel olemas automaatsed pikendatava tähtaja käivitajad pikkusega üks aasta või rohkem kuni aluseks olevate laenude tähtajani, kui pandikirja tähtpäeval ei ole refinantseerimine õnnestunud;

| d) | tuletistehingute klientidega seotud kliirimine, tingimusel et krediidiasutus või investeerimisühing ei anna oma klientidele garantiisid seoses keskse vastaspoole funktsiooni täitmisega ning ei kanna seega rahastamisriski. |
| --- | --- |

d)

tuletistehingute klientidega seotud kliirimine, tingimusel et krediidiasutus või investeerimisühing ei anna oma klientidele garantiisid seoses keskse vastaspoole funktsiooni täitmisega ning ei kanna seega rahastamisriski.

3.   EBA jälgib varasid ja kohustusi ning tooteid ja teenuseid, mida käsitletakse lõigete 1 ja 2 alusel vastastikus sõltuvuses varade ja kohustustena, et teha kindlaks, kas ja mil määral on lõikes 1 sätestatud sobivuskriteeriumid täidetud. EBA teavitab komisjoni selle jälgimise tulemustest ning annab komisjonile nõu, kas lõikes 1 sätestatud tingimusi või lõikes 2 osutatud toodete ja teenuste loetelu oleks vaja muuta.

Artikkel 428g

Hoiused krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemides ja kooperatiivsetes võrgustikes

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kuulub sellist liiki krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi, millele on osutatud artikli 113 lõikes 7, võrgustikku, mille puhul kohaldub artiklis 10 sätestatud erand või kooperatiivsesse võrgustikku liikmesriigis, kehtivad nõudmiseni hoiuste suhtes, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab keskasutuses ning mida hoiustav krediidiasutus või investeerimisühing käsitleb likviidsete varadena kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, järgmised nõuded:

| a) | hoiustav krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab nõutava stabiilse rahastamise tegurit 4. peatüki 2. jao alusel, olenevalt sellest, kas neid nõudmiseni hoiuseid käsitletakse 1. taseme, 2A. taseme või 2B. taseme varadena kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga ning olenevalt asjaomasest väärtuskärpest, mida kohaldatakse nende nõudmiseni hoiuste suhtes likviidsuskattekordaja arvutamiseks; |
| --- | --- |

a)

hoiustav krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab nõutava stabiilse rahastamise tegurit 4. peatüki 2. jao alusel, olenevalt sellest, kas neid nõudmiseni hoiuseid käsitletakse 1. taseme, 2A. taseme või 2B. taseme varadena kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga ning olenevalt asjaomasest väärtuskärpest, mida kohaldatakse nende nõudmiseni hoiuste suhtes likviidsuskattekordaja arvutamiseks;

| b) | keskasutus, kes saab hoiuse, kohaldab vastavat sümmeetrilist kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit. |
| --- | --- |

b)

keskasutus, kes saab hoiuse, kohaldab vastavat sümmeetrilist kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit.

Artikkel 428h

Eeliskohtlemine konsolideerimisgrupis või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi raames

1.   Erandina 3. ja 4. peatükist võivad pädevad asutused, kui artiklit 428g ei kohaldata, lubada krediidiasutustel ja investeerimisühingutel kohaldada iga juhtumi puhul eraldi suuremat kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit või väiksemat nõutava stabiilse rahastamise tegurit varade, kohustuste ning ettenähtud krediidi- või likviidsuslimiitide suhtes, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | vastaspool on üks järgmisest:






  i) | krediidiasutuse või investeerimisühingu ema- või tütarettevõtja; |
| --- | --- | --- |

a)

vastaspool on üks järgmisest:

i)

krediidiasutuse või investeerimisühingu ema- või tütarettevõtja;

| ii) | sama emaettevõtja teine tütarettevõtja; |
| --- | --- |

ii)

sama emaettevõtja teine tütarettevõtja;

| iii) | ettevõtja, kes on seotud krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses; |
| --- | --- |

iii)

ettevõtja, kes on seotud krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 2013/34/EL artikli 22 lõike 7 tähenduses;

| iv) | sama käesoleva määruse artikli 113 lõikes 7 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige kui krediidiasutus või investeerimisühing; |
| --- | --- |

iv)

sama käesoleva määruse artikli 113 lõikes 7 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige kui krediidiasutus või investeerimisühing;

| v) | käesoleva määruse artiklis 10 osutatud võrgustiku või koostööd tegeva konsolideerimisgrupi keskasutus või seotud ettevõtja; |
| --- | --- |

v)

käesoleva määruse artiklis 10 osutatud võrgustiku või koostööd tegeva konsolideerimisgrupi keskasutus või seotud ettevõtja;

| b) | on põhjust eeldada, et kohustus või krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt saadud ettenähtud krediidi- või likviidsuslimiit on stabiilsem rahastamisallikas või et vara või krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt antud ettenähtud krediidi- või likviidsuslimiit nõuab vähem stabiilset rahastamist stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul võrreldes sama kohustuse, vara või ettenähtud krediidi- või likviidsuslimiidiga, mida saavad või annavad teised vastaspooled; |
| --- | --- |

b)

on põhjust eeldada, et kohustus või krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt saadud ettenähtud krediidi- või likviidsuslimiit on stabiilsem rahastamisallikas või et vara või krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt antud ettenähtud krediidi- või likviidsuslimiit nõuab vähem stabiilset rahastamist stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul võrreldes sama kohustuse, vara või ettenähtud krediidi- või likviidsuslimiidiga, mida saavad või annavad teised vastaspooled;

| c) | vastaspool kohaldab nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mis on võrdne suurema kättesaadava stabiilse rahastamise teguriga või sellest suurem, või kohaldab kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit, mis on võrdne väiksema nõutava stabiilse rahastamise teguriga või sellest väiksem; |
| --- | --- |

c)

vastaspool kohaldab nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mis on võrdne suurema kättesaadava stabiilse rahastamise teguriga või sellest suurem, või kohaldab kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit, mis on võrdne väiksema nõutava stabiilse rahastamise teguriga või sellest väiksem;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing ja vastaspool on asutatud samas liikmesriigis. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing ja vastaspool on asutatud samas liikmesriigis.

2.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ja vastaspool on asutatud eri liikmesriikides, võivad pädevad asutused loobuda lõike 1 punktis d sätestatud tingimusest, tingimusel et lisaks lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele on täidetud ka järgmised kriteeriumid:

| a) | konsolideerimisgrupi üksuste vahel on õiguslikult siduvad kokkulepped ja kohustused seoses kohustuse, vara või ettenähtud krediidi- või likviidsuslimiidiga; |
| --- | --- |

a)

konsolideerimisgrupi üksuste vahel on õiguslikult siduvad kokkulepped ja kohustused seoses kohustuse, vara või ettenähtud krediidi- või likviidsuslimiidiga;

| b) | rahastaja rahastamisriski profiil on madal; |
| --- | --- |

b)

rahastaja rahastamisriski profiil on madal;

| c) | rahastamise saaja rahastamisriski profiili on rahastaja likviidsusriski juhtimisel piisavalt arvesse võetud. |
| --- | --- |

c)

rahastamise saaja rahastamisriski profiili on rahastaja likviidsusriski juhtimisel piisavalt arvesse võetud.

Pädevad asutused konsulteerivad omavahel kooskõlas artikli 20 lõike 1 punktiga b, et teha kindlaks, kas käesolevas lõikes sätestatud lisakriteeriumid on täidetud.

3. PEATÜKK

Kättesaadav stabiilne rahastamine

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 428i

Kättesaadava stabiilse rahastamise summa arvutamine

Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, tuleb kättesaadava stabiilse rahastamise summa arvutada, korrutades eri kategooriate või eri liiki kohustuste ja omavahendite bilansilise väärtuse kättesaadava stabiilse rahastamise teguritega, mida kohaldatakse 2. jao kohaselt. Kättesaadava stabiilse rahastamise kogusumma on kohustuste ja omavahendite kaalutud summade kogusumma.

Krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlakirju ja muid võlaväärtpabereid, mida müüakse üksnes jaeturul ja hoitakse jaekontol, võib käsitleda asjakohasesse jaehoiuse kategooriasse kuuluvana. Tuleb kehtestada piirangud, et neid instrumente saavad osta ja hoida ainult jaekliendid.

Artikkel 428j

Kohustuse või omavahendite järelejäänud tähtaeg

1.   Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtma arvesse oma kohustuste ja omavahendite järelejäänud lepingulist tähtaega, et määrata kindlaks kättesaadava stabiilse rahastamise tegurid, mida kohaldatakse 2. jao kohaselt.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad võtma arvesse olemasolevaid võimalusi kohustuse või omavahendite järelejäänud tähtaja kindlaksmääramiseks. Nad teevad seda eeldusel, et vastaspool kasutab tagasiostu võimalust varaseimal võimalikul kuupäeval. Võimaluste puhul, mida saab kasutada krediidiasutuse või investeerimisühingu valikul, peavad krediidiasutus või investeerimisühing ja pädevad asutused võtma arvesse mainega seotud tegureid, mis võivad piirata krediidiasutuse või investeerimisühingu suutlikkust võimalust mitte kasutada, eelkõige turuootusi, et krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid teatavad kohustused lunastama enne nende tähtaega.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad fikseeritud etteteatamisajaga hoiuseid vastavalt nende etteteatamisajale ja tähtajalisi hoiuseid vastavalt nende järelejäänud tähtajale. Erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei võta krediidiasutused ja investeerimisühingud tähtajaliste jaehoiuste järelejäänud tähtaja kindlaksmääramisel arvesse ennetähtaegse väljavõtmise võimalusi, kui hoiustaja peab ühe aasta jooksul toimuva ennetähtaegse väljavõtmise eest maksma trahvi põhisumma, nagu see karistus on sätestatud artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis.

4.   Et määrata kindlaks 2. jao alusel kohaldatavad kättesaadava stabiilse rahastamise tegurid, peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlema selliste kohustuste, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, iga osa, mille tähtaeg saabub vähem kui kuue kuu jooksul, ja selliste kohustuste iga osa, mille tähtaeg saabub aja jooksul, mis on kuus kuud kuni vähem kui aasta, kohustustena, mille järelejäänud tähtaeg on vastavalt alla kuue kuu ning kuus kuud kuni vähem kui aasta.

2. jagu

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegurid

Artikkel 428k

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 0 %

1.   Kui artiklites 428l–428o ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kõikide kohustuste suhtes, millel ei ole märgitud tähtaega, sealhulgas lühikeste positsioonide ja lahtise tähtajaga positsioonide puhul, kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %, välja arvatud järgmised kohustused:

| a) | edasilükkunud tulumaksu kohustused, mida käsitletakse vastavalt lähimale võimalikule kuupäevale, millal neid kohustusi saab realiseerida; |
| --- | --- |

a)

edasilükkunud tulumaksu kohustused, mida käsitletakse vastavalt lähimale võimalikule kuupäevale, millal neid kohustusi saab realiseerida;

| b) | vähemusosalused, mida käsitletakse instrumendi tähtaja kohaselt. |
| --- | --- |

b)

vähemusosalused, mida käsitletakse instrumendi tähtaja kohaselt.

2.   Lõikes 1 osutatud edasilükkunud tulumaksu kohustuste ja vähemusosaluste suhtes kohaldatakse üht järgmistest teguritest:

| a) | 0 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud; |
| --- | --- |

a)

0 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud;

| b) | 50 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta; |
| --- | --- |

b)

50 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta;

| c) | 100 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on üks aasta või pikem. |
| --- | --- |

c)

100 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on üks aasta või pikem.

3.   Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:

| a) | finantsinstrumentide, valuuta ja kaupade ostmisest tulenevad nõuded tehingupäeva seisuga, mis eeldatavasti arveldatakse tavapärase arveldustsükli või -perioodi jooksul, mis on asjaomase vahetuse või tehinguliigi puhul tavapärane, või mida ei ole suudetud arveldada, aga mille arveldamist siiski eeldatakse; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumentide, valuuta ja kaupade ostmisest tulenevad nõuded tehingupäeva seisuga, mis eeldatavasti arveldatakse tavapärase arveldustsükli või -perioodi jooksul, mis on asjaomase vahetuse või tehinguliigi puhul tavapärane, või mida ei ole suudetud arveldada, aga mille arveldamist siiski eeldatakse;

| b) | kohustused, mis on liigitatud varadega omavahel sõltuvaks kooskõlas artikliga 428f; |
| --- | --- |

b)

kohustused, mis on liigitatud varadega omavahel sõltuvaks kooskõlas artikliga 428f;

| c) | kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud ja mille on välja andnud:






  i) | EKP või liikmesriigi keskpank; |
| --- | --- | --- |

c)

kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud ja mille on välja andnud:

i)

EKP või liikmesriigi keskpank;

| ii) | kolmanda riigi keskpank; |
| --- | --- |

ii)

kolmanda riigi keskpank;

| iii) | finantssektorisse kuuluvad kliendid; |
| --- | --- |

iii)

finantssektorisse kuuluvad kliendid;

| d) | muud kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, millele ei ole artiklites 428l–428o osutatud. |
| --- | --- |

d)

muud kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, millele ei ole artiklites 428l–428o osutatud.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 % kooskõlas artikliga 428d arvutatud kõikide positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite õiglaste väärtuste summa ning kõikide negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite õiglaste väärtuste summa vahe absoluutväärtuse suhtes, kui see on negatiivne.

Esimeses lõigus osutatud arvutamisel kohaldatakse järgmisi reegleid:

| a) | muutuvtagatis, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud saavad oma vastaspooltelt, arvatakse maha positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest, kui muutuvtagatisena saadud tagatis kvalifitseerub kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga 1. tasandi varaks, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis määratletud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja oma tegevuse käigus võimelised seda tagatist uuesti kasutama; |
| --- | --- |

a)

muutuvtagatis, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud saavad oma vastaspooltelt, arvatakse maha positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest, kui muutuvtagatisena saadud tagatis kvalifitseerub kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga 1. tasandi varaks, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis määratletud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja oma tegevuse käigus võimelised seda tagatist uuesti kasutama;

| b) | kõik muutuvtagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud oma vastaspooltele esitavad, arvatakse maha negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest. |
| --- | --- |

b)

kõik muutuvtagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud oma vastaspooltele esitavad, arvatakse maha negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest.

Artikkel 428l

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 50 %

Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:

| a) | saadud hoiused, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevushoiuste kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

saadud hoiused, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevushoiuste kriteeriumidele;

| b) | kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:






  i) | liikmesriigi või kolmanda riigi keskvalitsus; |
| --- | --- | --- |

b)

kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:

i)

liikmesriigi või kolmanda riigi keskvalitsus;

| ii) | liikmesriigi või kolmanda riigi piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriigi või kolmanda riigi piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused;

| iii) | liikmesriigi või kolmanda riigi avaliku sektori asutused; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriigi või kolmanda riigi avaliku sektori asutused;

| iv) | artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolsed arengupangad ja artiklis 118 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

iv)

artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolsed arengupangad ja artiklis 118 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid;

| v) | finantssektorivälistest äriühingutest kliendid; |
| --- | --- |

v)

finantssektorivälistest äriühingutest kliendid;

| vi) | pädevalt asutuselt tegevusloa saanud krediidiühistud, personaalsed investeerimisfirmad ja hoiuste vahendajatest kliendid, kui need kohustused ei kuulu käesoleva lõike punkti a alla; |
| --- | --- |

vi)

pädevalt asutuselt tegevusloa saanud krediidiühistud, personaalsed investeerimisfirmad ja hoiuste vahendajatest kliendid, kui need kohustused ei kuulu käesoleva lõike punkti a alla;

| c) | kohustused, mille järelejäänud lepinguline tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta ning mille on välja andnud:






  i) | EKP või liikmesriigi keskpank; |
| --- | --- | --- |

c)

kohustused, mille järelejäänud lepinguline tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta ning mille on välja andnud:

i)

EKP või liikmesriigi keskpank;

| ii) | kolmanda riigi keskpank; |
| --- | --- |

ii)

kolmanda riigi keskpank;

| iii) | finantssektorisse kuuluvad kliendid; |
| --- | --- |

iii)

finantssektorisse kuuluvad kliendid;

| d) | muud kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud ja vähem kui üks aasta ning millele ei ole viidatud artiklites 428m, 428n ja 428o. |
| --- | --- |

d)

muud kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud ja vähem kui üks aasta ning millele ei ole viidatud artiklites 428m, 428n ja 428o.

Artikkel 428m

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 90 %

Nõudmiseni jaehoiuste, vähem kui üheaastase fikseeritud etteteatamisajaga jaehoiuste ja vähem kui üheaastase järelejäänud tähtajaga tähtajaliste jaehoiuste suhtes, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud asjakohastele kriteeriumidele muude jaehoiuste kohta, kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 90 %.

Artikkel 428n

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 95 %

Nõudmiseni jaehoiuste, vähem kui üheaastase fikseeritud etteteatamisajaga jaehoiuste ja vähem kui üheaastase järelejäänud tähtajaga tähtajaliste jaehoiuste suhtes, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud asjakohastele kriteeriumidele stabiilsete jaehoiuste kohta, kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 95 %.

Artikkel 428o

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 100 %

Järgmiste kohustuste ning kapitalikirjete ja instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 100 %:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid enne artiklitega 32–35 nõutavaid korrigeerimisi, artikli 36 kohaseid mahaarvamisi ning artiklites 48, 49 ja 79 sätestatud erandite ja alternatiivide kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid enne artiklitega 32–35 nõutavaid korrigeerimisi, artikli 36 kohaseid mahaarvamisi ning artiklites 48, 49 ja 79 sätestatud erandite ja alternatiivide kohaldamist;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavad esimese taseme omavahendid enne artiklis 56 osutatud kirjete mahaarvamist ning enne artikli 79 kohaldamist, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavad esimese taseme omavahendid enne artiklis 56 osutatud kirjete mahaarvamist ning enne artikli 79 kohaldamist, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahendid enne artiklis 66 osutatud mahaarvamisi ning enne artikli 79 kohaldamist, kui nende järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahendid enne artiklis 66 osutatud mahaarvamisi ning enne artikli 79 kohaldamist, kui nende järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu muud kapitaliinstrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu muud kapitaliinstrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani;

| e) | muud tagatud ja tagamata laenud ja kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, sealhulgas tähtajalised hoiused, välja arvatud juhul, kui artiklites 428k–428n on sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

e)

muud tagatud ja tagamata laenud ja kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, sealhulgas tähtajalised hoiused, välja arvatud juhul, kui artiklites 428k–428n on sätestatud teisiti.

4. PEATÜKK

Nõutav stabiilne rahastamine

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 428p

Nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamine

1.   Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, tuleb nõutava stabiilse rahastamise summa arvutada, korrutades eri kategooriate või eri liiki varade ja bilansiväliste kirjete bilansilise väärtuse nõutava stabiilse rahastamise teguritega, mida kohaldatakse 2. jao kohaselt. Nõutava stabiilse rahastamise kogusumma on varade ja bilansiväliste kirjete kaalutud summade kogusumma.

2.   Varad, mis krediidiasutused ja investeerimisühingud on laenuks võtnud, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega, jäetakse nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamisest välja, kui need varad võetakse krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis arvele ning kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole nende varade puhul tegelik tulusaaja.

Varade suhtes, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud on laenuks võtnud, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega, kohaldatakse 2. jao alusel kohaldatavaid nõutava stabiilse rahastamise tegureid, kui neid varasid ei võeta krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis arvele, kuid kui krediidiasutus või investeerimisühing on nende varade puhul tegelik tulusaaja.

3.   Varasid, mis krediidiasutused ja investeerimisühingud on laenuks andnud, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega, ning mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing jääb tegelikuks tulusaajaks, käsitletakse käesoleva peatüki kohaldamisel koormatud varadena ning nende suhtes kohaldatakse 2. jao alusel kohaldatavaid nõutava stabiilse rahastamise tegureid, isegi kui varad ei jää krediidiasutuse või investeerimisühingu bilanssi. Muul juhul jäetakse sellised varad nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamisel välja.

4.   Varadele, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on kuus kuud või rohkem, määratakse nõutava stabiilse rahastamise tegur, mida kohaldataks 2. jao alusel nende varade suhtes siis, kui need oleksid koormamata, või nõutava stabiilse rahastamise tegur, mis oleks muul viisil kohaldatav nende koormatud varade suhtes, olenevalt sellest, kumb tegur on suurem. Sama kehtib siis, kui koormatud varade järelejäänud tähtaeg on lühem kui koormatise allikaks oleva tehingu järelejäänud tähtaeg.

Varade suhtes, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on lühem kui kuus kuud, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegureid, mida kohaldataks 2. jao kohaselt samade varade suhtes, kui need oleksid koormamata.

5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab uuesti või pandib uuesti vara, mis oli laenuks võetud, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega, ning seda vara kajastatakse bilansiväliselt, käsitletakse tehingut, millega seoses kõnealune vara on laenuks võetud, koormatuna, tingimusel et tehingu tähtaeg ei saabu enne, kui krediidiasutus või investeerimisühing on laenuks võetud vara tagastanud.

6.   Koormamata varadena käsitatakse järgmisi varasid:

| a) | varad, mis kuuluvad kogumisse, mida saab kohe kasutada tagatisena, et hankida täiendavat rahastamist kokkulepitud või – kui kogumit haldab keskpank – kokkuleppimata, aga veel rahastamata krediidiliinidest, mis on sellele krediidiasutusele või investeerimisühingule kättesaadavad; need varad hõlmavad varasid, mille krediidiasutus on paigutanud kooperatiivse võrgustiku või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi keskasutusse; krediidiasutused ja investeerimisühingud eeldavad, et kogumisse kuuluvad varad on koormatud suureneva likviidsuse järjekorras, võttes aluseks artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohase likviidsete vahendite liigituse ja alustades varadest, mida likviidsuspuhvri puhul ei aktsepteerita; |
| --- | --- |

a)

varad, mis kuuluvad kogumisse, mida saab kohe kasutada tagatisena, et hankida täiendavat rahastamist kokkulepitud või – kui kogumit haldab keskpank – kokkuleppimata, aga veel rahastamata krediidiliinidest, mis on sellele krediidiasutusele või investeerimisühingule kättesaadavad; need varad hõlmavad varasid, mille krediidiasutus on paigutanud kooperatiivse võrgustiku või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi keskasutusse; krediidiasutused ja investeerimisühingud eeldavad, et kogumisse kuuluvad varad on koormatud suureneva likviidsuse järjekorras, võttes aluseks artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohase likviidsete vahendite liigituse ja alustades varadest, mida likviidsuspuhvri puhul ei aktsepteerita;

| b) | varad, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud krediidiriski maandamise eesmärgil tagatisena tagatud laenuandmistehingute, tagatud rahastamistehingute või tagatiste vahetamise tehingutega ning mida krediidiasutus või investeerimisühing võib võõrandada; |
| --- | --- |

b)

varad, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud krediidiriski maandamise eesmärgil tagatisena tagatud laenuandmistehingute, tagatud rahastamistehingute või tagatiste vahetamise tehingutega ning mida krediidiasutus või investeerimisühing võib võõrandada;

| c) | varad, mis on lisatud pandikirja emiteerimisel mittekohustusliku ületagatusena. |
| --- | --- |

c)

varad, mis on lisatud pandikirja emiteerimisel mittekohustusliku ületagatusena.

7.   Mittestandardsete ajutiste toimingute puhul, mida EKP või liikmesriigi keskpank või kolmanda riigi keskpank korraldab oma mandaadi täitmiseks kogu turgu hõlmava finantsstressi või erakorraliste makromajanduslike olude korral, võib järgmiste varade suhtes kohaldada vähendatud nõutava stabiilse rahastamise tegurit:

| a) | erandina artikli 428ad punktist f ja artikli 428ah lõike 1 punktist a varad, mis on koormatud käesolevas lõigus osutatud toimingute eesmärgil; |
| --- | --- |

a)

erandina artikli 428ad punktist f ja artikli 428ah lõike 1 punktist a varad, mis on koormatud käesolevas lõigus osutatud toimingute eesmärgil;

| b) | erandina artikli 428ad punkti d alapunktidest i ja ii, artikli 428af punktist b ja artikli 428ag punktist c rahalised nõuded, mis tulenevad käesolevas lõigus osutatud toimingutest. |
| --- | --- |

b)

erandina artikli 428ad punkti d alapunktidest i ja ii, artikli 428af punktist b ja artikli 428ag punktist c rahalised nõuded, mis tulenevad käesolevas lõigus osutatud toimingutest.

Pädevad asutused määravad kokkuleppel tehingu vastaspooleks oleva keskpangaga kindlaks nõutava stabiilse rahastamise teguri, mida tuleb kohaldada esimese lõigu punktides a ja b osutatud varade suhtes. Esimese lõigu punktis a osutatud koormatud varade suhtes kohaldatav nõutava stabiilse rahastamise tegur ei või olla väiksem kui nõutava stabiilse rahastamise tegur, mida kohaldataks 2. jao alusel nende varade suhtes siis, kui need oleksid koormamata.

Kui teise lõigu kohaselt kohaldatakse vähendatud nõutava stabiilse rahastamise tegurit, jälgivad pädevad asutused tähelepanelikult kõnealuse vähendatud teguri mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute stabiilse rahastamise positsioonidele ning võtavad vajaduse korral asjakohaseid järelevalvemeetmeid.

8.   Topeltarvestuse ärahoidmiseks jätavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kooskõlas käesoleva peatükiga nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamise muudest osadest välja varad, mis on seotud tagatisega, mida tunnistatakse muutuvtagatisena, mis on esitatud kooskõlas artikli 428k lõike 4 punktiga b ja artikli 428ah lõike 2 punktiga b, või alustamise tagatisena või vastaspoole tagatisfondi osamaksena kooskõlas artikli 428ag punktidega a ja b.

9.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad nõutava stabiilse rahastamise instrumentide summa arvutamisel arvesse valuutasid ja kaupu, mille ostukorraldus on täidetud. Nad jätavad nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamisel välja finantsinstrumendid, valuutad ja kaubad, mille müügikorraldus on täidetud, tingimusel et neid tehinguid ei kajastata krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis tuletisinstrumentidena ega tagatud rahastamistehingutena ning et neid tehinguid kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis siis, kui need on arveldatud.

10.   Pädevad asutused võivad kindlaks määrata nõutava stabiilse rahastamise tegurid, mida tuleb kohaldada bilansiväliste riskipositsioonide suhtes, millele ei ole käesolevas peatükis viidatud, tagamaks, et krediidiasutused ja investeerimisühingud omavad asjakohast kättesaadava stabiilse rahastamise summat nende riskipositsioonide sellise osa jaoks, mille puhul eeldatakse, et need vajavad rahastamist stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul. Nende tegurite kindlaksmääramiseks võtavad pädevad asutused eelkõige arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu maine olulist kahjustamist, mis võib tuleneda selle rahastamise võimaldamata jätmisest.

Pädevad asutused teatavad nende bilansiväliste riskipositsioonide liigid, mille puhul nad on määranud kindlaks nõutava stabiilse rahastamise tegurid, EBA-le vähemalt kord aastas. Seda tehes esitavad nad ka selgitused nende tegurite kindlaksmääramisel kohaldatud meetodite kohta.

Artikkel 428q

Vara järelejäänud tähtaeg

1.   Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtma selliste nõutava stabiilse rahastamise tegurite kindlaksmääramisel, mida tuleb kohaldada nende varade ja bilansiväliste kirjete suhtes 2. jao kohaselt, arvesse oma varade ja bilansiväliste kirjete järelejäänud lepingulist tähtaega.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikega 3 eraldatud varasid nende varade aluseks oleva riskipositsiooni kohaselt. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad nende varade suhtes siiski suuremaid nõutava stabiilse rahastamise tegureid olenevalt koormamise perioodist, mille teevad kindlaks pädevad asutused, kes võtavad arvesse seda, kas krediidiasutus või investeerimisühing suudab selliseid varasid vabalt võõrandada või vahetada, ning võtavad arvesse tähtaega krediidiasutuse või investeerimisühingu klientide puhul, keda sellised eraldamisnõuded puudutavad.

3.   Vara järelejäänud tähtaja arvutamisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse optsioone, tuginedes eeldusele, et emitent või vastaspool kasutab optsiooni vara tähtaja pikendamiseks. Optsioonide puhul, mida saab kasutada krediidiasutuse või investeerimisühingu valikul, peavad krediidiasutus või investeerimisühing ja pädevad asutused võtma arvesse mainega seotud tegureid, mis võivad piirata krediidiasutuse või investeerimisühingu suutlikkust optsiooni mitte kasutada, eelkõige turu ja klientide ootusi, et krediidiasutus või investeerimisühing peaks teatavaid varasid nende tähtaja lõppemisel pikendama.

4.   Et määrata kindlaks 2. jao alusel kohaldatavad nõutava stabiilse rahastamise tegurid amortiseerivate laenude puhul, mille järelejäänud lepinguline tähtaeg on üks aasta või rohkem, käsitletakse iga osa, mille tähtaeg saabub vähem kui kuue kuu jooksul, ja iga osa, mille tähtaeg on kuus kuud kuni üks aasta, kohustustena, mille järelejäänud tähtaeg on vastavalt alla kuue kuu ning kuus kuud kuni vähem kui aasta.

2. jagu

Nõutava stabiilse rahastamise tegurid

Artikkel 428r

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 0 %

1.   Järgmiste varade suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:

| a) | koormamata varad, mis on kõlblikud kui 1. taseme kvaliteetsed likviidsed varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis osutatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele; |
| --- | --- |

a)

koormamata varad, mis on kõlblikud kui 1. taseme kvaliteetsed likviidsed varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis osutatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele;

| b) | investeerimisfondides olevad koormamata aktsiad või osakud, mis on kõlblikud 0 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele; |
| --- | --- |

b)

investeerimisfondides olevad koormamata aktsiad või osakud, mis on kõlblikud 0 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele;

| c) | kõik reservid, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab EKPs või liikmesriigi keskpangas või kolmanda riigi keskpangas, sealhulgas nõutavad reservid ja ülereservid; |
| --- | --- |

c)

kõik reservid, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab EKPs või liikmesriigi keskpangas või kolmanda riigi keskpangas, sealhulgas nõutavad reservid ja ülereservid;

| d) | kõik EKP, liikmesriigi keskpanga või kolmanda riigi keskpanga vastu olevad nõuded, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud; |
| --- | --- |

d)

kõik EKP, liikmesriigi keskpanga või kolmanda riigi keskpanga vastu olevad nõuded, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud;

| e) | finantsinstrumentide, valuuta ja kaupade müügist tulenevad tehingupäeva seisuga saadaolevad nõuded, mis eeldatavasti arveldatakse tavapärase arveldustsükli või -perioodi jooksul, mis on asjaomase vahetuse või tehinguliigi puhul tavapärane, või mida ei ole suudetud arveldada, aga mille arveldamist sellegipoolest eeldatakse; |
| --- | --- |

e)

finantsinstrumentide, valuuta ja kaupade müügist tulenevad tehingupäeva seisuga saadaolevad nõuded, mis eeldatavasti arveldatakse tavapärase arveldustsükli või -perioodi jooksul, mis on asjaomase vahetuse või tehinguliigi puhul tavapärane, või mida ei ole suudetud arveldada, aga mille arveldamist sellegipoolest eeldatakse;

| f) | varad, mis on liigitatud kohustustega omavahel sõltuvaks kooskõlas artikliga 428f; |
| --- | --- |

f)

varad, mis on liigitatud kohustustega omavahel sõltuvaks kooskõlas artikliga 428f;

| g) | rahalised nõuded, mis tulenevad väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest finantssektorisse kuuluvate klientidega, kui selliste tehingute järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud, ja kui nende nõuete tagatiseks on varad, mis kvalifitseeruvad esimese taseme varadeks kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis osutatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja nad on oma tegevuse käigus võimelised tehingu kehtivusaja jooksul neid varasid uuesti kasutama. |
| --- | --- |

g)

rahalised nõuded, mis tulenevad väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest finantssektorisse kuuluvate klientidega, kui selliste tehingute järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud, ja kui nende nõuete tagatiseks on varad, mis kvalifitseeruvad esimese taseme varadeks kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis osutatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja nad on oma tegevuse käigus võimelised tehingu kehtivusaja jooksul neid varasid uuesti kasutama.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad artikli 428e kohaldamisel käesoleva lõike esimese lõigu punktis g osutatud rahalisi nõudeid arvesse netoarvestuses.

2.   Erandina lõike 1 punktist c võivad pädevad asutused otsustada asjaomase keskpangaga kokkuleppel kohaldada nõutavate reservide suhtes suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, võttes eelkõige arvesse seda, kui suures ulatuses eksisteerib üheaastase perioodi jooksul reservinõudeid, mis nõuavad seega seonduvat stabiilset rahastamist.

Tütarettevõtjate puhul, mille peakontor asub kolmandas riigis, kus nõutavate keskpanga reservide suhtes tuleb selle kolmanda riigi õiguse alusel, millega on kehtestatud stabiilse netorahastamise nõue, kohaldada suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, võetakse konsolideerimisel arvesse seda suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit.

Artikkel 428s

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 5 %

1.   Järgmiste varade ja bilansiväliste kirjete suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 5 %:

| a) | investeerimisfondides olevad koormamata aktsiad või osakud, mis on kõlblikud 5 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele; |
| --- | --- |

a)

investeerimisfondides olevad koormamata aktsiad või osakud, mis on kõlblikud 5 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele;

| b) | rahalised nõuded, mis tulenevad väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest finantssektorisse kuuluvate klientidega ja kui väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud, välja arvatud artikli 428r lõike 1 punktis g osutatud nõuded; |
| --- | --- |

b)

rahalised nõuded, mis tulenevad väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest finantssektorisse kuuluvate klientidega ja kui väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud, välja arvatud artikli 428r lõike 1 punktis g osutatud nõuded;

| c) | ettenähtud krediidi- ja likviidsuslimiitide kasutamata osa kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

c)

ettenähtud krediidi- ja likviidsuslimiitide kasutamata osa kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga;

| d) | I lisas osutatud kaubanduse rahastamise bilansiväliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud. |
| --- | --- |

d)

I lisas osutatud kaubanduse rahastamise bilansiväliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad artikli 428e kohaldamisel käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud rahalisi nõudeid arvesse netoarvestuses.

2.   Kõikide tuletislepinguid hõlmavate tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud nende tuletislepinguid hõlmavate tasaarvestatavate tehingute kogumite absoluutse õiglase väärtuse suhtes, brutosummas esitatud tagatisi arvestamata, nõutava stabiilse rahastamise tegurit 5 %, kui nendel tasaarvestatavate tehingute kogumitel on negatiivne õiglane väärtus. Käesoleva lõike kohaldamisel määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud õiglase väärtuse kindlaks brutosummana, esitatud tagatisi arvestamata, või tasaarveldavate maksete ja laekumistena, mis on seotud nende lepingute väärtuse muutumisega.

Artikkel 428t

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 7 %

Koormamata varade suhtes, mis on kõlblikud kui 1. taseme väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 7 %, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428u

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 7,5 %

I lisas osutatud kaubanduse rahastamise bilansiväliste kirjetega seotud toodete suhtes, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 7,5 %.

Artikkel 428v

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 10 %

Järgmiste varade ja bilansiväliste kirjete suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 10 %:

| a) | rahalised nõuded, mis tulenevad tehingutest finantssektorisse kuuluvate klientidega ja mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud, välja arvatud artikli 428r lõike 1 punktis g ja artikli 428s lõike 1 punktis b osutatud nõuded; |
| --- | --- |

a)

rahalised nõuded, mis tulenevad tehingutest finantssektorisse kuuluvate klientidega ja mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud, välja arvatud artikli 428r lõike 1 punktis g ja artikli 428s lõike 1 punktis b osutatud nõuded;

| b) | kaubanduse rahastamise bilansiliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud; |
| --- | --- |

b)

kaubanduse rahastamise bilansiliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud;

| c) | I lisas osutatud kaubanduse rahastamise bilansiväliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem. |
| --- | --- |

c)

I lisas osutatud kaubanduse rahastamise bilansiväliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem.

Artikkel 428w

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 12 %

Investeerimisfondides olevate koormamata aktsiate või osakute suhtes, mis on kõlblikud 12 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 12 %, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428x

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 15 %

Koormamata varade suhtes, mis on kõlblikud kui 2A. taseme varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 15 %, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428y

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 20 %

Investeerimisfondides olevate koormamata aktsiate või osakute suhtes, mis on kõlblikud 20 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 20 %, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428z

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 25 %

Koormamata 2B. taseme väärtpaberistamiste suhtes kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 25 %, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428aa

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 30 %

Järgmiste varade suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 30 %:

| a) | koormamata väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele; |
| --- | --- |

a)

koormamata väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele;

| b) | investeerimisfondides olevad koormamata aktsiad või osakud, mis on kõlblikud 30 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele. |
| --- | --- |

b)

investeerimisfondides olevad koormamata aktsiad või osakud, mis on kõlblikud 30 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428ab

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 35 %

Järgmiste varade suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 35 %:

| a) | koormamata 2B. taseme väärtpaberistamised kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele; |
| --- | --- |

a)

koormamata 2B. taseme väärtpaberistamised kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele;

| b) | investeerimisfondides olevad koormamata aktsiad või osakud, mis on kõlblikud 35 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele. |
| --- | --- |

b)

investeerimisfondides olevad koormamata aktsiad või osakud, mis on kõlblikud 35 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428ac

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 40 %

Investeerimisfondides olevate koormamata aktsiate või osakute suhtes, mis on kõlblikud 40 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 40 %, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428ad

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 50 %

Järgmiste varade suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:

| a) | koormamata varad, mis on kõlblikud kui 2B. taseme varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, välja arvatud 2B. taseme väärtpaberistamised ja väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad kooskõlas kõnealuse delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele; |
| --- | --- |

a)

koormamata varad, mis on kõlblikud kui 2B. taseme varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, välja arvatud 2B. taseme väärtpaberistamised ja väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad kooskõlas kõnealuse delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele;

| b) | hoiused, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab teises finantseerimisasutuses ja mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevushoiuste kriteeriumidele; |
| --- | --- |

b)

hoiused, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab teises finantseerimisasutuses ja mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevushoiuste kriteeriumidele;

| c) | rahalised nõuded, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mis tulenevad tehingutest järgmiste isikutega:






  i) | liikmesriigi või kolmanda riigi keskvalitsus; |
| --- | --- | --- |

c)

rahalised nõuded, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mis tulenevad tehingutest järgmiste isikutega:

i)

liikmesriigi või kolmanda riigi keskvalitsus;

| ii) | liikmesriigi või kolmanda riigi piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriigi või kolmanda riigi piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused;

| iii) | liikmesriigi või kolmanda riigi avaliku sektori asutused; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriigi või kolmanda riigi avaliku sektori asutused;

| iv) | artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolsed arengupangad ja artiklis 118 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

iv)

artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolsed arengupangad ja artiklis 118 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid;

| v) | finantssektorivälised äriühingud, jaekliendid ja VKEd; |
| --- | --- |

v)

finantssektorivälised äriühingud, jaekliendid ja VKEd;

| vi) | pädevalt asutuselt tegevusloa saanud krediidiühistud, personaalsed investeerimisfirmad ja hoiuste vahendajatest kliendid, kui need varad ei kuulu käesoleva lõike punkti b alla; |
| --- | --- |

vi)

pädevalt asutuselt tegevusloa saanud krediidiühistud, personaalsed investeerimisfirmad ja hoiuste vahendajatest kliendid, kui need varad ei kuulu käesoleva lõike punkti b alla;

| d) | rahalised nõuded, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta ning mis tulenevad tehingutest järgmiste isikutega:






  i) | Euroopa Keskpank või liikmesriigi keskpank; |
| --- | --- | --- |

d)

rahalised nõuded, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta ning mis tulenevad tehingutest järgmiste isikutega:

i)

Euroopa Keskpank või liikmesriigi keskpank;

| ii) | kolmanda riigi keskpank; |
| --- | --- |

ii)

kolmanda riigi keskpank;

| iii) | finantssektorisse kuuluvad kliendid; |
| --- | --- |

iii)

finantssektorisse kuuluvad kliendid;

| e) | kaubanduse rahastamise bilansiliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta; |
| --- | --- |

e)

kaubanduse rahastamise bilansiliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta;

| f) | varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta, välja arvatud juhul, kui neile varadele määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artiklitega 428ae–428ah, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse nimetatud suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mida kohaldataks nende varade suhtes, kui need oleksid koormamata; |
| --- | --- |

f)

varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta, välja arvatud juhul, kui neile varadele määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artiklitega 428ae–428ah, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse nimetatud suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mida kohaldataks nende varade suhtes, kui need oleksid koormamata;

| g) | muud varad, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta, kui artiklites 428r–428ac ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

g)

muud varad, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta, kui artiklites 428r–428ac ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 428ae

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 55 %

Investeerimisfondide koormamata aktsiate või osakute suhtes, mis on kõlblikud 55 % väärtuskärpeks likviidsuskattekordaja arvutamisel kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 55 %, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428af

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 65 %

Järgmiste varade suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 65 %:

| a) | koormamata laenud, mis on tagatud elamukinnisvarale seatud hüpoteekidega, või koormamata eluasemelaenud, mille on täielikult taganud kõlblik kaitse andja, nagu on osutatud artikli 129 lõike 1 punktis e, ning mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, tingimusel et neile laenudele on määratud kooskõlas III osa II jaotise 2. peatükiga 35 % või väiksem riskikaal; |
| --- | --- |

a)

koormamata laenud, mis on tagatud elamukinnisvarale seatud hüpoteekidega, või koormamata eluasemelaenud, mille on täielikult taganud kõlblik kaitse andja, nagu on osutatud artikli 129 lõike 1 punktis e, ning mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, tingimusel et neile laenudele on määratud kooskõlas III osa II jaotise 2. peatükiga 35 % või väiksem riskikaal;

| b) | koormamata laenud, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele ja artiklites 428r–428ad osutatud laenud, tingimusel et neile laenudele on määratud kooskõlas III osa II jaotise 2. peatükiga 35 % või väiksem riskikaal. |
| --- | --- |

b)

koormamata laenud, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele ja artiklites 428r–428ad osutatud laenud, tingimusel et neile laenudele on määratud kooskõlas III osa II jaotise 2. peatükiga 35 % või väiksem riskikaal.

Artikkel 428ag

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 85 %

Järgmiste varade ja bilansiväliste kirjete suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 85 %:

| a) | varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas raha, mis on esitatud tuletislepingute alustamise tagatisena, välja arvatud juhul, kui neile varadele määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artikliga 428ah, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse nimetatud suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mida kohaldataks nende varade suhtes, kui need oleksid koormamata; |
| --- | --- |

a)

varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas raha, mis on esitatud tuletislepingute alustamise tagatisena, välja arvatud juhul, kui neile varadele määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artikliga 428ah, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse nimetatud suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mida kohaldataks nende varade suhtes, kui need oleksid koormamata;

| b) | varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas raha, mis on esitatud osamaksena keskse vastaspoole tagatisfondi, välja arvatud juhul, kui neile määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artikliga 428ah, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse koormamata vara suhtes kohaldatavat suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit; |
| --- | --- |

b)

varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas raha, mis on esitatud osamaksena keskse vastaspoole tagatisfondi, välja arvatud juhul, kui neile määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artikliga 428ah, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse koormamata vara suhtes kohaldatavat suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit;

| c) | koormamata laenud, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele ja artiklites 428r–428af osutatud laenud, mis ei ole tähtajaks tasumata rohkem kui 90 päeva ja millele on kooskõlas III osa II jaotise 2. peatükiga määratud suurem riskikaal kui 35 %; |
| --- | --- |

c)

koormamata laenud, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele ja artiklites 428r–428af osutatud laenud, mis ei ole tähtajaks tasumata rohkem kui 90 päeva ja millele on kooskõlas III osa II jaotise 2. peatükiga määratud suurem riskikaal kui 35 %;

| d) | kaubanduse rahastamise bilansiliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem; |
| --- | --- |

d)

kaubanduse rahastamise bilansiliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem;

| e) | koormamata väärtpaberid, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem ja mis ei ole makseviivituses kooskõlas artikliga 178 ning mis ei ole kõlblikud kui likviidsed varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

e)

koormamata väärtpaberid, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem ja mis ei ole makseviivituses kooskõlas artikliga 178 ning mis ei ole kõlblikud kui likviidsed varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga;

| f) | koormamata börsil kaubeldavad aktsiad, mis ei ole kõlblikud kui 2B. taseme varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

f)

koormamata börsil kaubeldavad aktsiad, mis ei ole kõlblikud kui 2B. taseme varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga;

| g) | füüsilised kaubeldavad kaubad, sealhulgas kuld, kuid välja arvatud kauba tuletisinstrumendid; |
| --- | --- |

g)

füüsilised kaubeldavad kaubad, sealhulgas kuld, kuid välja arvatud kauba tuletisinstrumendid;

| h) | varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, ja mis kuuluvad tagatiste kogumisse, mida rahastatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 osutatud pandikirjadega või pandikirjadega, mis vastavad käesoleva määruse artikli 129 lõikes 4 või 5 sätestatud käsitluse aktsepteeritavuse nõuetele. |
| --- | --- |

h)

varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, ja mis kuuluvad tagatiste kogumisse, mida rahastatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 osutatud pandikirjadega või pandikirjadega, mis vastavad käesoleva määruse artikli 129 lõikes 4 või 5 sätestatud käsitluse aktsepteeritavuse nõuetele.

Artikkel 428ah

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 100 %

1.   Järgmiste varade suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 100 %:

| a) | välja arvatud juhul, kui käesolevas peatükis on sätestatud teisiti, varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem; |
| --- | --- |

a)

välja arvatud juhul, kui käesolevas peatükis on sätestatud teisiti, varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem;

| b) | muud varad kui artiklites 428r–428ag osutatud varad, sealhulgas laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele lepingulise järelejäänud tähtajaga üks aasta või rohkem, viivisnõuded, omavahenditest maha arvatud kirjed, põhivarad, börsil mittekaubeldavad aktsiad, säilitatud huvid, kindlustusvarad, makseviivituses väärtpaberid. |
| --- | --- |

b)

muud varad kui artiklites 428r–428ag osutatud varad, sealhulgas laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele lepingulise järelejäänud tähtajaga üks aasta või rohkem, viivisnõuded, omavahenditest maha arvatud kirjed, põhivarad, börsil mittekaubeldavad aktsiad, säilitatud huvid, kindlustusvarad, makseviivituses väärtpaberid.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad nõutava stabiilse rahastamise tegurit 100 % kooskõlas artikliga 428d arvutatud kõikide positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite õiglaste väärtuste summa ning kõikide negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite õiglaste väärtuste summa vahe suhtes, kui see on positiivne.

Esimeses lõigus osutatud arvutamisel kohaldatakse järgmisi reegleid:

| a) | muutuvtagatis, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud saavad oma vastaspooltelt, arvatakse maha positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest, kui muutuvtagatisena saadud tagatis kvalifitseerub kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga 1. taseme varaks, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja oma tegevuse käigus võimelised seda tagatist uuesti kasutama; |
| --- | --- |

a)

muutuvtagatis, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud saavad oma vastaspooltelt, arvatakse maha positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest, kui muutuvtagatisena saadud tagatis kvalifitseerub kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga 1. taseme varaks, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja oma tegevuse käigus võimelised seda tagatist uuesti kasutama;

| b) | kõik muutuvtagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud oma vastaspooltele esitavad, arvatakse maha negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest. |
| --- | --- |

b)

kõik muutuvtagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud oma vastaspooltele esitavad, arvatakse maha negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest.

5. PEATÜKK

Erand väikestele ja mittekeerukatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele

Artikkel 428ai

Erand väikestele ja mittekeerukatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele

Erandina 3. ja 4. peatükist võivad väikesed ja mittekeerukad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma pädevate asutuste eelneval loal otsustada arvutada krediidiasutuse või investeerimisühingu 6. peatükis osutatud kättesaadava stabiilse rahastamise ning krediidiasutuse või investeerimisühingu 7. peatükis osutatud nõutava stabiilse rahastamise vahelise suhtarvu, mida väljendatakse protsentides.

Pädev asutus võib nõuda väikeselt ja mittekeerukalt krediidiasutuselt või investeerimisühingult stabiilse netorahastamise nõude täitmist, tuginedes krediidiasutuse või investeerimisühingu 3. peatükis osutatud kättesaadavale stabiilsele rahastamisele ja 4. peatükis osutatud nõutavale stabiilsele rahastamisele, kui ta leiab, et lihtsustatud meetod ei võta piisavalt arvesse selle krediidiasutuse või investeerimisühingu rahastamisriske.

6. PEATÜKK

Kättesaadav stabiilne rahastamine stabiilse netorahastamise kordaja lihtsustatud arvutamise jaoks

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 428aj

Kättesaadava stabiilse rahastamise summa lihtsustatud arvutamine

1.   Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, tuleb kättesaadava stabiilse rahastamise summa arvutada, korrutades eri kategooriate või eri liiki kohustuste ja omavahendite bilansilise väärtuse kättesaadava stabiilse rahastamise teguritega, mida kohaldatakse 2. jao kohaselt. Kättesaadava stabiilse rahastamise kogusumma on kohustuste ja omavahendite kaalutud summade kogusumma.

2.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlakirju ja muid võlaväärtpabereid, mida müüakse üksnes jaeturul ja hoitakse jaekontol, võib käsitleda asjakohasesse jaehoiuse kategooriasse kuuluvana. Tuleb kehtestada piirangud, et neid instrumente saavad osta ja hoida ainult jaekliendid.

Artikkel 428ak

Kohustuse või omavahendite järelejäänud tähtaeg

1.   Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtma arvesse oma kohustuste ja omavahendite järelejäänud lepingulist tähtaega, et määrata kindlaks kättesaadava stabiilse rahastamise tegurid, mida kohaldatakse 2. jao kohaselt.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad võtma arvesse olemasolevaid võimalusi kohustuse või omavahendite järelejäänud tähtaja kindlaksmääramiseks. Nad teevad seda eeldusel, et vastaspool kasutab tagasivõtuoptsiooni varaseimal võimalikul kuupäeval. Optsioonide puhul, mida saab kasutada krediidiasutuse või investeerimisühingu valikul, peavad krediidiasutus või investeerimisühing ja pädevad asutused võtma arvesse mainega seotud tegureid, mis võivad piirata krediidiasutuse või investeerimisühingu võimet optsiooni mitte kasutada, eelkõige turuootusi, et krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid teatavad kohustused lunastama enne nende tähtaega.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad fikseeritud etteteatamisajaga hoiuseid vastavalt nende etteteatamisajale ja tähtajalisi hoiuseid vastavalt nende järelejäänud tähtajale. Erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei võta krediidiasutused ja investeerimisühingud tähtajaliste jaehoiuste järelejäänud tähtaja kindlaksmääramisel arvesse ennetähtaegse väljavõtmise võimalust, kui hoiustaja peab ühe aasta jooksul toimuva ennetähtaegse väljavõtmise eest maksma trahvi põhisumma, nagu see karistus on sätestatud artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis.

4.   Et määrata kindlaks 2. jao alusel kohaldatavad kättesaadava stabiilse rahastamise tegurid selliste kohustuste jaoks, mille järelejäänud lepinguline tähtaeg on üks aasta või rohkem, käsitletakse iga osa, mille tähtaeg saabub vähem kui kuue kuu jooksul, ja iga osa, mille tähtaeg on kuus kuud kuni üks aasta, kohustustena, mille järelejäänud tähtaeg on vastavalt alla kuue kuu ning kuus kuud kuni vähem kui aasta.

2. jagu

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegurid

Artikkel 428al

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 0 %

1.   Kui käesolevas jaos ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kõikide kohustuste suhtes, millel ei ole märgitud tähtaega, sealhulgas lühikeste positsioonide ja lahtise tähtajaga positsioonide puhul, kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %, välja arvatud järgmised kohustused:

| a) | edasilükkunud tulumaksu kohustused, mida käsitletakse vastavalt lähimale võimalikule kuupäevale, millal neid kohustusi saab realiseerida; |
| --- | --- |

a)

edasilükkunud tulumaksu kohustused, mida käsitletakse vastavalt lähimale võimalikule kuupäevale, millal neid kohustusi saab realiseerida;

| b) | vähemusosalused, mida käsitletakse asjaomase instrumendi tähtaja kohaselt. |
| --- | --- |

b)

vähemusosalused, mida käsitletakse asjaomase instrumendi tähtaja kohaselt.

2.   Lõikes 1 osutatud edasilükkunud tulumaksu kohustuste ja vähemusosaluste suhtes kohaldatakse üht järgmistest teguritest:

| a) | 0 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta; |
| --- | --- |

a)

0 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta;

| b) | 100 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on üks aasta või pikem. |
| --- | --- |

b)

100 %, kui edasilükkunud tulumaksu kohustuse või vähemusosaluse tegelik järelejäänud tähtaeg on üks aasta või pikem.

3.   Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:

| a) | finantsinstrumentide, valuuta ja kaupade ostmisest tulenevad nõuded tehingupäeva seisuga, mis eeldatavasti arveldatakse tavapärase arveldustsükli või -perioodi jooksul, mis on asjaomase vahetuse või tehinguliigi puhul tavapärane, või mida ei ole suudetud arveldada, aga mille arveldamist siiski eeldatakse; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumentide, valuuta ja kaupade ostmisest tulenevad nõuded tehingupäeva seisuga, mis eeldatavasti arveldatakse tavapärase arveldustsükli või -perioodi jooksul, mis on asjaomase vahetuse või tehinguliigi puhul tavapärane, või mida ei ole suudetud arveldada, aga mille arveldamist siiski eeldatakse;

| b) | kohustused, mis on liigitatud varadega omavahel sõltuvaks kooskõlas artikliga 428f; |
| --- | --- |

b)

kohustused, mis on liigitatud varadega omavahel sõltuvaks kooskõlas artikliga 428f;

| c) | kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:






  i) | EKP või liikmesriigi keskpank; |
| --- | --- | --- |

c)

kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:

i)

EKP või liikmesriigi keskpank;

| ii) | kolmanda riigi keskpank; |
| --- | --- |

ii)

kolmanda riigi keskpank;

| iii) | finantssektorisse kuuluvad kliendid; |
| --- | --- |

iii)

finantssektorisse kuuluvad kliendid;

| d) | muud kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, millele ei ole käesolevas artiklis ega artiklites 428am–428ap osutatud. |
| --- | --- |

d)

muud kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, millele ei ole käesolevas artiklis ega artiklites 428am–428ap osutatud.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 % kooskõlas artikliga 428d arvutatud kõikide positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite õiglaste väärtuste summa ning kõikide negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite õiglaste väärtuste summa vahe absoluutväärtuse suhtes, kui see on negatiivne.

Esimeses lõigus osutatud arvutamisel kohaldatakse järgmisi reegleid:

| a) | muutuvtagatis, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud saavad oma vastaspooltelt, arvatakse maha positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest, kui muutuvtagatisena saadud tagatis kvalifitseerub kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga 1. taseme varaks, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja oma tegevuse käigus võimelised seda tagatist uuesti kasutama; |
| --- | --- |

a)

muutuvtagatis, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud saavad oma vastaspooltelt, arvatakse maha positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest, kui muutuvtagatisena saadud tagatis kvalifitseerub kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga 1. taseme varaks, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja oma tegevuse käigus võimelised seda tagatist uuesti kasutama;

| b) | kõik muutuvtagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud oma vastaspooltele esitavad, arvatakse maha negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest. |
| --- | --- |

b)

kõik muutuvtagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud oma vastaspooltele esitavad, arvatakse maha negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest.

Artikkel 428am

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 50 %

Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:

| a) | saadud hoiused, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevushoiuste kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

saadud hoiused, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevushoiuste kriteeriumidele;

| b) | kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:






  i) | liikmesriigi või kolmanda riigi keskvalitsus; |
| --- | --- | --- |

b)

kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:

i)

liikmesriigi või kolmanda riigi keskvalitsus;

| ii) | liikmesriigi või kolmanda riigi piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriigi või kolmanda riigi piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused;

| iii) | liikmesriigi või kolmanda riigi avaliku sektori asutused; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriigi või kolmanda riigi avaliku sektori asutused;

| iv) | artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolsed arengupangad ja artiklis 118 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

iv)

artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolsed arengupangad ja artiklis 118 osutatud rahvusvahelised organisatsioonid;

| v) | finantssektorivälistest äriühingutest kliendid; |
| --- | --- |

v)

finantssektorivälistest äriühingutest kliendid;

| vi) | pädevalt asutuselt tegevusloa saanud krediidiühistud, personaalsed investeerimisfirmad ja hoiuste vahendajatest kliendid, välja arvatud saadud hoiused, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevushoiuste kriteeriumidele. |
| --- | --- |

vi)

pädevalt asutuselt tegevusloa saanud krediidiühistud, personaalsed investeerimisfirmad ja hoiuste vahendajatest kliendid, välja arvatud saadud hoiused, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevushoiuste kriteeriumidele.

Artikkel 428an

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 90 %

Nõudmiseni jaehoiuste, vähem kui üheaastase fikseeritud etteteatamisajaga jaehoiuste ja vähem kui üheaastase järelejäänud tähtajaga tähtajaliste jaehoiuste suhtes, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud asjakohastele kriteeriumidele muude jaehoiuste kohta, kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 90 %.

Artikkel 428ao

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 95 %

Nõudmiseni jaehoiuste, vähem kui üheaastase fikseeritud etteteatamisajaga jaehoiuste ja vähem kui üheaastase järelejäänud tähtajaga tähtajaliste jaehoiuste suhtes, mis vastavad artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud asjakohastele kriteeriumidele stabiilsete jaehoiuste kohta, kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 95 %.

Artikkel 428ap

Kättesaadava stabiilse rahastamise tegur 100 %

Järgmiste kohustuste ning kapitalikirjete ja instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 100 %:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid enne artiklitega 32–35 nõutavaid korrigeerimisi, artikli 36 kohaseid mahaarvamisi ning artiklites 48, 49 ja 79 sätestatud erandite ja alternatiivide kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid enne artiklitega 32–35 nõutavaid korrigeerimisi, artikli 36 kohaseid mahaarvamisi ning artiklites 48, 49 ja 79 sätestatud erandite ja alternatiivide kohaldamist;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavad esimese taseme omavahendid enne artiklis 56 osutatud kirjete mahaarvamist ning enne artikli 79 kohaldamist, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavad esimese taseme omavahendid enne artiklis 56 osutatud kirjete mahaarvamist ning enne artikli 79 kohaldamist, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahendid enne artiklis 66 osutatud mahaarvamisi ning enne artikli 79 kohaldamist, kui nende järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahendid enne artiklis 66 osutatud mahaarvamisi ning enne artikli 79 kohaldamist, kui nende järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu muud kapitaliinstrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu muud kapitaliinstrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud otseste või varjatud optsioonitunnustega instrumendid, mis kasutamise korral lühendaksid tegelikku järelejäänud tähtaega vähem kui ühe aastani;

| e) | muud tagatud ja tagamata laenud ja kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, sealhulgas tähtajalised hoiused, välja arvatud juhul, kui artiklites 428al–428ao on sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

e)

muud tagatud ja tagamata laenud ja kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, sealhulgas tähtajalised hoiused, välja arvatud juhul, kui artiklites 428al–428ao on sätestatud teisiti.

7. PEATÜKK

Nõutav stabiilne rahastamine stabiilse netorahastamise kordaja lihtsustatud arvutamise jaoks

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 428aq

Nõutava stabiilse rahastamise summa lihtsustatud arvutamine

1.   Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, tuleb väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks nõutava stabiilse rahastamise summa arvutada, korrutades eri kategooriate või eri liiki varade ja bilansiväliste kirjete bilansilise väärtuse asjaomaste nõutava stabiilse rahastamise teguritega, mida kohaldatakse 2. jao kohaselt. Nõutava stabiilse rahastamise kogusumma on varade ja bilansiväliste kirjete kaalutud summade kogusumma.

2   Varad, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud on laenuks võtnud, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega, ning mis on nende bilansis arvele võetud ning mille puhul nad ei ole tegelikud tulusaajad, jäetakse nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamisel välja.

Varade suhtes, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud on laenuks võtnud, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega, ning mis ei ole nende bilansis arvele võetud, kuid mille puhul nad on tegelikud tulusaajad, kohaldatakse 2. jao alusel nõutava stabiilse rahastamise tegureid.

3.   Varasid, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud on laenuks andnud, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega, ning mille puhul nad jäävad tegelikeks tulusaajateks, isegi kui need varad ei jää nende bilanssi, käsitletakse käesoleva peatüki kohaldamisel koormatud varadena ning nende suhtes kohaldatakse 2. jao alusel nõutava stabiilse rahastamise tegureid. Muul juhul jäetakse sellised varad nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamisel välja.

4.   Varadele, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on kuus kuud või rohkem, määratakse nõutava stabiilse rahastamise tegur, mida kohaldataks 2. jao alusel nende varade suhtes siis, kui need oleksid koormamata, või nõutava stabiilse rahastamise tegur, mis oleks muul viisil kohaldatav nende koormatud varade suhtes, olenevalt sellest, kumb tegur on suurem. Sama kehtib siis, kui koormatud varade järelejäänud tähtaeg on lühem kui koormatise allikaks oleva tehingu järelejäänud tähtaeg.

Varade suhtes, mille koormamise järelejäänud periood on lühem kui kuus kuud, tuleb kohaldada nõutava stabiilse rahastamise tegureid, mida kohaldataks 2. jao kohaselt samade varade suhtes, kui need oleksid koormamata.

5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab uuesti või pandib uuesti vara, mis oli laenuks võetud, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega, ning mida kajastatakse bilansiväliselt, käsitletakse tehingut, mille kaudu vara on laenuks võetud, koormatuna selliselt, et tehingu tähtaeg ei saabu enne, kui krediidiasutus või investeerimisühing on laenuks võetud vara tagastanud.

6.   Koormamata varadena käsitatakse järgmisi varasid:

| a) | varad, mis kuuluvad kogumisse, mida saab kohe kasutada tagatisena, et hankida täiendavat rahastamist kokkulepitud või – kui kogumit haldab keskpank – kokkuleppimata, aga veel rahastamata krediidiliinidest, mis on krediidiasutusele või investeerimisühingule kättesaadavad, sealhulgas varad, mille krediidiasutus on paigutanud kooperatiivse võrgustiku või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi keskasutusse; |
| --- | --- |

a)

varad, mis kuuluvad kogumisse, mida saab kohe kasutada tagatisena, et hankida täiendavat rahastamist kokkulepitud või – kui kogumit haldab keskpank – kokkuleppimata, aga veel rahastamata krediidiliinidest, mis on krediidiasutusele või investeerimisühingule kättesaadavad, sealhulgas varad, mille krediidiasutus on paigutanud kooperatiivse võrgustiku või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi keskasutusse;

| b) | varad, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud krediidiriski maandamise eesmärgil tagatisena tagatud laenuandmistehingute, tagatud rahastamistehingute või tagatiste vahetamise tehingutega ning mida krediidiasutus või investeerimisühing võib võõrandada; |
| --- | --- |

b)

varad, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud krediidiriski maandamise eesmärgil tagatisena tagatud laenuandmistehingute, tagatud rahastamistehingute või tagatiste vahetamise tehingutega ning mida krediidiasutus või investeerimisühing võib võõrandada;

| c) | varad, mis on lisatud pandikirja emiteerimisel mittekohustusliku ületagatusena. |
| --- | --- |

c)

varad, mis on lisatud pandikirja emiteerimisel mittekohustusliku ületagatusena.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti a kohaldamisel eeldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, et kogumisse kuuluvad varad on koormatud suureneva likviidsuse järjekorras, võttes aluseks artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud likviidsete vahendite liigituse ja alustades varadest, mida likviidsuspuhvri puhul ei aktsepteerita.

7.   Mittestandardsete ajutiste toimingute puhul, mida EKP või liikmesriigi keskpank või kolmanda riigi keskpank korraldab oma mandaadi täitmiseks kogu turgu hõlmava finantsstressi või erakorraliste makromajanduslike olude korral, võib järgmiste varade suhtes kohaldada vähendatud nõutava stabiilse rahastamise tegurit:

| a) | erandina artiklist 428aw ja artikli 428az lõike 1 punktist a varad, mis on koormatud käesolevas lõigus osutatud toimingute jaoks; |
| --- | --- |

a)

erandina artiklist 428aw ja artikli 428az lõike 1 punktist a varad, mis on koormatud käesolevas lõigus osutatud toimingute jaoks;

| b) | erandina artiklist 428aw ja artikli 428ay punktist b rahalised nõuded, mis tulenevad käesolevas lõigus osutatud toimingutest. |
| --- | --- |

b)

erandina artiklist 428aw ja artikli 428ay punktist b rahalised nõuded, mis tulenevad käesolevas lõigus osutatud toimingutest.

Pädevad asutused määravad kokkuleppel tehingu vastaspooleks oleva keskpangaga kindlaks nõutava stabiilse rahastamise teguri, mida tuleb kohaldada esimese lõigu punktides a ja b osutatud varade suhtes. Esimese lõigu punktis a osutatud koormatud varade suhtes kohaldatav nõutava stabiilse rahastamise tegur ei või olla väiksem kui nõutava stabiilse rahastamise tegur, mida kohaldataks 2. jao alusel nende varade suhtes siis, kui need oleksid koormamata.

Kui teise lõigu kohaselt kohaldatakse vähendatud nõutava stabiilse rahastamise tegurit, jälgivad pädevad asutused tähelepanelikult kõnealuse vähendatud teguri mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute stabiilse rahastamise positsioonidele ning võtavad vajaduse korral asjakohaseid järelevalvemeetmeid.

8.   Topeltarvestuse ärahoidmiseks jätavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kooskõlas käesoleva peatükiga nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamise muudest osadest välja varad, mis on seotud tagatisega, mida tunnistatakse muutuvtagatisena, mis on esitatud kooskõlas artikli 428k lõike 4 punktiga b või artikli 428ah lõikega 2, või alustamise tagatisena või vastaspoole tagatisfondi osamaksena kooskõlas artikli 428ag punktidega a ja b.

9.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamisel arvesse finantsinstrumente, valuutasid ja kaupu, mille ostukorraldus on täidetud. Nad jätavad nõutava stabiilse rahastamise summa arvutamisel välja finantsinstrumendid, valuutad ja kaubad, mille müügikorraldus on täidetud, tingimusel et neid tehinguid ei kajastata krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis tuletisinstrumentidena ega tagatud rahastamistehingutena ning et neid tehinguid kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis siis, kui need on arveldatud.

10.   Pädevad asutused võivad kindlaks määrata nõutava stabiilse rahastamise tegurid, mida tuleb kohaldada bilansiväliste riskipositsioonide suhtes, millele ei ole käesolevas peatükis viidatud, tagamaks, et krediidiasutused ja investeerimisühingud omavad asjakohast kättesaadava stabiilse rahastamise summat nende riskipositsioonide sellise osa puhul, mille korral eeldatakse, et need vajavad rahastamist stabiilse netorahastamise kordaja üheaastase perioodi jooksul. Nende tegurite kindlaksmääramiseks võtavad pädevad asutused eelkõige arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu maine olulist kahjustamist, mis võib tuleneda selle rahastamise võimaldamata jätmisest.

Pädevad asutused teatavad EBA-le nende bilansiväliste riskipositsioonide liigid, mille puhul nad on vähemalt kord aastas kindlaks määranud nõutava stabiilse rahastamise tegurid. Seda teatades esitavad nad ka selgitused nende tegurite kindlaksmääramisel kohaldatud meetodite kohta.

Artikkel 428ar

Vara järelejäänud tähtaeg

1.   Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtma selliste nõutava stabiilse rahastamise tegurite kindlaksmääramisel, mida tuleb kohaldada nende varade ja bilansiväliste kirjete suhtes 2. jao kohaselt, arvesse oma varade ja bilansiväliste kirjete järelejäänud lepingulist tähtaega.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikega 3 eraldatud varasid nende varade aluseks oleva riskipositsiooni kohaselt. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad nende varade suhtes siiski suuremaid nõutava stabiilse rahastamise tegureid olenevalt koormamise perioodist, mille teevad kindlaks pädevad asutused, kes võtavad arvesse seda, kas krediidiasutus või investeerimisühing suudab selliseid varasid vabalt võõrandada või vahetada, ning võtavad arvesse tähtaega krediidiasutuse või investeerimisühingu klientide puhul, keda sellised eraldamisnõuded puudutavad.

3.   Vara järelejäänud tähtaja arvutamisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võimalusi, tuginedes eeldusele, et emitent või vastaspool kasutab võimalusi vara tähtaja pikendamiseks. Võimaluste puhul, mida saab kasutada krediidiasutuse või investeerimisühingu valikul, peavad krediidiasutus või investeerimisühing ja pädevad asutused võtma arvesse mainega seotud tegureid, mis võivad piirata krediidiasutuse või investeerimisühingu suutlikkust võimalust mitte kasutada, eelkõige turu ja klientide ootusi, et krediidiasutus või investeerimisühing peaks teatavaid varasid nende tähtaja lõppemisel pikendama.

4.   Et määrata kindlaks 2. jao alusel kohaldatavad nõutava stabiilse rahastamise tegurid, käsitletakse selliste amortiseerivate laenude puhul, mille järelejäänud lepinguline tähtaeg on üks aasta või rohkem, iga osa, mille tähtaeg saabub vähem kui kuue kuu jooksul, ja iga osa, mille tähtaeg on kuus kuud kuni üks aasta, laenuna, mille järelejäänud tähtaeg on vastavalt alla kuue kuu ning kuus kuud kuni vähem kui aasta.

2. jagu

Nõutava stabiilse rahastamise tegurid

Artikkel 428as

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 0 %

1.   Järgmiste varade suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:

| a) | koormamata varad, mis on kõlblikud kui 1. taseme kvaliteetsed likviidsed varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis osutatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele; |
| --- | --- |

a)

koormamata varad, mis on kõlblikud kui 1. taseme kvaliteetsed likviidsed varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis osutatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele;

| b) | kõik reservid, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab EKPs või liikmesriigi keskpangas või kolmanda riigi keskpangas, sealhulgas nõutavad reservid ja ülereservid; |
| --- | --- |

b)

kõik reservid, mida krediidiasutus või investeerimisühing hoiab EKPs või liikmesriigi keskpangas või kolmanda riigi keskpangas, sealhulgas nõutavad reservid ja ülereservid;

| c) | kõik EKP, liikmesriigi keskpanga või kolmanda riigi keskpanga vastu olevad nõuded, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud; |
| --- | --- |

c)

kõik EKP, liikmesriigi keskpanga või kolmanda riigi keskpanga vastu olevad nõuded, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui kuus kuud;

| d) | varad, mis on liigitatud kohustustega omavahel sõltuvaks kooskõlas artikliga 428f. |
| --- | --- |

d)

varad, mis on liigitatud kohustustega omavahel sõltuvaks kooskõlas artikliga 428f.

2.   Erandina lõike 1 punktist b võivad pädevad asutused otsustada asjaomase keskpangaga kokkuleppel kohaldada nõutavate reservide suhtes suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, võttes eelkõige arvesse seda, kui suures ulatuses eksisteerib üheaastase perioodi jooksul reservinõudeid, mis nõuavad seega seonduvat stabiilset rahastamist.

Tütarettevõtjate puhul, mille peakontor asub kolmandas riigis, kus nõutavate keskpanga reservide suhtes tuleb selle kolmanda riigi õiguse alusel, millega on kehtestatud stabiilse netorahastamise nõue, kohaldada suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, võetakse konsolideerimisel arvesse seda suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit.

Artikkel 428at

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 5 %

1.   Artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud ettenähtud krediidi- ja likviidsuslimiitide kasutamata osa suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 5 %.

2.   Kõikide tuletislepinguid hõlmavate tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud nende tuletislepinguid hõlmavate tasaarvestatavate tehingute kogumite absoluutse õiglase väärtuse suhtes, brutosummas esitatud tagatisi arvestamata, nõutava stabiilse rahastamise tegurit 5 %, kui nendel tasaarvestatavate tehingute kogumitel on negatiivne õiglane väärtus. Käesoleva lõike kohaldamisel määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud õiglase väärtuse kindlaks brutosummana, esitatud tagatisi arvestamata, või arveldusmaksete ja laekumistena, mis on seotud selliste lepingute väärtuse muutumisega.

Artikkel 428au

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 10 %

Järgmiste varade ja bilansiväliste kirjete suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 10 %:

| a) | koormamata varad, mis on kõlblikud kui 1. taseme väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele; |
| --- | --- |

a)

koormamata varad, mis on kõlblikud kui 1. taseme väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele;

| b) | I lisas osutatud kaubanduse rahastamise bilansiväliste kirjetega seotud tooted. |
| --- | --- |

b)

I lisas osutatud kaubanduse rahastamise bilansiväliste kirjetega seotud tooted.

Artikkel 428av

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 20 %

Koormamata varade suhtes, mis on kõlblikud kui 2A. taseme varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, ja kõnealuses delegeeritud õigusaktis osutatud investeerimisfondide koormamata aktsiate ja osakute suhtes, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 20 %, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele.

Artikkel 428aw

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 50 %

Järgmiste varade suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:

| a) | tagatud ja tagamata laenud, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta, tingimusel et need on koormatud vähem kui üheks aastaks; |
| --- | --- |

a)

tagatud ja tagamata laenud, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta, tingimusel et need on koormatud vähem kui üheks aastaks;

| b) | muud varad, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta, kui artiklites 428as–428av ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

b)

muud varad, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta, kui artiklites 428as–428av ei ole sätestatud teisiti;

| c) | varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta, välja arvatud juhul, kui neile varadele määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artiklitega 428ax, 428ay ja 428az, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse nimetatud suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mida kohaldataks nende varade suhtes, kui need oleksid koormamata. |
| --- | --- |

c)

varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud, ent vähem kui üks aasta, välja arvatud juhul, kui neile varadele määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artiklitega 428ax, 428ay ja 428az, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse nimetatud suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mida kohaldataks nende varade suhtes, kui need oleksid koormamata.

Artikkel 428ax

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 55 %

Varade suhtes, mis on kõlblikud kui 2B. taseme varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga, ja kõnealuses delegeeritud õigusaktis osutatud investeerimisfondide aktsiate ja osakute suhtes, kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 55 %, olenemata sellest, kas need vastavad kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud tegevusnõuetele ja likviidsuspuhvri koosseisu nõuetele, tingimusel et need on koormatud vähem kui üheks aastaks.

Artikkel 428ay

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 85 %

Järgmiste varade ja bilansiväliste kirjete suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 85 %:

| a) | varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas raha, mis on esitatud tuletislepingute alustamise tagatisena või osamaksena keskse vastaspoole tagatisfondi, välja arvatud juhul, kui neile varadele määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artikliga 428az, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse nimetatud suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mida kohaldataks nende varade suhtes, kui need oleksid koormamata; |
| --- | --- |

a)

varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas raha, mis on esitatud tuletislepingute alustamise tagatisena või osamaksena keskse vastaspoole tagatisfondi, välja arvatud juhul, kui neile varadele määrataks suurem nõutava stabiilse rahastamise tegur kooskõlas artikliga 428az, kui need oleksid koormamata, millisel juhul kohaldatakse nimetatud suuremat nõutava stabiilse rahastamise tegurit, mida kohaldataks nende varade suhtes, kui need oleksid koormamata;

| b) | koormamata laenud, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele, ja mis ei ole tähtajaks tasumata rohkem kui 90 päeva; |
| --- | --- |

b)

koormamata laenud, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem, välja arvatud laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele, ja mis ei ole tähtajaks tasumata rohkem kui 90 päeva;

| c) | kaubanduse rahastamise bilansiliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem; |
| --- | --- |

c)

kaubanduse rahastamise bilansiliste kirjetega seotud tooted, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem;

| d) | koormamata väärtpaberid, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem ja mis ei ole makseviivituses kooskõlas artikliga 178 ning mis ei ole kõlblikud kui likviidsed varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

d)

koormamata väärtpaberid, mille järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem ja mis ei ole makseviivituses kooskõlas artikliga 178 ning mis ei ole kõlblikud kui likviidsed varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga;

| e) | koormamata börsil kaubeldavad aktsiad, mis ei ole kõlblikud kui 2B. taseme varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

e)

koormamata börsil kaubeldavad aktsiad, mis ei ole kõlblikud kui 2B. taseme varad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga;

| f) | füüsilised kaubeldavad kaubad, sealhulgas kuld, kuid välja arvatud kauba tuletisinstrumendid. |
| --- | --- |

f)

füüsilised kaubeldavad kaubad, sealhulgas kuld, kuid välja arvatud kauba tuletisinstrumendid.

Artikkel 428az

Nõutava stabiilse rahastamise tegur 100 %

1.   Järgmiste varade suhtes kohaldatakse nõutava stabiilse rahastamise tegurit 100 %:

| a) | varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem; |
| --- | --- |

a)

varad, mille koormatise järelejäänud tähtaeg on üks aasta või rohkem;

| b) | muud varad kui artiklites 428as–428ay osutatud varad, sealhulgas laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele lepingulise järelejäänud tähtajaga üks aasta või rohkem, viivisnõuded, omavahenditest maha arvatud kirjed, põhivarad, börsil mittekaubeldavad aktsiad, säilitatud huvid, kindlustusvarad, makseviivituses väärtpaberid. |
| --- | --- |

b)

muud varad kui artiklites 428as–428ay osutatud varad, sealhulgas laenud finantssektorisse kuuluvatele klientidele lepingulise järelejäänud tähtajaga üks aasta või rohkem, viivisnõuded, omavahenditest maha arvatud kirjed, põhivarad, börsil mittekaubeldavad aktsiad, säilitatud huvid, kindlustusvarad, makseviivituses väärtpaberid.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad nõutava stabiilse rahastamise tegurit 100 % kooskõlas artikliga 428d arvutatud kõikide positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite õiglaste väärtuste summa ning kõikide negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumite õiglaste väärtuste summa vahe suhtes, kui see on positiivne.

Esimeses lõigus osutatud arvutamisel kohaldatakse järgmisi reegleid:

| a) | muutuvtagatis, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud saavad oma vastaspooltelt, arvatakse maha positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest, kui muutuvtagatisena saadud tagatis kvalifitseerub kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga 1. taseme varaks, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja oma tegevuse käigus võimelised seda tagatist uuesti kasutama; |
| --- | --- |

a)

muutuvtagatis, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud saavad oma vastaspooltelt, arvatakse maha positiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest, kui muutuvtagatisena saadud tagatis kvalifitseerub kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga 1. taseme varaks, välja arvatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis sätestatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad, ning kui krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on selleks seaduslik õigus ja oma tegevuse käigus võimelised seda tagatist uuesti kasutama;

| b) | kõik muutuvtagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud oma vastaspooltele esitavad, arvatakse maha negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest.“ |
| --- | --- |

b)

kõik muutuvtagatised, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud oma vastaspooltele esitavad, arvatakse maha negatiivse õiglase väärtusega tasaarvestatavate tehingute kogumi õiglasest väärtusest.“

| 117) | VII osa asendatakse järgmisega:


  „VII OSA


  FINANTSVÕIMENDUS



  Artikkel 429
  Finantsvõimenduse määra arvutamine

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad oma finantsvõimenduse määra vastavalt lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud metoodikale.


  2.   Finantsvõimenduse määra arvutamiseks jagatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitalinäitaja selle asutuse või ühingu koguriskipositsiooni näitajaga ning väljendatakse protsentides.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad finantsvõimenduse määra aruandekuupäeva seisuga.


  3.   Lõike 2 kohaldamisel on kapitalinäitajaks esimese taseme omavahendid.


  4.   Lõike 2 kohaldamisel on koguriskipositsiooni näitaja järgmiste riskipositsioonide väärtuste summa:






  a) | varad, välja arvatud II lisas loetletud tuletislepingud, krediidituletisinstrumendid ja artiklis 429e osutatud positsioonid, arvutatuna kooskõlas artikli 429b lõikega 1; |
| --- | --- | --- |

117)

VII osa asendatakse järgmisega:

„VII OSA

FINANTSVÕIMENDUS

Artikkel 429

Finantsvõimenduse määra arvutamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad oma finantsvõimenduse määra vastavalt lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud metoodikale.

2.   Finantsvõimenduse määra arvutamiseks jagatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitalinäitaja selle asutuse või ühingu koguriskipositsiooni näitajaga ning väljendatakse protsentides.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad finantsvõimenduse määra aruandekuupäeva seisuga.

3.   Lõike 2 kohaldamisel on kapitalinäitajaks esimese taseme omavahendid.

4.   Lõike 2 kohaldamisel on koguriskipositsiooni näitaja järgmiste riskipositsioonide väärtuste summa:

a)

varad, välja arvatud II lisas loetletud tuletislepingud, krediidituletisinstrumendid ja artiklis 429e osutatud positsioonid, arvutatuna kooskõlas artikli 429b lõikega 1;

| b) | II lisas loetletud tuletislepingud ja krediidituletisinstrumendid, sealhulgas bilansivälised lepingud ja krediidituletisinstrumendid, arvutatuna kooskõlas artiklitega 429c ja 429d; |
| --- | --- |

b)

II lisas loetletud tuletislepingud ja krediidituletisinstrumendid, sealhulgas bilansivälised lepingud ja krediidituletisinstrumendid, arvutatuna kooskõlas artiklitega 429c ja 429d;

| c) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute vastaspoole krediidiriski lisandid (sealhulgas bilansivälised), arvutatuna kooskõlas artikliga 429e; |
| --- | --- |

c)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute vastaspoole krediidiriski lisandid (sealhulgas bilansivälised), arvutatuna kooskõlas artikliga 429e;

| d) | bilansivälised kirjed, välja arvatud II lisas loetletud tuletislepingud, krediidituletisinstrumendid, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud ning artiklites 429d ja 429g osutatud positsioonid, arvutatuna kooskõlas artikliga 429f; |
| --- | --- |

d)

bilansivälised kirjed, välja arvatud II lisas loetletud tuletislepingud, krediidituletisinstrumendid, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud ning artiklites 429d ja 429g osutatud positsioonid, arvutatuna kooskõlas artikliga 429f;

| e) | tavapärastel tingimustel toimuvad ostud või müügid, mis on arveldusootel, arvutatuna kooskõlas artikliga 429g. |
| --- | --- |

e)

tavapärastel tingimustel toimuvad ostud või müügid, mis on arveldusootel, arvutatuna kooskõlas artikliga 429g.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad pika arveldustähtajaga tehinguid kooskõlas esimese lõigu punktidega a–d.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad vähendada esimese lõigu punktides a ja d osutatud riskipositsioonide väärtusi vastavalt bilansiliste kirjete ja bilansiväliste kirjete suhtes tehtavate üldise krediidiriskiga korrigeerimiste summa võrra, kasutades alammäärana nulli, kui krediidiriskiga korrigeerimised on vähendanud esimese taseme omavahendeid.

5.   Erandina lõike 4 punktist d kohaldatakse järgmisi sätteid:

| a) | tuletisinstrumenti, mida loetakse lõike 4 punkti d kohaselt bilansiväliseks kirjeks, aga mida käsitletakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt tuletisinstrumendina, käsitletakse nimetatud punkti kohaselt; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumenti, mida loetakse lõike 4 punkti d kohaselt bilansiväliseks kirjeks, aga mida käsitletakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt tuletisinstrumendina, käsitletakse nimetatud punkti kohaselt;

| b) | kui kliiriva liikmena tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu klient astub vahetult tuletistehingusse keskse vastaspoolega ja krediidiasutus või investeerimisühing tagab kliendi sellest tehingust tingitud kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes, arvutab krediidiasutus või investeerimisühing oma sellest garantiist tuleneva riskipositsiooni kooskõlas lõike 4 punktiga b, nagu oleks see krediidiasutus või investeerimisühing astunud vahetult tehingusse kliendiga, sealhulgas seoses rahalise muutuvtagatise saamise või andmisega. |
| --- | --- |

b)

kui kliiriva liikmena tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu klient astub vahetult tuletistehingusse keskse vastaspoolega ja krediidiasutus või investeerimisühing tagab kliendi sellest tehingust tingitud kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes, arvutab krediidiasutus või investeerimisühing oma sellest garantiist tuleneva riskipositsiooni kooskõlas lõike 4 punktiga b, nagu oleks see krediidiasutus või investeerimisühing astunud vahetult tehingusse kliendiga, sealhulgas seoses rahalise muutuvtagatise saamise või andmisega.

Esimese lõigu punktis b nimetatud käsitlust kohaldatakse ka krediidiasutusele või investeerimisühingule, kes tegutseb kõrgema tasandi kliendina, kes tagab oma kliendi kauplemisriski positsioonid.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti b ja teise lõigu kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitleda sidusüksust kliendina ainult siis, kui üksus jääb väljapoole konsolideerimise regulatiivset kohaldamisala tasandile, millel kohaldatakse artikli 92 lõike 3 punktis d sätestatud nõuet.

6.   Käesoleva artikli lõike 4 punkti e ja artikli 429g kohaldamisel tähendab „tavapärastel tingimustel toimuv ost või müük“ väärtpaberi ostu või müüki vastavalt lepingule, mille tingimuste kohaselt antakse väärtpaber üle ajavahemiku jooksul, mis on tavaliselt kas kehtestatud õigusaktidega või konkreetsel turul kokkuleppeliselt välja kujunenud.

7.   Kui käesolevas osas ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud koguriskipositsiooni näitaja järgmiste põhimõtete kohaselt:

| a) | füüsilist või finantstagatist, garantiisid või ostetud krediidiriskimaandust ei kasutata koguriskipositsiooni näitaja vähendamiseks; |
| --- | --- |

a)

füüsilist või finantstagatist, garantiisid või ostetud krediidiriskimaandust ei kasutata koguriskipositsiooni näitaja vähendamiseks;

| b) | varasid ei tasaarvestata kohustustega. |
| --- | --- |

b)

varasid ei tasaarvestata kohustustega.

8.   Erandina lõike 7 punktist b võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud vähendada eelrahastamise laenu või vahepealse laenu riskipositsiooni väärtust positiivse kontojäägi võrra laenu saanud võlgniku säästukontol ning lisada saadud summa koguriskipositsiooni näitaja hulka üksnes siis, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | laenu andmise tingimuseks on säästukonto avamine laenu andva krediidiasutuse või investeerimisühingu juures ning nii laen kui ka säästukonto on reguleeritud sama valdkondliku õigusega; |
| --- | --- |

a)

laenu andmise tingimuseks on säästukonto avamine laenu andva krediidiasutuse või investeerimisühingu juures ning nii laen kui ka säästukonto on reguleeritud sama valdkondliku õigusega;

| b) | võlgnik ei saa säästukonto jääki ei osaliselt ega tervikuna välja võtta kogu laenu kestuse jooksul; |
| --- | --- |

b)

võlgnik ei saa säästukonto jääki ei osaliselt ega tervikuna välja võtta kogu laenu kestuse jooksul;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing võib tingimusteta ja tagasivõtmatult kasutada säästukonto jääki laenulepingust tuleneva mis tahes nõude rahuldamiseks punktis a osutatud valdkondliku õigusega reguleeritud juhtudel, sealhulgas võlgniku poolt maksmata jätmise või võlgniku maksejõuetuse korral. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing võib tingimusteta ja tagasivõtmatult kasutada säästukonto jääki laenulepingust tuleneva mis tahes nõude rahuldamiseks punktis a osutatud valdkondliku õigusega reguleeritud juhtudel, sealhulgas võlgniku poolt maksmata jätmise või võlgniku maksejõuetuse korral.

„Eelrahastamise laen“ või „vahepealne laen“ tähendab laenu, mis antakse laenuvõtjale piiratud ajavahemikuks, et rahuldada laenuvõtja rahastamispuudujääki kuni lõpliku laenu andmiseni kooskõlas neid tehinguid reguleeriva valdkondliku õigusega.

Artikkel 429a

Riskipositsioonid, mida koguriskipositsiooni näitaja ei hõlma

1.   Erandina artikli 429 lõikest 4 võib krediidiasutus või investeerimisühing jätta oma koguriskipositsiooni näitajast välja alljärgneva:

| a) | artikli 36 lõike 1 punkti d kohased mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite kirjetest; |
| --- | --- |

a)

artikli 36 lõike 1 punkti d kohased mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

| b) | artikli 429 lõikes 3 osutatud kapitalinäitaja arvutamisel mahaarvatud vara; |
| --- | --- |

b)

artikli 429 lõikes 3 osutatud kapitalinäitaja arvutamisel mahaarvatud vara;

| c) | riskipositsioonid, mille riskikaal on artikli 113 lõike 6 või 7 kohaselt 0 %; |
| --- | --- |

c)

riskipositsioonid, mille riskikaal on artikli 113 lõike 6 või 7 kohaselt 0 %;

| d) | kui krediidiasutus või investeerimisühing on avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonid, mis tulenevad varadest, mis on nõuded keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu seoses avaliku sektori investeeringutega ja tugilaenudega; |
| --- | --- |

d)

kui krediidiasutus või investeerimisühing on avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonid, mis tulenevad varadest, mis on nõuded keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu seoses avaliku sektori investeeringutega ja tugilaenudega;

| e) | kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonide osad, mis tulenevad tugilaenude vahendamisest teistele krediidiasutustele; |
| --- | --- |

e)

kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonide osad, mis tulenevad tugilaenude vahendamisest teistele krediidiasutustele;

| f) | ekspordikrediidist tulenevate riskipositsioonide tagatud osad, mis vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:






  i) | garantii annab kõlblik kaudse krediidiriski kaitse andja kooskõlas artiklitega 201 ja 202, sealhulgas ekspordikrediidi agentuurid või keskvalitsused; |
| --- | --- | --- |

f)

ekspordikrediidist tulenevate riskipositsioonide tagatud osad, mis vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:

i)

garantii annab kõlblik kaudse krediidiriski kaitse andja kooskõlas artiklitega 201 ja 202, sealhulgas ekspordikrediidi agentuurid või keskvalitsused;

| ii) | riskikaalu 0 % kohaldatakse riskipositsiooni tagatud osale kooskõlas artikli 114 lõikega 2 või 4 või artikli 116 lõikega 4; |
| --- | --- |

ii)

riskikaalu 0 % kohaldatakse riskipositsiooni tagatud osale kooskõlas artikli 114 lõikega 2 või 4 või artikli 116 lõikega 4;

| g) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisriski positsioonid, kui krediidiasutus või investeerimisühing on nõuetele vastava keskse vastaspoole kliiriv liige ning need kliiritakse sama nõuetele vastava keskse vastaspoolega ja need vastavad artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

g)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisriski positsioonid, kui krediidiasutus või investeerimisühing on nõuetele vastava keskse vastaspoole kliiriv liige ning need kliiritakse sama nõuetele vastava keskse vastaspoolega ja need vastavad artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele;

| h) | kui krediidiasutus või investeerimisühing on mitmetasandilises kliendistruktuuris kõrgema tasandi klient, kauplemisriski positsioonid, mis on seotud kliiriva liikmega või üksusega, kes tegutseb krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgema tasandi kliendina, tingimusel et täidetud on artikli 305 lõikes 2 sätestatud tingimused ja krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kohustatud hüvitama kliendile kahjumit, mis on tingitud kas kliiriva liikme või nõuetele vastava keskse vastaspoole kohustuste täitmata jätmisest; |
| --- | --- |

h)

kui krediidiasutus või investeerimisühing on mitmetasandilises kliendistruktuuris kõrgema tasandi klient, kauplemisriski positsioonid, mis on seotud kliiriva liikmega või üksusega, kes tegutseb krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgema tasandi kliendina, tingimusel et täidetud on artikli 305 lõikes 2 sätestatud tingimused ja krediidiasutus või investeerimisühing ei ole kohustatud hüvitama kliendile kahjumit, mis on tingitud kas kliiriva liikme või nõuetele vastava keskse vastaspoole kohustuste täitmata jätmisest;

| i) | usaldusvarad, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:






  i) | need on kooskõlas direktiivi 86/635/EMÜ artikliga 10 ja riiklike üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis; |
| --- | --- | --- |

i)

usaldusvarad, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

i)

need on kooskõlas direktiivi 86/635/EMÜ artikliga 10 ja riiklike üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis;

| ii) | need vastavad kajastamata jätmise kriteeriumidele kooskõlas rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) nr 9, mida kohaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002; |
| --- | --- |

ii)

need vastavad kajastamata jätmise kriteeriumidele kooskõlas rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) nr 9, mida kohaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002;

| iii) | need vastavad konsolideerimata jätmise kriteeriumidele, mis on sätestatud IFRSis nr 10, mida kohaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

iii)

need vastavad konsolideerimata jätmise kriteeriumidele, mis on sätestatud IFRSis nr 10, mida kohaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002, kui see on asjakohane;

| j) | riskipositsioonid, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:






  i) | need on avaliku sektori asutusega seotud riskipositsioonid; |
| --- | --- | --- |

j)

riskipositsioonid, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

i)

need on avaliku sektori asutusega seotud riskipositsioonid;

| ii) | neid käsitletakse vastavalt artikli 116 lõikele 4; |
| --- | --- |

ii)

neid käsitletakse vastavalt artikli 116 lõikele 4;

| iii) | need tulenevad hoiustest, mille krediidiasutus või investeerimisühing on juriidiliselt kohustatud üle kandma punktis i osutatud avaliku sektori asutusele eesmärgiga rahastada üldistes huvides olevaid investeeringuid; |
| --- | --- |

iii)

need tulenevad hoiustest, mille krediidiasutus või investeerimisühing on juriidiliselt kohustatud üle kandma punktis i osutatud avaliku sektori asutusele eesmärgiga rahastada üldistes huvides olevaid investeeringuid;

| k) | väljalaenamata ülemäärane tagatis kolmepoolse agendi juures; |
| --- | --- |

k)

väljalaenamata ülemäärane tagatis kolmepoolse agendi juures;

| l) | kui krediidiasutus või investeerimisühing kajastab vastaspoolele antud rahalist muutuvtagatist kohaldatava raamatupidamistava kohaselt nõudeks oleva varana, nõudeks olev vara, tingimusel et artikli 429c lõike 3 punktides a–e sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

l)

kui krediidiasutus või investeerimisühing kajastab vastaspoolele antud rahalist muutuvtagatist kohaldatava raamatupidamistava kohaselt nõudeks oleva varana, nõudeks olev vara, tingimusel et artikli 429c lõike 3 punktides a–e sätestatud tingimused on täidetud;

| m) | traditsioonilise väärtpaberistamisega seotud väärtpaberistatud riskipositsioonid, mis vastavad artikli 244 lõikes 2 sätestatud olulise riski ülekandmise tingimustele; |
| --- | --- |

m)

traditsioonilise väärtpaberistamisega seotud väärtpaberistatud riskipositsioonid, mis vastavad artikli 244 lõikes 2 sätestatud olulise riski ülekandmise tingimustele;

| n) | järgmised riskipositsioonid krediidiasutuse või investeerimisühingu keskpangas, mis on võetud pärast erandi jõustumist, tingimusel et kohaldatakse lõigetes 5 ja 6 sätestatud tingimusi:






  i) | mündid ja pangatähed keskpanga jurisdiktsiooni ametlikus valuutas; |
| --- | --- | --- |

n)

järgmised riskipositsioonid krediidiasutuse või investeerimisühingu keskpangas, mis on võetud pärast erandi jõustumist, tingimusel et kohaldatakse lõigetes 5 ja 6 sätestatud tingimusi:

i)

mündid ja pangatähed keskpanga jurisdiktsiooni ametlikus valuutas;

| ii) | varad, mis kujutavad endast nõudeid keskpanga vastu, sealhulgas keskpangas hoitavad reservid; |
| --- | --- |

ii)

varad, mis kujutavad endast nõudeid keskpanga vastu, sealhulgas keskpangas hoitavad reservid;

| o) | kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud tegevusloa kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 16 ja artikli 54 lõike 2 punktiga a, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonid, mis tulenevad kõnealuse määruse lisa C jao punktis a loetletud panganduskõrvalteenustest, mis on otseselt seotud kõnealuse lisa A ja B jaos loetletud põhi- või kõrvalteenustega; |
| --- | --- |

o)

kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud tegevusloa kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikliga 16 ja artikli 54 lõike 2 punktiga a, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonid, mis tulenevad kõnealuse määruse lisa C jao punktis a loetletud panganduskõrvalteenustest, mis on otseselt seotud kõnealuse lisa A ja B jaos loetletud põhi- või kõrvalteenustega;

| p) | kui krediidiasutus või investeerimisühing on määratud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga b, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonid, mis tulenevad kõnealuse määruse lisa C jao punktis a loetletud panganduskõrvalteenustest, mis on otseselt seotud kõnealuse lisa A ja B jaos loetletud põhi- või kõrvalteenustega, mida osutab kõnealuse määruse artikli 16 kohaselt tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositoorium. |
| --- | --- |

p)

kui krediidiasutus või investeerimisühing on määratud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga b, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonid, mis tulenevad kõnealuse määruse lisa C jao punktis a loetletud panganduskõrvalteenustest, mis on otseselt seotud kõnealuse lisa A ja B jaos loetletud põhi- või kõrvalteenustega, mida osutab kõnealuse määruse artikli 16 kohaselt tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositoorium.

Esimese lõigu punkti m kohaldamisel lisavad krediidiasutused või investeerimisühingud koguriskipositsiooni näitaja hulka kõik säilitatud riskipositsioonid.

2.   Lõike 1 punktide d ja e kohaldamisel tähendab „avaliku sektori arengukrediidiasutus“ krediidiasutust, mis vastab kõikidele järgmistele tingimustele:

| a) | selle on asutanud liikmesriigi keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus; |
| --- | --- |

a)

selle on asutanud liikmesriigi keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus;

| b) | selle tegevus piirdub avaliku finants-, sotsiaal- või majanduspoliitika konkreetsete eesmärkide edendamisega kooskõlas sellele asutusele kohaldatavate õigusaktide ja sätetega, sealhulgas põhikirjaga, ja konkurentsiväliselt; |
| --- | --- |

b)

selle tegevus piirdub avaliku finants-, sotsiaal- või majanduspoliitika konkreetsete eesmärkide edendamisega kooskõlas sellele asutusele kohaldatavate õigusaktide ja sätetega, sealhulgas põhikirjaga, ja konkurentsiväliselt;

| c) | selle eesmärk ei ole suurendada kasumit ega turuosa; |
| --- | --- |

c)

selle eesmärk ei ole suurendada kasumit ega turuosa;

| d) | kui liidu riigiabireeglitest ei tulene teisiti, on keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse kohustus kaitsta krediidiasutuse elujõulisust või tagada otseselt või kaudselt vähemalt 90 % krediidiasutuse omavahendite nõuetest, rahastamisnõuetest või väljastatud tugilaenudest; |
| --- | --- |

d)

kui liidu riigiabireeglitest ei tulene teisiti, on keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse kohustus kaitsta krediidiasutuse elujõulisust või tagada otseselt või kaudselt vähemalt 90 % krediidiasutuse omavahendite nõuetest, rahastamisnõuetest või väljastatud tugilaenudest;

| e) | see ei võta vastu direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 5 või seda direktiivi rakendavas liikmesriigi õigusaktis määratletud tagatud hoiuseid, mida võib liigitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ (*13) artikli 3 punktis a määratletud tarbijate tähtajalisteks või säästuhoiusteks. |
| --- | --- |

e)

see ei võta vastu direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 5 või seda direktiivi rakendavas liikmesriigi õigusaktis määratletud tagatud hoiuseid, mida võib liigitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ (*13) artikli 3 punktis a määratletud tarbijate tähtajalisteks või säästuhoiusteks.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel võib selliseks avaliku poliitika eesmärgiks olla anda liikmesriigi teatud majandussektoritele või geograafilistele piirkondadele tugi- või arengurahastust.

Esimese lõigu punktide d ja e kohaldamisel ning ilma et see piiraks liidu riigiabireegleid ja liikmesriikide sellekohaseid kohustusi, võivad pädevad asutused krediidiasutuse või investeerimisühingu taotluse korral käsitleda selle krediidiasutuse või investeerimisühingu organisatsiooniliselt, struktuuriliselt ja finantsiliselt sõltumatut ja autonoomset üksust avaliku sektori arengukrediidiasutusena, kui kõnealune üksus vastab kõikidele esimeses lõigus loetletud tingimustele ning kui selline käsitlemine ei mõjuta kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu üle tehtava järelevalve tulemuslikkust. Pädevad asutused teavitavad viivitamata komisjoni ja EBAd igast otsusest käsitleda käesoleva lõigu kohaldamisel krediidiasutuse või investeerimisühingu üksust avaliku sektori arengukrediidiasutusena. Pädev asutus vaatab sellise otsuse igal aastal läbi.

3.   Lõike 1 punktide d ja e ning lõike 2 punkti d kohaldamisel tähendab tugilaen laenu, mille on andnud avaliku sektori arengukrediidiasutus või liikmesriigi keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse asutatud üksus kas otse või vahendava krediidiasutuse kaudu konkurentsiväliselt ja kasumit taotlemata selleks, et edendada liikmesriigi keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse avaliku poliitika eesmärke.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei jäta välja käesoleva artikli lõike 1 punktides g ja h osutatud kauplemisriskipositsioone, kui artikli 429 lõike 5 kolmandas lõigus nimetatud tingimus ei ole täidetud.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad jätta välja lõike 1 punktis n loetletud riskipositsioonid, kui mõlemad järgmised tingimused on täidetud:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu pädev asutus on pärast asjaomase keskpangaga konsulteerimist teinud kindlaks ja avalikult deklareerinud, et eksisteerivad erandlikud asjaolud, mis õigustavad väljajätmise rahapoliitika rakendamise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu pädev asutus on pärast asjaomase keskpangaga konsulteerimist teinud kindlaks ja avalikult deklareerinud, et eksisteerivad erandlikud asjaolud, mis õigustavad väljajätmise rahapoliitika rakendamise hõlbustamiseks;

| b) | vabastus antakse piiratud ajaks, mis ei ületa ühte aastat. |
| --- | --- |

b)

vabastus antakse piiratud ajaks, mis ei ületa ühte aastat.

6.   Lõike 1 punkti n alusel välja jäetavad riskipositsioonid peavad vastama mõlemale järgmisele tingimusele:

| a) | need on nomineeritud samas valuutas kui krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kaasatud hoiused; |
| --- | --- |

a)

need on nomineeritud samas valuutas kui krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kaasatud hoiused;

| b) | nende keskmine pikkus ei ületa märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kaasatavate hoiuste keskmist pikkust. |
| --- | --- |

b)

nende keskmine pikkus ei ületa märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kaasatavate hoiuste keskmist pikkust.

7.   Erandina artikli 92 lõike 1 punktist d peab krediidiasutus või investeerimisühing käesoleva artikli lõike 1 punktis n osutatud riskipositsioonide väljajätmise korral täitma väljajätmise kestuse jooksul igal ajal järgmist korrigeeritud finantsvõimenduse määra nõuet:

Formula

kus:

| aLR | = | korrigeeritud finantsvõimenduse määr; |
| --- | --- | --- |
| EMLR | = | krediidiasutuse või investeerimisühingu artikli 429 lõikes 4 määratletud koguriskipositsiooni näitaja, mis hõlmab ka käesoleva artikli lõike 1 punkti n kohaselt välja jäetud riskipositsioone, ning |
| CB | = | käesoleva artikli lõike 1 punkti n kohaselt välja jäetud riskipositsioonide summa. |

aLR

=

korrigeeritud finantsvõimenduse määr;

EMLR

=

krediidiasutuse või investeerimisühingu artikli 429 lõikes 4 määratletud koguriskipositsiooni näitaja, mis hõlmab ka käesoleva artikli lõike 1 punkti n kohaselt välja jäetud riskipositsioone, ning

CB

=

käesoleva artikli lõike 1 punkti n kohaselt välja jäetud riskipositsioonide summa.

Artikkel 429b

Varade riskipositsioonide väärtuse arvutamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad varade riskipositsioonide väärtuse, välja arvatud II lisas loetletud tuletislepingud, krediidituletisinstrumendid ja artiklis 429e osutatud positsioonid, järgmiste põhimõtete kohaselt:

| a) | varade riskipositsiooni väärtus on artikli 111 lõike 1 esimeses lauses osutatud riskipositsioonide väärtused; |
| --- | --- |

a)

varade riskipositsiooni väärtus on artikli 111 lõike 1 esimeses lauses osutatud riskipositsioonide väärtused;

| b) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid ei tasaarvestata. |
| --- | --- |

b)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid ei tasaarvestata.

2.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu pakutav rahalise kogumi võimalus ei ole vastuolus artikli 429 lõike 7 punktis b sätestatud tingimusega ainult siis, kui see vastab mõlemale järgmistest tingimustest:

| a) | rahalise kogumi võimalust pakkuv krediidiasutus või investeerimisühing kannab sinna kaasatud konsolideerimisgrupi üksuste mitme individuaalse konto kreedit- ja deebetjäägid („algkontod“) ühele eraldi kontole, mistõttu lähevad algkontode jäägid nulli; |
| --- | --- |

a)

rahalise kogumi võimalust pakkuv krediidiasutus või investeerimisühing kannab sinna kaasatud konsolideerimisgrupi üksuste mitme individuaalse konto kreedit- ja deebetjäägid („algkontod“) ühele eraldi kontole, mistõttu lähevad algkontode jäägid nulli;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing teeb käesoleva lõigu punktis a osutatud toiminguid iga päev. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing teeb käesoleva lõigu punktis a osutatud toiminguid iga päev.

Käesoleva lõike ja lõike 3 kohaldamisel tähendab „rahaline kogum“ kokkulepet, mille puhul raha- või likviidsusjuhtimise eesmärgil ühendatakse mitme individuaalse konto kreedit- või deebetjääk.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei ole rahaline kogum, mis ei vasta kõnealuse lõike punktis b sätestatud tingimusele, aga vastab kõnealuse lõike punktis a sätestatud tingimusele, vastuolus artikli 429 lõike 7 punktis b sätestatud tingimusega, kui see kogum vastab kõikidele järgmistele tingimustele:

| a) | krediidiasutusel või investeerimisühingul on seadusega tagatud õigus tasaarvestada algkontode jäägid, kandes need mis tahes ajal üle ühele kontole; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutusel või investeerimisühingul on seadusega tagatud õigus tasaarvestada algkontode jäägid, kandes need mis tahes ajal üle ühele kontole;

| b) | algkontode jääkide tähtajad langevad kokku; |
| --- | --- |

b)

algkontode jääkide tähtajad langevad kokku;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing küsib või maksab intressi algkontode koondjäägi alusel; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing küsib või maksab intressi algkontode koondjäägi alusel;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu pädev asutus leiab, et kõigi algkontode jääkide ülekandmise sagedus on koguriskipositsiooni näitajas vaid rahalise kogumi koondjäägi kajastamiseks piisav. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu pädev asutus leiab, et kõigi algkontode jääkide ülekandmise sagedus on koguriskipositsiooni näitajas vaid rahalise kogumi koondjäägi kajastamiseks piisav.

4.   Erandina lõike 1 punktist b võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutada ühe ja sama vastaspoolega toimuva väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu rahalise nõude ja rahalise kohustuse riskipositsiooni väärtuse netoarvestuses ainult siis, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | tehingutel on üks ja seesama selgelt väljendatud lõplik arvelduspäev; |
| --- | --- |

a)

tehingutel on üks ja seesama selgelt väljendatud lõplik arvelduspäev;

| b) | õigus tasaarvestada vastaspoolele võlgnetav summa vastaspoole võlgnetava summaga on õiguslikult jõustatav tavapärase äritegevuse käigus, makseviivituse, maksejõuetuse ja pankroti korral; |
| --- | --- |

b)

õigus tasaarvestada vastaspoolele võlgnetav summa vastaspoole võlgnetava summaga on õiguslikult jõustatav tavapärase äritegevuse käigus, makseviivituse, maksejõuetuse ja pankroti korral;

| c) | vastaspooled kavatsevad arveldada netoarvestuses, arveldada samal ajal või tehingute suhtes kohaldatakse arveldusmehhanismi, mille tulemus on tasaarvestusega funktsionaalselt samaväärne. |
| --- | --- |

c)

vastaspooled kavatsevad arveldada netoarvestuses, arveldada samal ajal või tehingute suhtes kohaldatakse arveldusmehhanismi, mille tulemus on tasaarvestusega funktsionaalselt samaväärne.

5.   Lõike 4 punkti c kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud pidada arveldusmehhanismi tulemust tasaarvestusega funktsionaalselt samaväärseks ainult siis, kui arvelduspäeval on mehhanismi raames tehingute rahavoogude netotulem võrdne tasaarvestusekohase ühe netosummaga ja täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | tehingud arveldatakse sama arveldussüsteemi või ühist arvelduste infrastruktuuri kasutavate arveldussüsteemide kaudu; |
| --- | --- |

a)

tehingud arveldatakse sama arveldussüsteemi või ühist arvelduste infrastruktuuri kasutavate arveldussüsteemide kaudu;

| b) | arveldamist toetavad raha või päevasisesed krediidilimiidid, mis on ette nähtud tagama tehingute arveldamise tööpäeva lõpuks; |
| --- | --- |

b)

arveldamist toetavad raha või päevasisesed krediidilimiidid, mis on ette nähtud tagama tehingute arveldamise tööpäeva lõpuks;

| c) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute väärtpaberipooltelt tulenevad probleemid ei sega rahaliste nõuete ja kohustuste tasaarvestamist. |
| --- | --- |

c)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute väärtpaberipooltelt tulenevad probleemid ei sega rahaliste nõuete ja kohustuste tasaarvestamist.

Esimese lõigu punktis c sätestatud tingimus on täidetud ainult siis, kui arveldusmehhanismis mõne väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu ebaõnnestumine võib lükata edasi vaid vastava rahapoole arveldamise või tekitada arveldusmehhanismile kohustuse, mida toetab sellega seotud krediidilimiit.

Kui arveldusmehhanismis on arveldusakna lõpus probleem väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu väärtpaberipoolel, eraldab krediidiasutus või investeerimisühing selle tehingu koos vastava rahapoolega tasaarvestatavate tehingute kogumist ja käsitleb neid brutoarvestuses.

Artikkel 429c

Tuletisinstrumentide riskipositsiooni väärtuse arvutamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad II lisas loetletud tuletislepingute riskipositsiooni väärtuse ja krediidituletisinstrumentide (sealhulgas bilansiväliste) riskipositsiooni väärtuse vastavalt III osa II jaotise 6. peatüki 3. jaos sätestatud meetodile.

Riskipositsiooni väärtuse arvutamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtta kooskõlas artikliga 295 arvesse uuenduslepingute ja muude tasaarvestuskokkulepete mõju. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta arvesse toodetevahelist tasaarvestust, aga võivad tasaarvestada artikli 272 punkti 25 alapunktis c osutatud tootekategooria siseselt ja krediidituletisinstrumentide puhul, kui nende suhtes kohaldatakse artikli 295 punktis c osutatud lepingujärgset toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud lisavad koguriskipositsiooni näitajasse müüdud optsioonid, isegi kui nende riskipositsiooni väärtuseks võib artikli 274 lõikes 5 sätestatud käsitluse kohaselt määrata nulli.

2.   Kui tuletislepingutega seotud tagatise andmine vähendab kohaldatava raamatupidamistava kohaselt varade summat, siis tühistavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle vähenemise.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad tuletislepingute asenduskulu artikli 275 kohaselt, kajastada ainult vastaspooltelt artiklis 275 osutatud muutuvtagatisena rahas saadud tagatist, kui kohaldatava raamatupidamistava kohaselt ei ole muutuvtagatist juba kajastatud riskipositsiooni väärtuse vähendamiseks ja täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | tehingute puhul, mida ei kliirita nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu, ei eraldata saajaks oleva vastaspoole saadud raha; |
| --- | --- |

a)

tehingute puhul, mida ei kliirita nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu, ei eraldata saajaks oleva vastaspoole saadud raha;

| b) | muutuvtagatist arvutatakse ja vahetatakse vähemalt iga päev, võttes aluseks tuletisinstrumentide turuhinnas hinnatud positsioonid; |
| --- | --- |

b)

muutuvtagatist arvutatakse ja vahetatakse vähemalt iga päev, võttes aluseks tuletisinstrumentide turuhinnas hinnatud positsioonid;

| c) | saadud muutuvtagatis on valuutas, mis on kirjas tuletislepingus, kohaldatavas tasaarvestuse raamlepingus, tasaarvestuse raamlepingu krediiditoetuse lisas või tasaarvestuslepingus nõuetele vastava keskse vastaspoolega; |
| --- | --- |

c)

saadud muutuvtagatis on valuutas, mis on kirjas tuletislepingus, kohaldatavas tasaarvestuse raamlepingus, tasaarvestuse raamlepingu krediiditoetuse lisas või tasaarvestuslepingus nõuetele vastava keskse vastaspoolega;

| d) | saadud muutuvtagatise suuruseks on kogu summa, mis oleks vajalik tuletislepingu turuhinnas hinnatud riskipositsiooni täielikuks kustutamiseks, pidades kinni künnisest ja minimaalsetest ülekandesummadest, mis on kohaldatavad vastaspoole puhul; |
| --- | --- |

d)

saadud muutuvtagatise suuruseks on kogu summa, mis oleks vajalik tuletislepingu turuhinnas hinnatud riskipositsiooni täielikuks kustutamiseks, pidades kinni künnisest ja minimaalsetest ülekandesummadest, mis on kohaldatavad vastaspoole puhul;

| e) | tuletisleping ja muutuvtagatis krediidiasutuse või investeerimisühingu ja asjaomase lepingu vastaspoole vahel on kaetud üheainsa tasaarvestuslepinguga, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib artikli 295 kohaselt käsitada riski vähendavana. |
| --- | --- |

e)

tuletisleping ja muutuvtagatis krediidiasutuse või investeerimisühingu ja asjaomase lepingu vastaspoole vahel on kaetud üheainsa tasaarvestuslepinguga, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib artikli 295 kohaselt käsitada riski vähendavana.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing annab vastaspoolele esimese lõigu punktides a–e sätestatud tingimustele vastava rahalise tagatise, käsitab krediidiasutus või investeerimisühing seda tagatist vastaspoolele antud muutuvtagatisena ja arvestab sellega asenduskulu arvutamisel.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel loetakse krediidiasutus või investeerimisühing vastavaks selles sätestatud tingimusele, kui muutuvtagatist vahetatakse tuletislepingu vormistamise kauplemispäevale järgneva kauplemispäeva hommikul, tingimusel et vahetuse aluseks on lepingu väärtus selle vormistamise kauplemispäeva lõpus.

Esimese lõigu punkti d kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud tagatisvaidluse korral kajastada vahetatud vaidlustamata tagatise.

4.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel ei arvesta krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 272 punktis 12a määratletud sõltumatu netotagatise (NICA) arvutamisel saadud tagatisega, välja arvatud klientidega sõlmitud tuletislepingute puhul, mida kliirib nõuetele vastav keskne vastaspool.

5.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 278 lõike 1 kohaselt potentsiaalse tulevase riskipositsiooni arvutamisel kordajana ühte, välja arvatud klientidega sõlmitud tuletislepingute puhul, mida kliirib nõuetele vastav keskne vastaspool.

6.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada II lisa punktides 1 ja 2 loetletud tuletislepingute riskipositsiooni väärtuse kindlaksmääramiseks III osa II jaotise 6. peatüki 4. või 5. jaos sätestatud meetodit, kuid ainult juhul, kui nad kasutavad seda meetodit ka nende lepingute riskipositsiooni väärtuse kindlaksmääramiseks artiklis 92 sätestatud omavahendite nõuete täitmise eesmärgil.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab üht esimeses lõigus osutatud meetoditest, ei vähenda ta koguriskipositsiooni näitajat saadud võimendustagatise summa võrra.

Artikkel 429d

Lisasätted väljakirjutatud krediidituletisinstrumentide riskipositsiooni väärtuse arvutamise kohta

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „väljakirjutatud krediidituletisinstrument“ finantsinstrumenti, mille kaudu krediidiasutus või investeerimisühing pakub krediidiriski kaitset, sealhulgas krediidiriski vahetustehingud, kogutulu vahetustehingud ja optsioonid, mille puhul on krediidiasutusel või investeerimisühingul kohustus anda krediidiriski kaitset optsioonilepingus sätestatud tingimustel.

2.   Lisaks artiklis 429c sätestatud arvutusele võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud väljakirjutatud krediidituletisinstrumentide puhul riskipositsiooni väärtuse arvutamisel arvesse väljakirjutatud krediidituletisinstrumentidega garanteeritud tegelikud tinglikud väärtused, mida on vähendatud selliste õiglase väärtuse negatiivsete muutuste võrra, mis on asjaomase krediidituletisinstrumendiga seoses lisatud esimese taseme omavahendite hulka.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad väljakirjutatud krediidituletisinstrumentide tegeliku tingliku väärtuse, korrigeerides nende tinglikku väärtust nii, et see kajastaks selliste lepingute tegelikku riskipositsiooni, mille puhul asjaomase tehingu struktuur toimib finantsvõimenduse või muu võimendusena.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad lõike 2 kohaselt arvutatud riskipositsiooni väärtust täielikult või osaliselt vähendada ostetud krediidituletisinstrumentide tegeliku tingliku väärtuse võrra, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | ostetud krediidituletisinstrumendi järelejäänud tähtaeg on väljakirjutatud krediidituletisinstrumendi omaga võrdne või sellest pikem; |
| --- | --- |

a)

ostetud krediidituletisinstrumendi järelejäänud tähtaeg on väljakirjutatud krediidituletisinstrumendi omaga võrdne või sellest pikem;

| b) | ostetud krediidituletisinstrumendile kohaldatakse samu või rangemaid olulisi tingimusi kui väljakirjutatud krediidituletisinstrumendile; |
| --- | --- |

b)

ostetud krediidituletisinstrumendile kohaldatakse samu või rangemaid olulisi tingimusi kui väljakirjutatud krediidituletisinstrumendile;

| c) | ostetud krediidituletisinstrument ei ole ostetud vastaspoolelt, kes tekitaks krediidiasutusele või investeerimisühingule spetsiifilise korrelatsiooniriski, mis on määratletud artikli 291 lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

c)

ostetud krediidituletisinstrument ei ole ostetud vastaspoolelt, kes tekitaks krediidiasutusele või investeerimisühingule spetsiifilise korrelatsiooniriski, mis on määratletud artikli 291 lõike 1 punktis b;

| d) | kui väljakirjutatud krediidituletisinstrumendi tegelikku tinglikku väärtust vähendatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendites sisalduva õiglase väärtuse negatiivse muutumise võrra, vähendatakse ostetud krediidituletisinstrumendi tegelikku tinglikku väärtust esimese taseme omavahendites sisalduva õiglase väärtuse positiivse muutumise võrra; |
| --- | --- |

d)

kui väljakirjutatud krediidituletisinstrumendi tegelikku tinglikku väärtust vähendatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendites sisalduva õiglase väärtuse negatiivse muutumise võrra, vähendatakse ostetud krediidituletisinstrumendi tegelikku tinglikku väärtust esimese taseme omavahendites sisalduva õiglase väärtuse positiivse muutumise võrra;

| e) | ostetud krediidituletisinstrument ei sisaldu tehingus, mille krediidiasutus või investeerimisühing kliiris kliendi nimel või mitmetasandilise kliendistruktuuri kõrgema tasandi kliendi rollis ja mille tegelik tinglik väärtus, mis on vastava väljakirjutatud krediidituletisinstrumendiga garanteeritud, ei sisaldu artikli 429a lõike 1 esimese lõigu punkti g või h kohaselt koguriskipositsiooni näitajas. |
| --- | --- |

e)

ostetud krediidituletisinstrument ei sisaldu tehingus, mille krediidiasutus või investeerimisühing kliiris kliendi nimel või mitmetasandilise kliendistruktuuri kõrgema tasandi kliendi rollis ja mille tegelik tinglik väärtus, mis on vastava väljakirjutatud krediidituletisinstrumendiga garanteeritud, ei sisaldu artikli 429a lõike 1 esimese lõigu punkti g või h kohaselt koguriskipositsiooni näitajas.

Potentsiaalse tulevase riskipositsiooni arvutamiseks kooskõlas artikli 429c lõikega 1 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvata tasaarvestatavate tehingute kogumist välja väljakirjutatud krediidituletisinstrumendi selle osa, mida käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt ei tasaarvestata ja mille tegelik tinglik väärtus sisaldub koguriskipositsiooni näitajas.

4.   Lõike 3 punkti b kohaldamisel tähendab „oluline tingimus“ krediidituletisinstrumendi tingimust, mis on selle hindamiseks oluline, sealhulgas allutatuse määr, valikulisus, krediidisündmused, aluseks olev üksus või üksuste kogum ja aluseks olev võlainstrument või aluseks olevate võlainstrumentide kogum, välja arvatud krediidituletisinstrumendi tinglik väärtus ja järelejäänud tähtaeg. Kaks aluseks olevat üksust on samad ainult siis, kui need viitavad ühele ja samale juriidilisele isikule.

5.   Erandina lõike 3 punktist b võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada aluseks olevate üksuste kogumiga seoses ostetud krediidituletisinstrumente selleks, et tasaarvestada kogumis olevate individuaalsete aluseks olevate üksustega seoses väljakirjutatud krediidituletisinstrumente, kui aluseks olevate üksuste kogum ja allutatuse tase on mõlemas tehingus samad.

6.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei vähenda väljakirjutatud krediidituletisinstrumentide tegelikku tinglikku väärtust, kui nad ostavad krediidiriski kaitset kogutulu vahetustehingu kaudu ja kajastavad saadud netomakseid netotuluna, kuid ei kajasta tasaarvestusest tulenevat vähenemist esimese taseme omavahendites kajastuvas väljakirjutatud krediidituletisinstrumendi väärtuses.

7.   Krediidituletisinstrumendi tingimuste aluseks olevate võlainstrumentide kogumiga seoses ostetud krediidituletisinstrumentide puhul võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud vähendada individuaalsete aluseks olevate võlainstrumentidega seoses väljakirjutatud krediidituletisinstrumentide tegelikku tinglikku väärtust ostetud krediidituletisinstrumentide tegeliku tingliku väärtuse võrra lõike 3 kohaselt vaid juhul, kui ostetud kaitse on majanduslikult samaväärne iga kogumisse kuuluva võlainstrumendi jaoks eraldi kaitse ostmisega.

Artikkel 429e

Vastaspoole krediidiriski lisand väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute jaoks

1.   Lisaks väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute (sealhulgas need, mis on artikli 429b lõike 1 kohaselt bilansivälised) riskipositsiooni väärtuse arvutamisele arvavad krediidiasutused ja investeerimisühingud koguriskipositsiooni näitaja hulka vastaspoole krediidiriski lisandi, mis arvutatakse vastavalt käesoleva artikli lõike 2 või 3 kohaselt.

2.   Vastaspoolega tehtud tehingute puhul, millele ei kohaldata artiklis 206 sätestatud tingimustele vastavat tasaarvestuse raamlepingut, arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lisandi tehingupõhiselt järgmise valemi alusel,

Formula

kus:

| | = | lisand; |
| --- | --- | --- |
| i | = | tehingut tähistav indeks; |
| Ei | = | tehinguga i vastaspoolele laenatud väärtpaberite õiglane väärtus või raha ning |
| Ci | = | tehinguga i vastaspoolelt saadud väärtpaberite õiglane väärtus või raha. |

Formula

=

lisand;

i

=

tehingut tähistav indeks;

Ei

=

tehinguga i vastaspoolele laenatud väärtpaberite õiglane väärtus või raha ning

Ci

=

tehinguga i vastaspoolelt saadud väärtpaberite õiglane väärtus või raha.

Formula

3.   Vastaspoolega tehtud tehingute puhul, millele kohaldatakse artiklis 206 sätestatud tingimustele vastavat tasaarvestuse raamlepingut, arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lisandi lepingupõhiselt järgmise valemi alusel:

Formula

kus:

| | = | lisand; |
| --- | --- | --- |
| i | = | tasaarvestuslepingut tähistav indeks; |
| Ei | = | tasaarvestuse raamlepinguga i hõlmatud tehingute raames vastaspoolele laenatud väärtpaberite õiglane väärtus või raha ning |
| Ci | = | tasaarvestuse raamlepinguga i hõlmatud tehingute raames vastaspoolelt saadud väärtpaberite õiglane väärtus või raha. |

Formula

=

lisand;

i

=

tasaarvestuslepingut tähistav indeks;

Ei

=

tasaarvestuse raamlepinguga i hõlmatud tehingute raames vastaspoolele laenatud väärtpaberite õiglane väärtus või raha ning

Ci

=

tasaarvestuse raamlepinguga i hõlmatud tehingute raames vastaspoolelt saadud väärtpaberite õiglane väärtus või raha.

4.   Lõigete 2 ja 3 kohaldamisel hõlmab vastaspool ka kolmepoolseid agente, kes saavad tagatise deposiidina ja haldavad seda kolmepoolsete tehingute korral.

5.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute (sealhulgas bilansiväliste) lisandi kindlaksmääramiseks artiklis 222 sätestatud meetodit, kasutades kohaldatava riskikaalu alammäärana 20 %. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada seda meetodit vaid juhul, kui nad kasutavad seda ka asjaomaste tehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks artikli 92 lõike 1 punktides a–c sätestatud omavahendite nõuete täitmise eesmärgil.

6.   Kui repotehingu puhul toimub müügi raamatupidamisarvestus kohaldatava raamatupidamistava kohaselt, tühistab krediidiasutus või investeerimisühing kõik müügiga seotud raamatupidamiskanded.

7.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingus (sealhulgas bilansivälises) kahe poole vahelise esindajana, kohaldatakse tema koguriskipositsiooni näitaja arvutamisele alljärgnevaid sätteid:

| a) | kui krediidiasutus või investeerimisühing pakub väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu ühele poolele kahjuhüvitist või garantiid, mis piirdub laenuksantud väärtpaberi või raha väärtuse ja laenuvõtja antud tagatise väärtuse vahelise erinevusega, kajastab ta koguriskipositsiooni näitajas ainult lisandit, mis on arvutatud vastavalt lõikele 2 või 3; |
| --- | --- |

a)

kui krediidiasutus või investeerimisühing pakub väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu ühele poolele kahjuhüvitist või garantiid, mis piirdub laenuksantud väärtpaberi või raha väärtuse ja laenuvõtja antud tagatise väärtuse vahelise erinevusega, kajastab ta koguriskipositsiooni näitajas ainult lisandit, mis on arvutatud vastavalt lõikele 2 või 3;

| b) | kui krediidiasutus või investeerimisühing ei paku ühelegi kaasatud poolele kahjuhüvitist ega garantiid, siis tehingut koguriskipositsiooni näitajas ei kajastata; |
| --- | --- |

b)

kui krediidiasutus või investeerimisühing ei paku ühelegi kaasatud poolele kahjuhüvitist ega garantiid, siis tehingut koguriskipositsiooni näitajas ei kajastata;

| c) | kui krediidiasutus või investeerimisühing on tehingus majanduslikult avatud aluseks olevast väärtpaberist või rahast tulenevale riskile sellises ulatuses, mis ületab lisandiga kaetud riskipositsiooni, siis kajastab ta koguriskipositsiooni näitajas ka väärtpaberi või raha kogusummat, mille suhtes ta on riskile avatud; |
| --- | --- |

c)

kui krediidiasutus või investeerimisühing on tehingus majanduslikult avatud aluseks olevast väärtpaberist või rahast tulenevale riskile sellises ulatuses, mis ületab lisandiga kaetud riskipositsiooni, siis kajastab ta koguriskipositsiooni näitajas ka väärtpaberi või raha kogusummat, mille suhtes ta on riskile avatud;

| d) | kui esindajana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing pakub väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingus kahjuhüvitist või garantiid mõlemale poolele, arvutab ta oma koguriskipositsiooni näitaja kooskõlas punktidega a, b ja c iga tehingus osaleva poole jaoks eraldi. |
| --- | --- |

d)

kui esindajana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing pakub väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingus kahjuhüvitist või garantiid mõlemale poolele, arvutab ta oma koguriskipositsiooni näitaja kooskõlas punktidega a, b ja c iga tehingus osaleva poole jaoks eraldi.

Artikkel 429f

Bilansiväliste kirjete riskipositsiooni väärtuse arvutamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad kooskõlas artikli 111 lõikega 1 bilansiväliste kirjete riskipositsiooni väärtuse, välja arvatud II lisas loetletud tuletislepingute, krediidituletisinstrumendite, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja artiklis 429d osutatud positsioonide puhul.

Kui siduv kohustus on seotud teise siduva kohustuse pikendamisega, kohaldatakse artikli 166 lõiget 9.

2.   Erandina lõikest 1 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud vähendada bilansivälise kirje krediidiriski positsiooniga samaväärset summat spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste vastava summaga. Arvutamisel kasutatakse alammäärana nulli.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artikli 111 lõike 1 punktis d osutatud väikese riskiga bilansivälistele kirjetele ümberhindamistegurit 10 %.

Artikkel 429g

Tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel ostu- ja müügitehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitlevad arvelduspäevani bilanssi jäävaid tavapärastel tingimustel toimuvate müügitehingutega seotud raha ja selliste ostutehingutega seotud väärtpabereid varana kooskõlas artikli 429 lõike 4 punktiga a.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldatava raamatupidamistava kohaselt kasutavad tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel ostu- ja müügitehingute puhul tehingupäevapõhist arvestust, tühistavad selliste müügitehingutega seotud rahaliste nõuete ja selliste ostutehingutega seotud rahaliste võlgnevuste tasaarvestamise, mis on sellise raamatupidamistava kohaselt lubatud. Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud on raamatupidamisliku tasaarvestuse tühistanud, võivad nad tasaarvestada need rahalised nõuded ja võlgnevused, mille puhul arveldatakse tavapärastel tingimustel toimuvad seotud ostu- ja müügitehingud meetodil „väärtpaberiülekanne makse vastu“.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldatava raamatupidamistava kohaselt kasutavad tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel ostu- ja müügitehingute korral arvelduspäevapõhist arvestust, kajastavad koguriskipositsiooni näitajas selliste ostutehingutega seotud kulukohustuste täieliku nimiväärtuse.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad tavapärastel tingimustel toimuvate ostutehingutega seotud kulukohustuste täieliku nimiväärtuse tasaarvestada tavapärastel tingimustel toimuvate arveldusootel müügitehingutega seotud rahaliste nõuete täieliku nimiväärtusega ainult siis, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

| a) | nii tavapärastel tingimustel toimuvad ostu- kui ka müügitehingud arveldatakse meetodil „väärtpaberiülekanne makse vastu“; |
| --- | --- |

a)

nii tavapärastel tingimustel toimuvad ostu- kui ka müügitehingud arveldatakse meetodil „väärtpaberiülekanne makse vastu“;

| b) | rahaliste võlgnevuste ja rahaliste nõuetega seotud ostetud ja müüdud finantsvarad kajastatakse õiglases väärtuses läbi kasumiaruande ja arvatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli. |
| --- | --- |

b)

rahaliste võlgnevuste ja rahaliste nõuetega seotud ostetud ja müüdud finantsvarad kajastatakse õiglases väärtuses läbi kasumiaruande ja arvatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli.

(*13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66).“
  "

*13

| 118) | Artikli 429g järele lisatakse järgmine osa:


  „VII A OSA


  ARUANDLUSNÕUDED



  Artikkel 430
  Aruannete esitamine usaldatavusnõuete ja finantsteabe kohta

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad oma pädevatele asutustele teabe järgmise kohta:






  a) | artiklis 92 ja VII osas sätestatud omavahendite nõuded, sealhulgas finantsvõimenduse määr; |
| --- | --- | --- |

118)

Artikli 429g järele lisatakse järgmine osa:

„VII A OSA

ARUANDLUSNÕUDED

Artikkel 430

Aruannete esitamine usaldatavusnõuete ja finantsteabe kohta

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad oma pädevatele asutustele teabe järgmise kohta:

a)

artiklis 92 ja VII osas sätestatud omavahendite nõuded, sealhulgas finantsvõimenduse määr;

| b) | artiklites 92a ja 92b sätestatud nõuded nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kellele need nõuded laienevad; |
| --- | --- |

b)

artiklites 92a ja 92b sätestatud nõuded nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kellele need nõuded laienevad;

| c) | artiklis 394 sätestatud riskide kontsentreerumine; |
| --- | --- |

c)

artiklis 394 sätestatud riskide kontsentreerumine;

| d) | artiklis 415 sätestatud likviidsusnõuded; |
| --- | --- |

d)

artiklis 415 sätestatud likviidsusnõuded;

| e) | artikli 430a lõikes 1 osutatud koondandmed iga riigisisese kinnisvaraturu kohta; |
| --- | --- |

e)

artikli 430a lõikes 1 osutatud koondandmed iga riigisisese kinnisvaraturu kohta;

| f) | direktiivis 2013/36/EL sätestatud nõuded ja suunis, mis kvalifitseeruvad standardaruandluseks, välja arvatud kõik kõnealuse direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti j kohased täiendavad aruandlusnõuded; |
| --- | --- |

f)

direktiivis 2013/36/EL sätestatud nõuded ja suunis, mis kvalifitseeruvad standardaruandluseks, välja arvatud kõik kõnealuse direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti j kohased täiendavad aruandlusnõuded;

| g) | varade koormamise tase, sealhulgas jaotus varade koormatiste liigi kaupa, nagu repolepingud, väärtpaberite laenuks andmine, väärtpaberistatud riskipositsioonid või laenud. |
| --- | --- |

g)

varade koormamise tase, sealhulgas jaotus varade koormatiste liigi kaupa, nagu repolepingud, väärtpaberite laenuks andmine, väärtpaberistatud riskipositsioonid või laenud.

Artikli 6 lõike 5 kohaselt nõuete täitmisest vabastatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ei kohaldata individuaalselt käesoleva lõike esimese lõigu punktis a sätestatud aruandlusnõuet finantsvõimenduse määra kohta.

2.   Lisaks lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud finantsvõimenduse määra aruandlusele ja et võimaldada pädevatel asutustel jälgida finantsvõimenduse määra volatiilsust, eelkõige aruandekuupäeva seisuga, esitavad suured krediidiasutused ja investeerimisühingud oma pädevatele asutustele aruande finantsvõimenduse määra konkreetsete komponentide kohta, võttes aluseks aruandlusperioodi keskmised ja nende keskmiste arvutamiseks kasutatud andmed.

3.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud usaldatavusnõuete aruandlusele esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma pädevatele asutustele aruande finantsteabe kohta, kui nad on üks järgmistest:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklit 4; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklit 4;

| b) | krediidiasutus, kes koostab konsolideeritud finantsaruanded kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega vastavalt määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 5 punktile b. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus, kes koostab konsolideeritud finantsaruanded kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega vastavalt määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 5 punktile b.

4.   Pädevad asutused võivad nõuda, et artikli 24 lõike 2 kohaselt kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega konsolideeritud alusel omavahendeid kindlaksmääravad krediidiasutused esitaksid finantsteabe aruande kooskõlas käesoleva artikliga.

5.   Lõigetes 3 ja 4 osutatud finantsteabe aruandlus koosneb üksnes teabest, mida on vaja tervikliku ülevaate esitamiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili ja süsteemsete riskide kohta, mida krediidiasutus või investeerimisühing avaldab finantssektorile või reaalmajandusele, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1093/2010.

6.   Käesolevas artiklis sätestatud aruandekohustust kohaldatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes proportsionaalselt, võttes arvesse lõikes 8 osutatud aruannet ning arvestades krediidiasutuse või investeerimisühingu suurust, keerukust ja laadi ning tegevuse riskitaset.

7.   EBA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada ühtsed aruandevormingud - ja vormid, juhised ja metoodika nende vormide kasutamiseks, aruannete esitamise sagedus ja kuupäevad, mõistete määratlused ning lõigetes 1–4 osutatud aruandluseks kasutatavad IT-lahendused.

Ühtegi sellistes rakenduslikes tehnilistes standardites sätestatud uut aruandlusnõuet ei kohaldata enne kuue kuu möödumist nende jõustumise kuupäevast.

Lõike 2 kohaldamisel täpsustatakse rakenduslike tehniliste standardite eelnõudes need finantsvõimenduse määra komponendid, millest tuleb teatada, kasutades päeva lõpu või kuu lõpu väärtusi. Selleks võtab EBA arvesse mõlemat järgmist elementi:

| a) | kui vastuvõtlik on komponent tehingute mahu märkimisväärsele ajutisele vähenemisele, mille tulemuseks on ülemäärase finantsvõimenduse riski alaesindatus aruandekuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

a)

kui vastuvõtlik on komponent tehingute mahu märkimisväärsele ajutisele vähenemisele, mille tulemuseks on ülemäärase finantsvõimenduse riski alaesindatus aruandekuupäeva seisuga;

| b) | arengusuunad ja tuvastatud asjaolud rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

b)

arengusuunad ja tuvastatud asjaolud rahvusvahelisel tasandil.

EBA esitab käesolevas lõikes osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile 28. juuniks 2021, välja arvatud seoses järgmisega:

| a) | finantsvõimenduse määr, mis esitatakse 28. juuniks 2020; |
| --- | --- |

a)

finantsvõimenduse määr, mis esitatakse 28. juuniks 2020;

| b) | artiklites 92a ja 92b sätestatud kohustused, mis esitatakse 28. juuniks 2020. |
| --- | --- |

b)

artiklites 92a ja 92b sätestatud kohustused, mis esitatakse 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.

8.   EBA hindab komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 (*14) sätestatud aruandlusnõuetega kaasnevat kulu ja kasu kooskõlas käesoleva lõikega ning teavitab oma hindamise tulemustest komisjoni 28. juuniks 2020. Selline hindamine tehakse eelkõige väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute seisukohast. Selleks

| a) | jaotatakse krediidiasutused ja investeerimisühingud aruandes nende suuruse, keerukuse ja laadi ning tegevuse riskitaseme järgi kategooriatesse; |
| --- | --- |

a)

jaotatakse krediidiasutused ja investeerimisühingud aruandes nende suuruse, keerukuse ja laadi ning tegevuse riskitaseme järgi kategooriatesse;

| b) | mõõdetakse aruandes aruandluskulu, mis tekib igal krediidiasutuse või investeerimisühingu kategoorial asjaomasel ajavahemikul rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud aruandlusnõuete täitmisel, võttes arvesse järgmisi põhimõtteid:






  i) | aruandluskulu mõõdetakse aruandluskulu osakaaluna krediidiasutuse või investeerimisühingu kogukuludes asjaomase ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- | --- |

b)

mõõdetakse aruandes aruandluskulu, mis tekib igal krediidiasutuse või investeerimisühingu kategoorial asjaomasel ajavahemikul rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud aruandlusnõuete täitmisel, võttes arvesse järgmisi põhimõtteid:

i)

aruandluskulu mõõdetakse aruandluskulu osakaaluna krediidiasutuse või investeerimisühingu kogukuludes asjaomase ajavahemiku jooksul;

| ii) | aruandluskulu koosneb kõigist aruandlussüsteemi pideva rakendamise ja pidamisega seotud kuludest, sealhulgas kulutused personalile, IT-süsteemidele, õigusküsimustele, raamatupidamisele, auditeerimisele ja konsulteerimisteenustele; |
| --- | --- |

ii)

aruandluskulu koosneb kõigist aruandlussüsteemi pideva rakendamise ja pidamisega seotud kuludest, sealhulgas kulutused personalile, IT-süsteemidele, õigusküsimustele, raamatupidamisele, auditeerimisele ja konsulteerimisteenustele;

| iii) | asjaomane ajavahemik on aastane ajavahemik, mille jooksul krediidiasutusel või investeerimisühingul on tekkinud aruandluskulu, et teha ettevalmistusi rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud aruandlusnõuete rakendamiseks ning jätkata aruandlussüsteemi pidevat käitamist; |
| --- | --- |

iii)

asjaomane ajavahemik on aastane ajavahemik, mille jooksul krediidiasutusel või investeerimisühingul on tekkinud aruandluskulu, et teha ettevalmistusi rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud aruandlusnõuete rakendamiseks ning jätkata aruandlussüsteemi pidevat käitamist;

| c) | hinnatakse, kas igale krediidiasutuse või investeerimisühingu kategooriale tekkinud aruandluskulu on proportsionaalne aruandlusnõuetest saadud kasuga usaldatavusnõuete täitmise järelevalve raames; |
| --- | --- |

c)

hinnatakse, kas igale krediidiasutuse või investeerimisühingu kategooriale tekkinud aruandluskulu on proportsionaalne aruandlusnõuetest saadud kasuga usaldatavusnõuete täitmise järelevalve raames;

| d) | hinnatakse aruandlusnõuete vähendamise mõju kuludele ja järelevalve tulemuslikkusele, ning |
| --- | --- |

d)

hinnatakse aruandlusnõuete vähendamise mõju kuludele ja järelevalve tulemuslikkusele, ning

| e) | esitatakse soovitusi, kuidas vähendada aruandlusnõudeid vähemalt väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, mille puhul EBA seab eesmärgiks vähendada oodatavaid kulusid keskmiselt vähemalt 10 %, kuid ideaalselt 20 %. Eelkõige hindab EBA, kas






  i) | lõike 1 punktis g osutatud aruandlusnõuetest saaks loobuda väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kui varade koormatiste tase jääb allapoole teatavat künnist; |
| --- | --- | --- |

e)

esitatakse soovitusi, kuidas vähendada aruandlusnõudeid vähemalt väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, mille puhul EBA seab eesmärgiks vähendada oodatavaid kulusid keskmiselt vähemalt 10 %, kuid ideaalselt 20 %. Eelkõige hindab EBA, kas

i)

lõike 1 punktis g osutatud aruandlusnõuetest saaks loobuda väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kui varade koormatiste tase jääb allapoole teatavat künnist;

| ii) | lõike 1 punktide a, c ja g kohaselt nõutavat aruannete esitamise sagedust saaks vähendada väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul. |
| --- | --- |

ii)

lõike 1 punktide a, c ja g kohaselt nõutavat aruannete esitamise sagedust saaks vähendada väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul.

EBA esitab kõnealuse aruandega koos lõikes 7 osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud.

9.   Pädevad asutused konsulteerivad EBAga, kas muud kui lõigetes 3 ja 4 osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid esitama finantsteabe aruande konsolideeritud alusel kooskõlas lõikega 3, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | asjaomased krediidiasutused ja investeerimisühingud veel ei esita aruandeid konsolideeritud alusel; |
| --- | --- |

a)

asjaomased krediidiasutused ja investeerimisühingud veel ei esita aruandeid konsolideeritud alusel;

| b) | asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatakse direktiivi 86/635/EMÜ kohast raamatupidamistava; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatakse direktiivi 86/635/EMÜ kohast raamatupidamistava;

| c) | finantsaruandlust peetakse vajalikuks, et saada täielik ülevaade krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse riskiprofiilist ja ülevaade süsteemsetest riskidest, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad põhjustada finantssektorile või reaalmajanduse toimimisele, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1093/2010. |
| --- | --- |

c)

finantsaruandlust peetakse vajalikuks, et saada täielik ülevaade krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse riskiprofiilist ja ülevaade süsteemsetest riskidest, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad põhjustada finantssektorile või reaalmajanduse toimimisele, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1093/2010.

EBA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks vormid ja vormingud, mida esimeses lõigus osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad samas lõigus sätestatud eesmärkide täitmiseks.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu teises lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.

10.   Kui pädev asutus leiab, et lõikes 7 osutatud rakenduslike tehniliste standarditega hõlmamata teave on vajalik lõikes 5 sätestatud eesmärkidel, teavitab ta EBAd ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu täiendavast teabest, mis on tema hinnangul vaja lisada selles lõikes osutatud rakenduslikesse tehnilistesse standarditesse.

11.   Pädevad asutused võivad loobuda nõudest esitada käesolevas artiklis osutatud rakenduslikes tehnilistes standardites täpsustatud aruandlusvormides kehtestatud mis tahes andmeelemente, kui need andmeelemendid on dubleerivad. Sel eesmärgil käsitatakse dubleerivate andmeelementidena selliseid andmeelemente, mis on pädevatele asutustele kättesaadavad juba muul viisil kui nende aruandlusvormide kogumise teel, sealhulgas juhul, kui kõnealused andmeelemendid võib kätte saada andmetest, mis on pädevatele asutustele juba kättesaadavad muus vormingus või teistsuguse detailsusega; pädev asutus võib käesolevas lõikes osutatud loobumist kasutada ainult siis, kui selliste alternatiivsete meetodite abil saadud, kogutud või koondatud andmed on identsed nende andmeelementidega, mis tuleks muidu edastada kooskõlas vastavate rakenduslike tehniliste standarditega.

Pädevad asutused, kriisilahendusasutused ja määratud asutused vahetavad aruandlusnõuete vähendamiseks omavahel teavet alati, kui see on võimalik. Kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 1. peatüki II jaos sätestatud teabevahetust ja ametisaladuse hoidmist käsitlevaid sätteid.

Artikkel 430a

Aruandluse erinõuded

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad pädevatele asutustele kord aastas aruanded järgmiste koondandmetega iga riigisisese kinnisvaraturu kohta, mille suhtes neil on riskipositsioone:

| a) | kahju, mis on saadud sellistest nõuetest, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud elamukinnisvara, kuni ulatuses, mis vastab pandiõiguste summale ning 80 %-le turuväärtusest või 80 %-le hüpoteekimisväärtusest, olenevalt sellest, milline neist on väiksem, välja arvatud juhul, kui artikli 124 lõike 2 kohaselt otsustatakse teisiti; |
| --- | --- |

a)

kahju, mis on saadud sellistest nõuetest, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud elamukinnisvara, kuni ulatuses, mis vastab pandiõiguste summale ning 80 %-le turuväärtusest või 80 %-le hüpoteekimisväärtusest, olenevalt sellest, milline neist on väiksem, välja arvatud juhul, kui artikli 124 lõike 2 kohaselt otsustatakse teisiti;

| b) | kogukahju, mis on saadud nõuetest, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud elamukinnisvara, kuni ulatuses, mis vastab nõude sellele osale, mida artikli 124 lõike 1 kohaselt käsitletakse elamukinnisvaraga täielikult tagatuna; |
| --- | --- |

b)

kogukahju, mis on saadud nõuetest, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud elamukinnisvara, kuni ulatuses, mis vastab nõude sellele osale, mida artikli 124 lõike 1 kohaselt käsitletakse elamukinnisvaraga täielikult tagatuna;

| c) | riskipositsioonide väärtus seoses kõigi tagasimaksmata nõuetega, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud elamukinnisvara, selles ulatuses, mida artikli 124 lõike 1 kohaselt käsitletakse elamukinnisvaraga täielikult tagatuna; |
| --- | --- |

c)

riskipositsioonide väärtus seoses kõigi tagasimaksmata nõuetega, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud elamukinnisvara, selles ulatuses, mida artikli 124 lõike 1 kohaselt käsitletakse elamukinnisvaraga täielikult tagatuna;

| d) | kahju, mis on saadud sellistest nõuetest, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud ärikinnisvara, kuni ulatuses, mis vastab pandiõiguste summale ning 50 %-le turuväärtusest või 60 %-le hüpoteekimisväärtusest, olenevalt sellest, milline neist on väiksem, välja arvatud juhul, kui artikli 124 lõike 2 kohaselt otsustatakse teisiti; |
| --- | --- |

d)

kahju, mis on saadud sellistest nõuetest, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud ärikinnisvara, kuni ulatuses, mis vastab pandiõiguste summale ning 50 %-le turuväärtusest või 60 %-le hüpoteekimisväärtusest, olenevalt sellest, milline neist on väiksem, välja arvatud juhul, kui artikli 124 lõike 2 kohaselt otsustatakse teisiti;

| e) | kogukahju, mis on saadud nõuetest, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud ärikinnisvara, kuni ulatuses, mis vastab nõude sellele osale, mida artikli 124 lõike 1 kohaselt käsitletakse ärikinnisvaraga täielikult tagatuna; |
| --- | --- |

e)

kogukahju, mis on saadud nõuetest, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud ärikinnisvara, kuni ulatuses, mis vastab nõude sellele osale, mida artikli 124 lõike 1 kohaselt käsitletakse ärikinnisvaraga täielikult tagatuna;

| f) | riskipositsioonide väärtus seoses kõigi tagasimaksmata nõuetega, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud ärikinnisvara, selles ulatuses, mida artikli 124 lõike 1 kohaselt käsitletakse ärikinnisvaraga täielikult tagatuna. |
| --- | --- |

f)

riskipositsioonide väärtus seoses kõigi tagasimaksmata nõuetega, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tagatisena tunnustanud ärikinnisvara, selles ulatuses, mida artikli 124 lõike 1 kohaselt käsitletakse ärikinnisvaraga täielikult tagatuna.

2.   Lõikes 1 osutatud andmed esitatakse asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohaliikmesriigi pädevale asutusele. Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on filiaal teises liikmesriigis, siis andmed selle filiaali kohta esitatakse samuti vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele. Andmed esitatakse eraldi iga liidus asuva kinnisvaraturu puhul, mille suhtes asjaomasel krediidiasutusel või investeerimisühingul on riskipositsioone.

3.   Pädevad asutused avaldavad igal aastal lõike 1 punktide a–f kohased koondandmed koos varasemate perioodide andmetega, kui viimased on kättesaadavad. Mis tahes liikmesriigi teise pädeva asutuse või EBA taotlusel esitab pädev asutus kõnealusele pädevale asutusele või EBA-le üksikasjalikuma teabe elamukinnisvara või ärikinnisvara turu olukorra kohta kõnealuses liikmesriigis.

Artikkel 430b

Tururiskidega seotud aruandluse erinõuded

1.   Alates artiklis 461a osutatud delegeeritud õigusakti kohaldamise alguskuupäevast teatavad krediidiasutused või investeerimisühingud, kes ei täida artikli 94 lõikes 1 sätestatud tingimusi ega artikli 325a lõikes 1 sätestatud tingimusi, kõikide oma kauplemisportfelli ja kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul, mis on avatud valuuta- või kaubariskile, III osa IV jaotise 1a. peatükis sätestatud alternatiivse standardmeetodi kasutamisel põhinevate arvutuste tulemused samal alusel, nagu sellised krediidiasutused või investeerimisühingud teavitavad artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktis i ja punktis c sätestatud kohustustest.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud teatavad eraldi artikli 325c lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud arvutused kõikide oma kauplemisportfelli positsioonide või kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul, mis on avatud valuuta- ja kaubariskile.

3.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõudele teatavad krediidiasutused ja investeerimisühingud pärast artikli 325bd lõikes 7, artikli 325be lõikes 3, artikli 325bf lõikes 9 ja artikli 325bg lõikes 4 osutatud viimase regulatiivse tehnilise standardi jõustumise kuupäevale järgneva kolmeaastase perioodi lõppu nende positsioonide puhul, mis on määratud kauplemisüksustele, mille puhul on pädevad asutused andnud neile loa kasutada alternatiivset sisemudeli meetodit kooskõlas artikli 325az lõikega 2, III osa IV jaotise 1b. peatükis sätestatud selle meetodi kasutamisel põhinevate arvutuste tulemused samal alusel, nagu sellised krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitavad artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktis i ja punktis c sätestatud kohustustest.

4.   Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud aruandlusnõude kohaldamisel teatavad krediidiasutused ja investeerimisühingud eraldi artikli 325ba lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii ning punkti b alapunktides i ja ii sätestatud arvutused ning seda kõikide oma kauplemisportfelli positsioonide või kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul, mis on avatud valuuta- ja kaubariskile, ja mis on määratud kauplemisüksustele, mille puhul on pädevad asutused andnud neile loa kasutada alternatiivset sisemudeli meetodit kooskõlas artikli 325az lõikega 2.

5.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad konsolideerimisgrupi piires kasutada lõigetes 1 ja 3 osutatud meetodeid kombineerides, tingimusel et lõikes 1 osutatud meetodi kohaselt tehtud arvutus ei ületa 90 % koguarvutusest. Vastasel juhul kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lõikes 1 osutatud meetodit kõikide oma kauplemisportfelli positsioonide ja kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul, mis on avatud valuuta- või kaubariskile.

6.   EBA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada ühtsed aruandevormid ning juhised ja metoodika vormide kasutamiseks, aruannete esitamise sagedus ja kuupäevad, mõistete määratlused ning käesolevas artiklis osutatud aruandluseks kasutatavad IT-lahendused.

Ühtegi sellistes rakenduslikes tehnilistes standardites sätestatud uut aruandlusnõuet ei kohaldata enne kuue kuu möödumist nende jõustumise kuupäevast.

EBA esitab need rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile 30. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.

Artikkel 430c

Teostatavusaruanne integreeritud aruandlussüsteemi kohta

1.   EBA koostab teostatavusaruande statistiliste andmete, kriisilahendusega seotud andmete ja usaldatavusnõuetega seotud andmete kogumise sidusa ja integreeritud süsteemi väljatöötamise kohta ja teavitab tulemustest komisjoni 28. juuniks 2020.

2.   EBA konsulteerib teostatavusaruande koostamisel pädevate asutustega ning hoiuste tagamise skeemide ja kriisilahenduse eest vastutavate asutustega ja eelkõige EKPSiga. Aruandes võetakse arvesse EKPSi varasemat tööd seoses integreeritud andmekogumisega ning selles tuginetakse üldisele kulude ja tulude analüüsile, sisaldades vähemalt järgmist:

| a) | ülevaade pädevate asutuste poolt nende jurisdiktsioonis kogutud praeguste andmete kogusest ja ulatusest ning nende andmete päritolust ja detailsusest; |
| --- | --- |

a)

ülevaade pädevate asutuste poolt nende jurisdiktsioonis kogutud praeguste andmete kogusest ja ulatusest ning nende andmete päritolust ja detailsusest;

| b) | kogutavaid andmeid käsitleva standardsõnastiku koostamine, et suurendada aruandlusnõuete lähenemist regulaarsete aruandekohustuste osas ja et vältida ebavajalikke päringuid; |
| --- | --- |

b)

kogutavaid andmeid käsitleva standardsõnastiku koostamine, et suurendada aruandlusnõuete lähenemist regulaarsete aruandekohustuste osas ja et vältida ebavajalikke päringuid;

| c) | minimaalselt EBAd ja EKPSi hõlmava ühiskomitee loomine integreeritud aruandlussüsteemi väljatöötamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

c)

minimaalselt EBAd ja EKPSi hõlmava ühiskomitee loomine integreeritud aruandlussüsteemi väljatöötamiseks ja rakendamiseks;

| d) | integreeritud aruandlussüsteemi jaoks keskse andmekogumispunkti loomise teostatavus ja sellise punkti võimalik struktuur, sealhulgas nõuded tagamaks kogutavate andmete range konfidentsiaalsus, süsteemile juurdepääsu õiguste tugev autentimine ja haldamine ning küberturvalisus, mis






  i) | sisaldab keskset andmeregistrit kõigi vajaliku detailsuse ja sagedusega statistiliste andmete, kriisilahendusega seotud andmete ja usaldatavusnõuetega seotud andmetega konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta ning mida ajakohastatakse vajalike ajavahemike tagant; |
| --- | --- | --- |

d)

integreeritud aruandlussüsteemi jaoks keskse andmekogumispunkti loomise teostatavus ja sellise punkti võimalik struktuur, sealhulgas nõuded tagamaks kogutavate andmete range konfidentsiaalsus, süsteemile juurdepääsu õiguste tugev autentimine ja haldamine ning küberturvalisus, mis

i)

sisaldab keskset andmeregistrit kõigi vajaliku detailsuse ja sagedusega statistiliste andmete, kriisilahendusega seotud andmete ja usaldatavusnõuetega seotud andmetega konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta ning mida ajakohastatakse vajalike ajavahemike tagant;

| ii) | toimib pädevate asutuste jaoks kontaktpunktina, kus nad saavad, töötlevad ja koguvad kõiki andmepäringuid, kus päringud saab viia kokku juba kogutud esitatud andmetega ja mis võimaldab pädevate asutuste kiiret juurdepääsu taotletud teabele; |
| --- | --- |

ii)

toimib pädevate asutuste jaoks kontaktpunktina, kus nad saavad, töötlevad ja koguvad kõiki andmepäringuid, kus päringud saab viia kokku juba kogutud esitatud andmetega ja mis võimaldab pädevate asutuste kiiret juurdepääsu taotletud teabele;

| iii) | pakub pädevatele asutustele lisatuge andmepäringute edastamiseks krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning kannab taotletud andmed kesksesse andmeregistrisse; |
| --- | --- |

iii)

pakub pädevatele asutustele lisatuge andmepäringute edastamiseks krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning kannab taotletud andmed kesksesse andmeregistrisse;

| iv) | täidab kooskõlastavat rolli pädevate asutuste vahelises teabe- ja andmevahetuses ning |
| --- | --- |

iv)

täidab kooskõlastavat rolli pädevate asutuste vahelises teabe- ja andmevahetuses ning

| v) | võtab arvesse pädevate asutuste menetlusi ja protsesse ning kannab need üle standarditud süsteemi. |
| --- | --- |

v)

võtab arvesse pädevate asutuste menetlusi ja protsesse ning kannab need üle standarditud süsteemi.

3.   Hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesolevas artiklis osutatud aruande esitamist esitab komisjon, kui see on asjakohane ja võttes arvesse EBA esitatud teostatavusaruannet, Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku standarditud ja integreeritud aruandlussüsteemi loomise kohta.

(*14)  Komisjoni 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).“
  "

*14

| 119) | VIII osa asendatakse järgmisega:


  „VIII OSA


  KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE AVALIKUSTATAV TEAVE



  I JAOTIS


  ÜLDPÕHIMÕTTED



  Artikkel 431
  Avalikustamisnõuded ja -põhimõtted

  1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad II ja III jaotises osutatud teabe käesoleva jaotise sätete kohaselt, võttes arvesse artiklis 432 osutatud erandeid.


  2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on saanud III osa alusel pädevatelt asutustelt loa käesoleva osa III jaotises osutatud instrumentide ja metoodika jaoks, avalikustavad selles sätestatud teabe.


  3.   Juhtorgan või kõrgem juhtkond võtab vastu ametlikud põhimõtted käesolevas osas sätestatud avalikustamisnõuete täitmiseks ning kehtestab ja säilitab siseprotsessid, -süsteemid ja -kontrollid kontrollimaks, et krediidiasutuse või investeerimisühingu avalikustatav teave oleks asjakohane ja käesolevas osas sätestatud nõuetele vastav. Vähemalt üks juhtorgani või kõrgema juhtkonna liige kinnitab kirjalikult, et krediidiasutus või investeerimisühing on avalikustanud käesolevas osas nõutava teabe kooskõlas ametlike põhimõtete ning siseprotsesside, -süsteemide ja -kontrollidega. Kirjalik kinnitus ning avalikustamisnõuetele vastamiseks krediidiasutuses või investeerimisühingus kehtestatud ametlike põhimõtete peamised elemendid lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt avalikustatava teabe hulka.
  Käesoleva osa kohaselt avalikustatava teabe suhtes kohaldatava sisekontrolli ulatus peaks olema sama suur kui krediidiasutuse või investeerimisühingu majandusaruande osaks oleva juhtimisaruande puhul.
  Samuti peavad krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olema põhimõtted kontrollimaks, et nende avaldatav teave annab turuosalistele põhjalikku infot nende riskiprofiili kohta. Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud leiavad, et käesolevas osas nõutav teave ei anna nende riskiprofiili kohta turuosalistele põhjalikku teavet, avaldavad nad lisaks käesolevas osas nõutavale teabele täiendavat teavet. Sellest olenemata peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud avaldama ainult sellise teabe, mis on oluline ega ole ärisaladusena käsitatav või konfidentsiaalne, nagu on osutatud artiklis 432.


  4.   Kvantitatiivse avalikustatava teabe juures peab alati olema kvalitatiivne sõnaline kirjeldus ja muu lisateave, mida võib olla vaja teabe kasutajatele kvantitatiivse avalikustatava teabe mõistmiseks; konkreetsemalt tuleb välja tuua iga oluline muutus võrreldes eelmistel kordadel avalikustatud teabega.


  5.   Taotluse korral selgitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma reitinguotsuseid VKEdele ning teistele laene taotlevatele äriühingutele, esitades selgituse vastava palve korral kirjalikult. Selgitusega seotud halduskulud peavad olema proportsionaalsed laenu suurusega.



  Artikkel 432
  Mitteoluline, ärisaladusena käsitatav või konfidentsiaalne teave

  1.   Erandina artikli 435 lõike 2 punktis c ja artiklites 437 ja 450 sätestatud avalikustamisest võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud jätta avalikustamata ühe või mitme II ja III jaotises loetletud teabeelemendi, kui nende teabeelementidega esitatavat teavet ei käsitata olulisena.
  Teavet loetakse avalikustamise seisukohalt oluliseks, kui selle väljajätmine või väärkajastamine võiks muuta või mõjutada teabe kasutaja hinnangut või otsust, millele ta majanduslike otsuste tegemisel toetub.
  EBA annab määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 16 kohaselt välja suunised selle kohta, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad käesoleva osa II ja III jaotises sätestatud avalikustamisnõuete täitmisel teavet olulisena käsitama.


  2.   Samuti võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud jätta avalikustamata ühe või mitu II ja III jaotises nimetatud teabeelementi, kui need sisaldavad teavet, mida käsitatakse käesoleva lõike kohaselt ärisaladusena või konfidentsiaalsena, ent see mööndus ei kehti artiklite 437 ja 450 kohaselt avalikustatava teabe kohta.
  Teavet käsitatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute ärisaladusena, kui sellise teabe avalikustamine kahjustaks nende konkurentsivõimet. Ärisaladusena käsitatav teave võib hõlmata tooteid või süsteeme käsitlevat teavet, mis konkurentidega jagamise korral vähendaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt neisse toodetesse või süsteemidesse tehtud investeeringute väärtust.
  Konfidentsiaalseks loetakse teavet, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud on kohustatud hoidma salajas tulenevalt kliendisuhetest või suhetest muude vastaspooltega.
  EBA annab määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 16 kohaselt välja suunised, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad käesoleva osa II ja III jaotises sätestatud avalikustamisnõuete täitmisel teavet ärisaladusena või konfidentsiaalsena käsitama.


  3.   Lõikes 2 osutatud erandjuhtudel märgib asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing avalikustamisel asjaolu, et teatavaid teabeelemente ei avalikustata, esitab nende elementide avalikustamata jätmise põhjendused ja avaldab avalikustamisnõudega hõlmatud teema kohta üldisemat teavet, välja arvatud juhul, kui teema ise on ärisaladus või konfidentsiaalne.



  Artikkel 433
  Avalikustamise sagedus ja ulatus
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud avaldavad II ja III jaotises nõutud teabe artiklites 433a, 433b ja 433c sätestatud viisil.
  Kord aastas avalikustatav teave avaldatakse samal kuupäeval, mil avaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu finantsaruanne või võimalikult kiiresti pärast seda.
  Kord poolaastas ja kvartalis avalikustatav teave avaldatakse samal kuupäeval, mil avaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu vastava perioodi majandusaruanne, kui see on asjakohane, või võimalikult kiiresti pärast seda.
  Käesoleva osa kohaselt nõutava teabe ja asjakohase finantsaruande avaldamise kuupäeva erinevus peab olema mõistlik ning igal juhul ei tohi see ületada tähtaegasid, mille pädevad asutused on direktiivi 2013/36/EL artikli 106 kohaselt kehtestanud.


  Artikkel 433a
  Suurte krediidiasutuste ja investeerimisühingute avalikustatav teave

  1.   Suured krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad allpool osutatud teabe vähemalt järgmise sagedusega:






  a) | kogu käesoleva osa kohaselt nõutava teabe kord aastas; |
| --- | --- | --- |

119)

VIII osa asendatakse järgmisega:

„VIII OSA

KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE AVALIKUSTATAV TEAVE

I JAOTIS

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 431

Avalikustamisnõuded ja -põhimõtted

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad II ja III jaotises osutatud teabe käesoleva jaotise sätete kohaselt, võttes arvesse artiklis 432 osutatud erandeid.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on saanud III osa alusel pädevatelt asutustelt loa käesoleva osa III jaotises osutatud instrumentide ja metoodika jaoks, avalikustavad selles sätestatud teabe.

3.   Juhtorgan või kõrgem juhtkond võtab vastu ametlikud põhimõtted käesolevas osas sätestatud avalikustamisnõuete täitmiseks ning kehtestab ja säilitab siseprotsessid, -süsteemid ja -kontrollid kontrollimaks, et krediidiasutuse või investeerimisühingu avalikustatav teave oleks asjakohane ja käesolevas osas sätestatud nõuetele vastav. Vähemalt üks juhtorgani või kõrgema juhtkonna liige kinnitab kirjalikult, et krediidiasutus või investeerimisühing on avalikustanud käesolevas osas nõutava teabe kooskõlas ametlike põhimõtete ning siseprotsesside, -süsteemide ja -kontrollidega. Kirjalik kinnitus ning avalikustamisnõuetele vastamiseks krediidiasutuses või investeerimisühingus kehtestatud ametlike põhimõtete peamised elemendid lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt avalikustatava teabe hulka.

Käesoleva osa kohaselt avalikustatava teabe suhtes kohaldatava sisekontrolli ulatus peaks olema sama suur kui krediidiasutuse või investeerimisühingu majandusaruande osaks oleva juhtimisaruande puhul.

Samuti peavad krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olema põhimõtted kontrollimaks, et nende avaldatav teave annab turuosalistele põhjalikku infot nende riskiprofiili kohta. Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud leiavad, et käesolevas osas nõutav teave ei anna nende riskiprofiili kohta turuosalistele põhjalikku teavet, avaldavad nad lisaks käesolevas osas nõutavale teabele täiendavat teavet. Sellest olenemata peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud avaldama ainult sellise teabe, mis on oluline ega ole ärisaladusena käsitatav või konfidentsiaalne, nagu on osutatud artiklis 432.

4.   Kvantitatiivse avalikustatava teabe juures peab alati olema kvalitatiivne sõnaline kirjeldus ja muu lisateave, mida võib olla vaja teabe kasutajatele kvantitatiivse avalikustatava teabe mõistmiseks; konkreetsemalt tuleb välja tuua iga oluline muutus võrreldes eelmistel kordadel avalikustatud teabega.

5.   Taotluse korral selgitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma reitinguotsuseid VKEdele ning teistele laene taotlevatele äriühingutele, esitades selgituse vastava palve korral kirjalikult. Selgitusega seotud halduskulud peavad olema proportsionaalsed laenu suurusega.

Artikkel 432

Mitteoluline, ärisaladusena käsitatav või konfidentsiaalne teave

1.   Erandina artikli 435 lõike 2 punktis c ja artiklites 437 ja 450 sätestatud avalikustamisest võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud jätta avalikustamata ühe või mitme II ja III jaotises loetletud teabeelemendi, kui nende teabeelementidega esitatavat teavet ei käsitata olulisena.

Teavet loetakse avalikustamise seisukohalt oluliseks, kui selle väljajätmine või väärkajastamine võiks muuta või mõjutada teabe kasutaja hinnangut või otsust, millele ta majanduslike otsuste tegemisel toetub.

EBA annab määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 16 kohaselt välja suunised selle kohta, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad käesoleva osa II ja III jaotises sätestatud avalikustamisnõuete täitmisel teavet olulisena käsitama.

2.   Samuti võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud jätta avalikustamata ühe või mitu II ja III jaotises nimetatud teabeelementi, kui need sisaldavad teavet, mida käsitatakse käesoleva lõike kohaselt ärisaladusena või konfidentsiaalsena, ent see mööndus ei kehti artiklite 437 ja 450 kohaselt avalikustatava teabe kohta.

Teavet käsitatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute ärisaladusena, kui sellise teabe avalikustamine kahjustaks nende konkurentsivõimet. Ärisaladusena käsitatav teave võib hõlmata tooteid või süsteeme käsitlevat teavet, mis konkurentidega jagamise korral vähendaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt neisse toodetesse või süsteemidesse tehtud investeeringute väärtust.

Konfidentsiaalseks loetakse teavet, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud on kohustatud hoidma salajas tulenevalt kliendisuhetest või suhetest muude vastaspooltega.

EBA annab määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 16 kohaselt välja suunised, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad käesoleva osa II ja III jaotises sätestatud avalikustamisnõuete täitmisel teavet ärisaladusena või konfidentsiaalsena käsitama.

3.   Lõikes 2 osutatud erandjuhtudel märgib asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing avalikustamisel asjaolu, et teatavaid teabeelemente ei avalikustata, esitab nende elementide avalikustamata jätmise põhjendused ja avaldab avalikustamisnõudega hõlmatud teema kohta üldisemat teavet, välja arvatud juhul, kui teema ise on ärisaladus või konfidentsiaalne.

Artikkel 433

Avalikustamise sagedus ja ulatus

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avaldavad II ja III jaotises nõutud teabe artiklites 433a, 433b ja 433c sätestatud viisil.

Kord aastas avalikustatav teave avaldatakse samal kuupäeval, mil avaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu finantsaruanne või võimalikult kiiresti pärast seda.

Kord poolaastas ja kvartalis avalikustatav teave avaldatakse samal kuupäeval, mil avaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu vastava perioodi majandusaruanne, kui see on asjakohane, või võimalikult kiiresti pärast seda.

Käesoleva osa kohaselt nõutava teabe ja asjakohase finantsaruande avaldamise kuupäeva erinevus peab olema mõistlik ning igal juhul ei tohi see ületada tähtaegasid, mille pädevad asutused on direktiivi 2013/36/EL artikli 106 kohaselt kehtestanud.

Artikkel 433a

Suurte krediidiasutuste ja investeerimisühingute avalikustatav teave

1.   Suured krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad allpool osutatud teabe vähemalt järgmise sagedusega:

a)

kogu käesoleva osa kohaselt nõutava teabe kord aastas;

| b) | kord poolaastas teabe, millele on osutatud:






  i) | artikli 437 punktis a; |
| --- | --- | --- |

b)

kord poolaastas teabe, millele on osutatud:

i)

artikli 437 punktis a;

| ii) | artikli 438 punktis e; |
| --- | --- |

ii)

artikli 438 punktis e;

| iii) | artikli 439 punktides e–l; |
| --- | --- |

iii)

artikli 439 punktides e–l;

| iv) | artiklis 440; |
| --- | --- |

iv)

artiklis 440;

| v) | artikli 442 punktides c, e, f ja g; |
| --- | --- |

v)

artikli 442 punktides c, e, f ja g;

| vi) | artikli 444 punktis e; |
| --- | --- |

vi)

artikli 444 punktis e;

| vii) | artiklis 445; |
| --- | --- |

vii)

artiklis 445;

| viii) | artikli 448 lõike 1 punktides a ja b; |
| --- | --- |

viii)

artikli 448 lõike 1 punktides a ja b;

| ix) | artikli 449 punktides j–l; |
| --- | --- |

ix)

artikli 449 punktides j–l;

| x) | artikli 451 lõike 1 punktides a ja b; |
| --- | --- |

x)

artikli 451 lõike 1 punktides a ja b;

| xi) | artikli 451a lõikes 3; |
| --- | --- |

xi)

artikli 451a lõikes 3;

| xii) | artikli 452 punktis g; |
| --- | --- |

xii)

artikli 452 punktis g;

| xiii) | artikli 453 punktides f–j; |
| --- | --- |

xiii)

artikli 453 punktides f–j;

| xiv) | artikli 455 punktides d, e ja g; |
| --- | --- |

xiv)

artikli 455 punktides d, e ja g;

| c) | kord kvartalis teabe, millele on osutatud:






  i) | artikli 438 punktides d ja h; |
| --- | --- | --- |

c)

kord kvartalis teabe, millele on osutatud:

i)

artikli 438 punktides d ja h;

| ii) | artiklis 447 osutatud põhinäitajates; |
| --- | --- |

ii)

artiklis 447 osutatud põhinäitajates;

| iii) | artikli 451a lõikes 2. |
| --- | --- |

iii)

artikli 451a lõikes 2.

2.   Erandina lõikest 1 avalikustavad suured krediidiasutused ja investeerimisühingud, mis ei ole globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja mis on börsil noteerimata, allpool osutatud teabe järgmise sagedusega:

| a) | kogu käesoleva osa kohaselt nõutava teabe kord aastas; |
| --- | --- |

a)

kogu käesoleva osa kohaselt nõutava teabe kord aastas;

| b) | artiklis 447 osutatud põhinäitajad kord poolaastas. |
| --- | --- |

b)

artiklis 447 osutatud põhinäitajad kord poolaastas.

3.   Suured krediidiasutused ja investeerimisühingud, mille suhtes kohaldatakse artiklit 92a või 92b, avalikustavad artiklis 437a nõutava teabe kord poolaastas, välja arvatud artikli 447 punktis h osutatud põhinäitajad, mis tuleb avalikustada kord kvartalis.

Artikkel 433b

Väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute avalikustatav teave

1.   Väikesed ja mittekeerukad krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad allpool osutatud teabe vähemalt järgmise sagedusega:

| a) | kord aastas teabe, millele on osutatud:






  i) | artikli 435 lõike 1 punktides a, e ja f; |
| --- | --- | --- |

a)

kord aastas teabe, millele on osutatud:

i)

artikli 435 lõike 1 punktides a, e ja f;

| ii) | artikli 438 punktis d; |
| --- | --- |

ii)

artikli 438 punktis d;

| iii) | artikli 450 lõike 1 punktides a–d, h, i ja j; |
| --- | --- |

iii)

artikli 450 lõike 1 punktides a–d, h, i ja j;

| b) | kord poolaastas artiklis 447 osutatud põhinäitajad. |
| --- | --- |

b)

kord poolaastas artiklis 447 osutatud põhinäitajad.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 avalikustavad väikesed ja mittekeerukad krediidiasutused ja investeerimisühingud, mis on börsil noteerimata, artiklis 447 osutatud põhinäitajad kord aastas.

Artikkel 433c

Muude krediidiasutuste ja investeerimisühingute avalikustatav teave

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, mille suhtes ei kohaldata artiklit 433a või 433b, avalikustavad allpool osutatud teabe järgmise sagedusega:

| a) | kogu käesoleva osa alusel nõutava teabe kord aastas; |
| --- | --- |

a)

kogu käesoleva osa alusel nõutava teabe kord aastas;

| b) | artiklis 447 osutatud põhinäitajad kord poolaastas. |
| --- | --- |

b)

artiklis 447 osutatud põhinäitajad kord poolaastas.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 avalikustavad muud krediidiasutused ja investeerimisühingud, mis on börsil noteerimata, kord aastas teabe, millele on osutatud:

| a) | artikli 435 lõike 1 punktides a, e ja f; |
| --- | --- |

a)

artikli 435 lõike 1 punktides a, e ja f;

| b) | artikli 435 lõike 2 punktides a, b ja c; |
| --- | --- |

b)

artikli 435 lõike 2 punktides a, b ja c;

| c) | artikli 437 punktis a; |
| --- | --- |

c)

artikli 437 punktis a;

| d) | artikli 438 punktides c ja d; |
| --- | --- |

d)

artikli 438 punktides c ja d;

| e) | artiklis 447 osutatud põhinäitajad; |
| --- | --- |

e)

artiklis 447 osutatud põhinäitajad;

| f) | artikli 450 lõike 1 punktides a–d ja h–k. |
| --- | --- |

f)

artikli 450 lõike 1 punktides a–d ja h–k.

Artikkel 434

Avalikustamise viisid

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad kogu II ja III jaotise kohaselt nõutava teabe elektrooniliselt ühes kohas. See tähendab teabe esitamist ühes eraldi dokumendis, kust sellise usaldatavusnõuetega seotud teabe kasutajad saavad selle lihtsalt kätte, või krediidiasutuse või investeerimisühingu finants- või majandusaruandes sisalduvas või sellele lisatud eraldi jaos, mis on sellise teabe kasutajatele lihtsalt äratuntav.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad oma veebisaidil või selle puudumise korral muus sobivas kohas kättesaadavaks käesoleva osa kohaselt nõutava teabe arhiivi. Arhiiv peab olema kättesaadav vähemalt nii kaua, kui on liikmesriigi õiguses ette nähtud krediidiasutuse või investeerimisühingu majandusaruannetes sisalduva teabe säilitamiseks.

Artikkel 434a

Ühtsed avalikustamisvormingud

EBA koostab rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada ühtseid avalikustamisvorminguid, ja seonduvad juhised, millega kooskõlas II ja III jaotise kohaselt nõutav teave avalikustatakse.

Nende ühtsete avalikustamisvormingute abil edastatakse teabe kasutajatele piisavalt põhjalikku ja võrreldavat teavet, mille abil saab hinnata krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiprofiili ning seda, mil määral nad täidavad I–VII osas sätestatud nõudeid. Teabe võrreldavuse soodustamiseks püütakse rakenduslikes tehnilistes standardites tagada avalikustamisvormingute kooskõla rahvusvaheliste avalikustamisstandarditega.

Asjakohasel juhul kasutatakse ühtset tabelvormingut.

EBA esitab need rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta need rakenduslikud tehnilised standardid vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.

II JAOTIS

LÄBIPAISTVUSE JA AVALIKUSTAMISE TEHNILISED KRITEERIUMID

Artikkel 435

Riskijuhtimise eesmärkide ja põhimõtete avalikustamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad oma riskijuhtimiseesmärgid ja -põhimõtted eraldi iga riskikategooria kohta, sealhulgas käesolevas jaotises osutatud riskide kohta. Avalikustamine hõlmab järgmist:

| a) | selliste riskikategooriate juhtimise strateegiad ja protsessid; |
| --- | --- |

a)

selliste riskikategooriate juhtimise strateegiad ja protsessid;

| b) | asjaomase riskijuhtimisfunktsiooni ülesehitus ja korraldus, sealhulgas teave selle volituste ja vastutuse kohta vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirjale ja muudele selle tegevust reguleerivatele dokumentidele; |
| --- | --- |

b)

asjaomase riskijuhtimisfunktsiooni ülesehitus ja korraldus, sealhulgas teave selle volituste ja vastutuse kohta vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirjale ja muudele selle tegevust reguleerivatele dokumentidele;

| c) | riskiaruandluse ja mõõtmissüsteemide ulatus ja laad; |
| --- | --- |

c)

riskiaruandluse ja mõõtmissüsteemide ulatus ja laad;

| d) | riskimaandamise põhimõtted ning maanduste ja maandavate tegurite jätkuva tulemuslikkuse jälgimise strateegiad ja protsessid; |
| --- | --- |

d)

riskimaandamise põhimõtted ning maanduste ja maandavate tegurite jätkuva tulemuslikkuse jälgimise strateegiad ja protsessid;

| e) | juhtorgani kinnitatud avaldus krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimiskorralduse piisavuse kohta, millega kinnitatakse, et kehtestatud riskijuhtimissüsteemid on krediidiasutuse või investeerimisühingu profiili ja strateegiat arvestades piisavad; |
| --- | --- |

e)

juhtorgani kinnitatud avaldus krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimiskorralduse piisavuse kohta, millega kinnitatakse, et kehtestatud riskijuhtimissüsteemid on krediidiasutuse või investeerimisühingu profiili ja strateegiat arvestades piisavad;

| f) | juhtorgani kinnitatud lühike riskiaruanne, milles lühidalt ja konkreetselt kirjeldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu äristrateegiaga seotud üldist riskiprofiili; nimetatud aruanne sisaldab alljärgnevat:






  i) | peamised suhtarvud ja näitajad, millega antakse välistele sidusrühmadele terviklik ülevaade sellest, milline on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimine, sealhulgas milline on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili ja juhtorgani määratud riskitaluvuse suhe; |
| --- | --- | --- |

f)

juhtorgani kinnitatud lühike riskiaruanne, milles lühidalt ja konkreetselt kirjeldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu äristrateegiaga seotud üldist riskiprofiili; nimetatud aruanne sisaldab alljärgnevat:

i)

peamised suhtarvud ja näitajad, millega antakse välistele sidusrühmadele terviklik ülevaade sellest, milline on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimine, sealhulgas milline on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili ja juhtorgani määratud riskitaluvuse suhe;

| ii) | teave konsolideerimisgrupisiseste tehingute ja seotud pooltega tehtud tehingute kohta, millel võib olla oluline mõju konsolideerimisgrupi riskiprofiilile. |
| --- | --- |

ii)

teave konsolideerimisgrupisiseste tehingute ja seotud pooltega tehtud tehingute kohta, millel võib olla oluline mõju konsolideerimisgrupi riskiprofiilile.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad juhtimiskorra kohta järgmise teabe:

| a) | juhtorgani liikmete poolt juhatuses hõivatud kohtade arv; |
| --- | --- |

a)

juhtorgani liikmete poolt juhatuses hõivatud kohtade arv;

| b) | värbamispõhimõtted juhtorgani liikmete valimiseks ning juhtorgani liikmete tegelikud teadmised, oskused ja asjatundlikkus; |
| --- | --- |

b)

värbamispõhimõtted juhtorgani liikmete valimiseks ning juhtorgani liikmete tegelikud teadmised, oskused ja asjatundlikkus;

| c) | mitmekesisuspoliitika seoses juhtorgani liikmete valikuga, selle eesmärgid ja sihid ja nende saavutatuse määr; |
| --- | --- |

c)

mitmekesisuspoliitika seoses juhtorgani liikmete valikuga, selle eesmärgid ja sihid ja nende saavutatuse määr;

| d) | kas krediidiasutus või investeerimisühing on loonud eraldi riskikomitee ja mitu korda see on kohtunud; |
| --- | --- |

d)

kas krediidiasutus või investeerimisühing on loonud eraldi riskikomitee ja mitu korda see on kohtunud;

| e) | selle kirjeldus, kuidas teave riski kohta jõuab juhtorganile. |
| --- | --- |

e)

selle kirjeldus, kuidas teave riski kohta jõuab juhtorganile.

Artikkel 436

Kohaldamisala avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad käesoleva määruse kohaldamisala kohta järgmise teabe:

| a) | selle krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi, kelle suhtes käesolevat määrust kohaldatakse; |
| --- | --- |

a)

selle krediidiasutuse või investeerimisühingu nimi, kelle suhtes käesolevat määrust kohaldatakse;

| b) | kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud konsolideeritud finantsaruannete ning I osa II jaotise 2. ja 3. jaos sätestatud regulatiivse konsolideerimise nõuete kohaselt koostatud konsolideeritud finantsaruannete võrdlus; võrdluses tuuakse välja konsolideerimise raamatupidamisliku ja regulatiivse kohaldamisala erinevused ning juriidilised isikud, kes on hõlmatud konsolideerimise regulatiivse kohaldamisalaga, kui see erineb konsolideerimise raamatupidamislikust kohaldamisalast; konsolideerimise regulatiivsesse kohaldamisalasse kuuluvate juriidiliste isikute kohta märgitakse regulatiivse konsolideerimise meetod, kui see erineb raamatupidamisliku konsolideerimise meetodist, kas need isikud on konsolideeritud täielikult või proportsionaalselt ja kas osalus neis on omavahenditest maha arvatud; |
| --- | --- |

b)

kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud konsolideeritud finantsaruannete ning I osa II jaotise 2. ja 3. jaos sätestatud regulatiivse konsolideerimise nõuete kohaselt koostatud konsolideeritud finantsaruannete võrdlus; võrdluses tuuakse välja konsolideerimise raamatupidamisliku ja regulatiivse kohaldamisala erinevused ning juriidilised isikud, kes on hõlmatud konsolideerimise regulatiivse kohaldamisalaga, kui see erineb konsolideerimise raamatupidamislikust kohaldamisalast; konsolideerimise regulatiivsesse kohaldamisalasse kuuluvate juriidiliste isikute kohta märgitakse regulatiivse konsolideerimise meetod, kui see erineb raamatupidamisliku konsolideerimise meetodist, kas need isikud on konsolideeritud täielikult või proportsionaalselt ja kas osalus neis on omavahenditest maha arvatud;

| c) | I osa II jaotise 2. ja 3. jaos sätestatud regulatiivse konsolideerimise nõuete kohaselt koostatud konsolideeritud finantsaruannetes varade ja kohustuste eristus käesolevas osas osutatud riski liikide kaupa; |
| --- | --- |

c)

I osa II jaotise 2. ja 3. jaos sätestatud regulatiivse konsolideerimise nõuete kohaselt koostatud konsolideeritud finantsaruannetes varade ja kohustuste eristus käesolevas osas osutatud riski liikide kaupa;

| d) | võrdlus, milles esitatakse peamised põhjused erinevuste olemasolu kohta I osa II jaotise 2. ja 3. jaos sätestatud regulatiivse konsolideerimise nõuete kohaselt koostatud finantsaruannetes kajastatud bilansiliste väärtuste ja regulatiivsetel eesmärkidel kasutatud riskipositsioonide summade vahel; sellele võrdlusele tuleb lisada erinevuste peamisi põhjuseid käsitlev kvalitatiivne teave; |
| --- | --- |

d)

võrdlus, milles esitatakse peamised põhjused erinevuste olemasolu kohta I osa II jaotise 2. ja 3. jaos sätestatud regulatiivse konsolideerimise nõuete kohaselt koostatud finantsaruannetes kajastatud bilansiliste väärtuste ja regulatiivsetel eesmärkidel kasutatud riskipositsioonide summade vahel; sellele võrdlusele tuleb lisada erinevuste peamisi põhjuseid käsitlev kvalitatiivne teave;

| e) | seoses kauplemisportfelli ja kauplemisportfelliväliste riskipositsioonidega, mida korrigeeritakse vastavalt artiklile 34 ja artiklile 105, krediidiasutuse või investeerimisühingu usaldusväärse hindamise kohase väärtuse korrigeerimise elementide summade eristus riski liikide kaupa ning elementide kogusumma kauplemisportfelli ja kauplemisportfelliväliste positsioonide kohta eraldi väljatooduna; |
| --- | --- |

e)

seoses kauplemisportfelli ja kauplemisportfelliväliste riskipositsioonidega, mida korrigeeritakse vastavalt artiklile 34 ja artiklile 105, krediidiasutuse või investeerimisühingu usaldusväärse hindamise kohase väärtuse korrigeerimise elementide summade eristus riski liikide kaupa ning elementide kogusumma kauplemisportfelli ja kauplemisportfelliväliste positsioonide kohta eraldi väljatooduna;

| f) | praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiireks ülekandmiseks või kohustuste tagasimaksmiseks emaettevõtja ja selle tütarettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

f)

praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiireks ülekandmiseks või kohustuste tagasimaksmiseks emaettevõtja ja selle tütarettevõtjate vahel;

| g) | koondsumma, mille võrra on kõikide konsolideerimisega hõlmamata tütarettevõtjate tegelikud omavahendid väiksemad nõutud omavahenditest, ja selliste tütarettevõtjate nimed; |
| --- | --- |

g)

koondsumma, mille võrra on kõikide konsolideerimisega hõlmamata tütarettevõtjate tegelikud omavahendid väiksemad nõutud omavahenditest, ja selliste tütarettevõtjate nimed;

| h) | kui see on asjakohane, asjaolud, mille korral kasutatakse artiklis 7 nimetatud erandit või artiklis 9 sätestatud individuaalset konsolideerimist. |
| --- | --- |

h)

kui see on asjakohane, asjaolud, mille korral kasutatakse artiklis 7 nimetatud erandit või artiklis 9 sätestatud individuaalset konsolideerimist.

Artikkel 437

Omavahendite avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad omavahendite kohta järgmise teabe:

| a) | esimese taseme põhiomavahendite kirjete, täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete, teise taseme omavahendite kirjete ning artiklite 32–36, 56, 66 ja 79 kohaselt krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite suhtes kohaldatavate filtrite ja mahaarvamiste ning krediidiasutuse või investeerimisühingu auditeeritud finantsaruannetes sisalduva bilansi täielik võrdlus; |
| --- | --- |

a)

esimese taseme põhiomavahendite kirjete, täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete, teise taseme omavahendite kirjete ning artiklite 32–36, 56, 66 ja 79 kohaselt krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite suhtes kohaldatavate filtrite ja mahaarvamiste ning krediidiasutuse või investeerimisühingu auditeeritud finantsaruannetes sisalduva bilansi täielik võrdlus;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide peamiste tunnuste kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide peamiste tunnuste kirjeldus;

| c) | kõigi esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide täielikud tingimused; |
| --- | --- |

c)

kõigi esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide täielikud tingimused;

| d) | eraldi avalikustatakse teave järgmiste elementide laadi ja summade kohta:






  i) | iga usaldatavusfilter, mida on kohaldatud vastavalt artiklitele 32–35; |
| --- | --- | --- |

d)

eraldi avalikustatakse teave järgmiste elementide laadi ja summade kohta:

i)

iga usaldatavusfilter, mida on kohaldatud vastavalt artiklitele 32–35;

| ii) | kirjed, mis on artiklite 36, 56 ja 66 kohaselt maha arvatud; |
| --- | --- |

ii)

kirjed, mis on artiklite 36, 56 ja 66 kohaselt maha arvatud;

| iii) | kirjed, mida ei ole artiklite 47, 48, 56, 66 ja 79 kohaselt maha arvatud; |
| --- | --- |

iii)

kirjed, mida ei ole artiklite 47, 48, 56, 66 ja 79 kohaselt maha arvatud;

| e) | kirjeldus kõigi piirangute kohta, mida on järgitud omavahendite arvutamisel kooskõlas käesoleva määrusega, ning instrumentide, usaldatavusfiltrite ja mahaarvamiste kohta, mille puhul kõnealuseid piiranguid kasutati; |
| --- | --- |

e)

kirjeldus kõigi piirangute kohta, mida on järgitud omavahendite arvutamisel kooskõlas käesoleva määrusega, ning instrumentide, usaldatavusfiltrite ja mahaarvamiste kohta, mille puhul kõnealuseid piiranguid kasutati;

| f) | kui omavahendite suhtarvude arvutamisel on kasutatud omavahendite elemente, mis on kindlaks määratud muul kui käesolevas määruses sätestatud alusel, siis põhjalik selgitus selle kohta, mille alusel kõnealused omavahendite suhtarvud on arvutatud. |
| --- | --- |

f)

kui omavahendite suhtarvude arvutamisel on kasutatud omavahendite elemente, mis on kindlaks määratud muul kui käesolevas määruses sätestatud alusel, siis põhjalik selgitus selle kohta, mille alusel kõnealused omavahendite suhtarvud on arvutatud.

Artikkel 437a

Omavahendite ja kõlblike kohustuste avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, mille suhtes kohaldatakse artiklit 92a või 92b, avalikustavad omavahendite ja kõlblike kohustuste kohta järgmise teabe:

| a) | omavahendite ja kõlblike kohustuste koosseis, tähtajad ja peamised tunnused; |
| --- | --- |

a)

omavahendite ja kõlblike kohustuste koosseis, tähtajad ja peamised tunnused;

| b) | kõlblike kohustuste järjestus võlausaldajate hierarhias; |
| --- | --- |

b)

kõlblike kohustuste järjestus võlausaldajate hierarhias;

| c) | artiklis 72b osutatud kõlblike kohustuste instrumentide iga emissiooni kogusumma ning artikli 72b lõigetes 3 ja 4 sätestatud piiranguid arvestades kõlblike kohustuste kirjete hulka kuuluvate emissioonide summa; |
| --- | --- |

c)

artiklis 72b osutatud kõlblike kohustuste instrumentide iga emissiooni kogusumma ning artikli 72b lõigetes 3 ja 4 sätestatud piiranguid arvestades kõlblike kohustuste kirjete hulka kuuluvate emissioonide summa;

| d) | artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustuste kogusumma. |
| --- | --- |

d)

artikli 72a lõikes 2 osutatud väljajäetud kohustuste kogusumma.

Artikkel 438

Omavahendite nõuete ja riskiga kaalutud varade avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad käesoleva määruse artikli 92 ning direktiivi 2013/36/EL artiklis 73 ja artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud nõuete täitmise kohta järgmise teabe:

| a) | praeguste ja edaspidiste tegevuste toetamiseks kasutatava sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise meetodi kokkuvõte; |
| --- | --- |

a)

praeguste ja edaspidiste tegevuste toetamiseks kasutatava sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise meetodi kokkuvõte;

| b) | järelevalvealase läbivaatamisprotsessi tulemusel kindlaks määratud täiendavate omavahendite nõuete summa vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktis a osutatule ning selle koosseis esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide lõikes; |
| --- | --- |

b)

järelevalvealase läbivaatamisprotsessi tulemusel kindlaks määratud täiendavate omavahendite nõuete summa vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktis a osutatule ning selle koosseis esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide lõikes;

| c) | asjakohase pädeva asutuse nõudmise korral krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise tulemus; |
| --- | --- |

c)

asjakohase pädeva asutuse nõudmise korral krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise tulemus;

| d) | riskiga kaalutud varade kogusumma ja vastav artikli 92 kohaselt kindlaks määratud omavahendite kogunõue III osas sätestatud eri riskikategooriate kaupa ning, kui see on asjakohane, selgitus omavahendite ja riskiga kaalutud varade arvutamisele avalduva mõju kohta, mis tuleneb kapitali alammäärde kohaldamisest ja kirjete omavahenditest maha arvamata jätmisest; |
| --- | --- |

d)

riskiga kaalutud varade kogusumma ja vastav artikli 92 kohaselt kindlaks määratud omavahendite kogunõue III osas sätestatud eri riskikategooriate kaupa ning, kui see on asjakohane, selgitus omavahendite ja riskiga kaalutud varade arvutamisele avalduva mõju kohta, mis tuleneb kapitali alammäärde kohaldamisest ja kirjete omavahenditest maha arvamata jätmisest;

| e) | bilansilised ja bilansivälised riskipositsioonid, riskiga kaalutud varad ja seonduv oodatav kahju artikli 153 lõike 5 tabelis 1 osutatud iga eriotstarbeliste nõuete kategooria puhul ning bilansilised ja bilansivälised riskipositsioonid ja riskiga kaalutud varad artikli 155 lõikes 2 sätestatud omakapitali riskipositsioonide kategooriate puhul; |
| --- | --- |

e)

bilansilised ja bilansivälised riskipositsioonid, riskiga kaalutud varad ja seonduv oodatav kahju artikli 153 lõike 5 tabelis 1 osutatud iga eriotstarbeliste nõuete kategooria puhul ning bilansilised ja bilansivälised riskipositsioonid ja riskiga kaalutud varad artikli 155 lõikes 2 sätestatud omakapitali riskipositsioonide kategooriate puhul;

| f) | kindlustusandjas, edasikindlustusandjas või kindlustusvaldusettevõtjas olevate omavahenditesse kuuluvate instrumentide riskipositsiooni väärtus ja riskiga kaalutud vara, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitalinõuete individuaalsel, allkonsolideeritud ja konsolideeritud arvutamisel artikli 49 kohaselt omavahenditest maha ei arva; |
| --- | --- |

f)

kindlustusandjas, edasikindlustusandjas või kindlustusvaldusettevõtjas olevate omavahenditesse kuuluvate instrumentide riskipositsiooni väärtus ja riskiga kaalutud vara, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitalinõuete individuaalsel, allkonsolideeritud ja konsolideeritud arvutamisel artikli 49 kohaselt omavahenditest maha ei arva;

| g) | kui kohaldatakse direktiivi 2002/87/EÜ I lisas sätestatud meetodit 1 või 2, siis nimetatud direktiivi artikli 6 ja I lisa kohaselt arvutatud finantskonglomeraadi täiendavate omavahendite nõue ja kapitali adekvaatsuse määr; |
| --- | --- |

g)

kui kohaldatakse direktiivi 2002/87/EÜ I lisas sätestatud meetodit 1 või 2, siis nimetatud direktiivi artikli 6 ja I lisa kohaselt arvutatud finantskonglomeraadi täiendavate omavahendite nõue ja kapitali adekvaatsuse määr;

| h) | jooksva avalikustamisperioodi riskiga kaalutud varade summade erinevused vahetult eelneva avalikustamisperioodi summadest sisemudelite kasutamise tõttu, sealhulgas ülevaade nende erinevuste peamistest mõjuritest. |
| --- | --- |

h)

jooksva avalikustamisperioodi riskiga kaalutud varade summade erinevused vahetult eelneva avalikustamisperioodi summadest sisemudelite kasutamise tõttu, sealhulgas ülevaade nende erinevuste peamistest mõjuritest.

Artikkel 439

Vastaspoole krediidiriski positsioonide avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad seoses oma riskipositsiooniga, mis tuleneb III osa II jaotise 6. peatükis osutatud vastaspoole krediidiriskist, järgmise teabe:

| a) | kirjeldus, mis hõlmab sisemiste kapitali- ja krediidilimiitide määramise metoodikat vastaspoole krediidiriski positsioonide puhul, sealhulgas kesksete vastaspooltega seotud riskipositsioonidele kapitali- ja krediidilimiitide määramise meetodid; |
| --- | --- |

a)

kirjeldus, mis hõlmab sisemiste kapitali- ja krediidilimiitide määramise metoodikat vastaspoole krediidiriski positsioonide puhul, sealhulgas kesksete vastaspooltega seotud riskipositsioonidele kapitali- ja krediidilimiitide määramise meetodid;

| b) | garantiide ja muude krediidiriski maandavate teguritega seotud põhimõtete kirjeldus, näiteks tagatise saamise ja krediidireservide loomise põhimõtted; |
| --- | --- |

b)

garantiide ja muude krediidiriski maandavate teguritega seotud põhimõtete kirjeldus, näiteks tagatise saamise ja krediidireservide loomise põhimõtted;

| c) | artiklis 291 määratletud üldise korrelatsiooniriski ja spetsiifilise korrelatsiooniriskiga seotud põhimõtete kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

artiklis 291 määratletud üldise korrelatsiooniriski ja spetsiifilise korrelatsiooniriskiga seotud põhimõtete kirjeldus;

| d) | tagatise summa, mille krediidiasutus või investeerimisühing peaks andma, kui tema krediidireitingut alandataks; |
| --- | --- |

d)

tagatise summa, mille krediidiasutus või investeerimisühing peaks andma, kui tema krediidireitingut alandataks;

| e) | saadud ja antud eraldatud ja eraldamata tagatise summa tagatise liigi kaupa ning iga liigi puhul ka tuletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute jaoks kasutatavate tagatiste kaupa; |
| --- | --- |

e)

saadud ja antud eraldatud ja eraldamata tagatise summa tagatise liigi kaupa ning iga liigi puhul ka tuletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute jaoks kasutatavate tagatiste kaupa;

| f) | tuletistehingute puhul riskipositsioonide väärtused enne ja pärast III osa II jaotise 6. peatüki 3.–6. jaos sätestatud asjakohase meetodi kohaselt kindlaksmääratud krediidiriski maandamise mõju ning seonduvad riskipositsioonide summad kohaldatava meetodi kaupa; |
| --- | --- |

f)

tuletistehingute puhul riskipositsioonide väärtused enne ja pärast III osa II jaotise 6. peatüki 3.–6. jaos sätestatud asjakohase meetodi kohaselt kindlaksmääratud krediidiriski maandamise mõju ning seonduvad riskipositsioonide summad kohaldatava meetodi kaupa;

| g) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul riskipositsioonide väärtused enne ja pärast III osa II jaotise 4. ja 6. peatükis sätestatud asjakohase meetodi kohaselt kindlaksmääratud krediidiriski maandamise mõju ning seonduvad riskipositsioonide summad kohaldatava meetodi kaupa; |
| --- | --- |

g)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul riskipositsioonide väärtused enne ja pärast III osa II jaotise 4. ja 6. peatükis sätestatud asjakohase meetodi kohaselt kindlaksmääratud krediidiriski maandamise mõju ning seonduvad riskipositsioonide summad kohaldatava meetodi kaupa;

| h) | riskipositsioonide väärtused pärast krediidiriski maandamise mõju ning seonduvad riskipositsioonid krediidiväärtuse korrigeerimise omavahendite nõude puhul eraldi iga III osa VI jaotises sätestatud meetodi kohta; |
| --- | --- |

h)

riskipositsioonide väärtused pärast krediidiriski maandamise mõju ning seonduvad riskipositsioonid krediidiväärtuse korrigeerimise omavahendite nõude puhul eraldi iga III osa VI jaotises sätestatud meetodi kohta;

| i) | kesksete vastaspooltega seotud riskipositsiooni väärtus ja seonduvad riskipositsioonid III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaldamisala piires, nõuetele vastavate ja mittevastavate kesksete vastaspoolte kohta eraldi ning riskipositsiooni liigi kaupa; |
| --- | --- |

i)

kesksete vastaspooltega seotud riskipositsiooni väärtus ja seonduvad riskipositsioonid III osa II jaotise 6. peatüki 9. jao kohaldamisala piires, nõuetele vastavate ja mittevastavate kesksete vastaspoolte kohta eraldi ning riskipositsiooni liigi kaupa;

| j) | krediidituletisinstrumentidega tehtud tehingute tinglikud väärtused ja õiglane väärtus; krediidituletisinstrumentidega tehtavad tehingud tuleb näidata tooteliigi kaupa; iga tooteliigi all tuleb krediidituletisinstrumentidega tehtavad tehingud jagada omakorda ostetud ja müüdud krediidiriski kaitseks; |
| --- | --- |

j)

krediidituletisinstrumentidega tehtud tehingute tinglikud väärtused ja õiglane väärtus; krediidituletisinstrumentidega tehtavad tehingud tuleb näidata tooteliigi kaupa; iga tooteliigi all tuleb krediidituletisinstrumentidega tehtavad tehingud jagada omakorda ostetud ja müüdud krediidiriski kaitseks;

| k) | hinnanguline alfa, kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud kooskõlas artikli 284 lõikega 9 pädevate asutuste loa kasutada oma hinnangulist alfat; |
| --- | --- |

k)

hinnanguline alfa, kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud kooskõlas artikli 284 lõikega 9 pädevate asutuste loa kasutada oma hinnangulist alfat;

| l) | artikli 444 punktis e ja artikli 452 punktis g osutatud avalikustamised eraldi; |
| --- | --- |

l)

artikli 444 punktis e ja artikli 452 punktis g osutatud avalikustamised eraldi;

| m) | III osa II jaotise 6. peatüki 4.–5. jaos sätestatud meetodeid kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul oma bilansiline ja bilansiväline tuletistehingute maht, mis on arvutatud vastavalt kas artikli 273a lõike 1 või 2 kohaselt. |
| --- | --- |

m)

III osa II jaotise 6. peatüki 4.–5. jaos sätestatud meetodeid kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul oma bilansiline ja bilansiväline tuletistehingute maht, mis on arvutatud vastavalt kas artikli 273a lõike 1 või 2 kohaselt.

Kui liikmesriigi keskpank annab tagatise vahetustehingute vormis likviidsusabi, võib pädev asutus lubada erandit esimese lõigu punktide d ja e nõude täitmisest, kui ta leiab, et nimetatud punktides osutatud teabe avalikustamine võib ilmsiks tuua erakorralise likviidsusabi andmise. Pädev asutus kehtestab sel eesmärgil asjakohased künnised ja objektiivsed kriteeriumid.

Artikkel 440

Vastutsükliliste kapitalipuhvrite avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad selle kohta, kuidas nad järgivad direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatükis osutatud vastutsüklilise kapitalipuhvri nõuet, järgmise teabe:

| a) | oma vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks kasutatud krediidiriski positsioonide summade ja riskiga kaalutud summade geograafiline jaotus; |
| --- | --- |

a)

oma vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks kasutatud krediidiriski positsioonide summade ja riskiga kaalutud summade geograafiline jaotus;

| b) | krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri summa. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri summa.

Artikkel 441

Globaalse süsteemse olulisuse näitajate avalikustamine

Globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad avalikustavad iga aasta nende näitajate väärtused, mida nad on kasutanud oma punktisumma arvutamiseks kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artiklis 131 osutatud kindlaksmääramise metoodikaga.

Artikkel 442

Krediidi- ja lahjendusriski positsioonide avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad oma krediidiriski ja lahjendusriski positsioonide kohta järgmise teabe:

| a) | raamatupidamises kasutatavate mõistete „tähtajaks tasumata“ ja „vähenenud väärtus“ ulatus ja määratlused ning erinevused raamatupidamises ja regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavate määratluste „tähtajaks tasumata“ ja „makseviivituses“ vahel, kui need erinevad; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamises kasutatavate mõistete „tähtajaks tasumata“ ja „vähenenud väärtus“ ulatus ja määratlused ning erinevused raamatupidamises ja regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavate määratluste „tähtajaks tasumata“ ja „makseviivituses“ vahel, kui need erinevad;

| b) | spetsiifiliste ja üldiste krediidiriskiga korrigeerimiste kindlaksmääramiseks kasutatud käsitluste ja meetodite kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

spetsiifiliste ja üldiste krediidiriskiga korrigeerimiste kindlaksmääramiseks kasutatud käsitluste ja meetodite kirjeldus;

| c) | teave nõuetekohaselt teenindatavate nõuete, viivisnõuete ja makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete summa ja kvaliteedi kohta laenude, võlaväärtpaberite ja bilansiväliste riskipositsioonide puhul, sealhulgas nende väärtuse akumuleerunud vähenemise, eraldiste ja krediidiriskist tingitud negatiivsete õiglase väärtuse muutuste kohta, ning saadud tagatiste ja finantsgarantiide summade kohta; |
| --- | --- |

c)

teave nõuetekohaselt teenindatavate nõuete, viivisnõuete ja makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete summa ja kvaliteedi kohta laenude, võlaväärtpaberite ja bilansiväliste riskipositsioonide puhul, sealhulgas nende väärtuse akumuleerunud vähenemise, eraldiste ja krediidiriskist tingitud negatiivsete õiglase väärtuse muutuste kohta, ning saadud tagatiste ja finantsgarantiide summade kohta;

| d) | tähtaja ületanud riskipositsioonide arvestuse aegumisanalüüs; |
| --- | --- |

d)

tähtaja ületanud riskipositsioonide arvestuse aegumisanalüüs;

| e) | makseviivituses olevate ja makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide bilansiline brutoväärtus, kogunenud spetsiifilised ja üldised krediidiriskiga korrigeerimised, kogunenud mahakandmised nendes riskipositsioonides ja bilansiline netoväärtus ning nende jaotus geograafilise piirkonna ja majandusharu ning laenude, võlaväärtpaberite ja bilansiväliste riskipositsioonide kaupa; |
| --- | --- |

e)

makseviivituses olevate ja makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide bilansiline brutoväärtus, kogunenud spetsiifilised ja üldised krediidiriskiga korrigeerimised, kogunenud mahakandmised nendes riskipositsioonides ja bilansiline netoväärtus ning nende jaotus geograafilise piirkonna ja majandusharu ning laenude, võlaväärtpaberite ja bilansiväliste riskipositsioonide kaupa;

| f) | muutused makseviivituses olevate bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonide brutosummas, sealhulgas vähemalt nende riskipositsioonide alg- ja lõppjääk, selliste riskipositsioonide brutosumma, mis on muudetud tagasi makseviivituses mitteolevaks või mis kuuluvad mahakandmisele; |
| --- | --- |

f)

muutused makseviivituses olevate bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonide brutosummas, sealhulgas vähemalt nende riskipositsioonide alg- ja lõppjääk, selliste riskipositsioonide brutosumma, mis on muudetud tagasi makseviivituses mitteolevaks või mis kuuluvad mahakandmisele;

| g) | laenude ja võlaväärtpaberite jaotus järelejäänud tähtaja alusel. |
| --- | --- |

g)

laenude ja võlaväärtpaberite jaotus järelejäänud tähtaja alusel.

Artikkel 443

Koormatud ja koormamata varade avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad teabe oma koormatud ja koormamata varade kohta. Selleks kasutavad nad riskipositsioonide klassi bilansilist väärtust, mis on jaotatud varade kvaliteedi alusel, ning koormatud ja koormamata bilansilise väärtuse kogusummat. Koormatud ja koormamata varade kohta avalikustatav teave ei sisalda keskpankadelt saadud erakorralist likviidsusabi.

Artikkel 444

Standardmeetodi kasutamise avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad oma riskiga kaalutud vara kooskõlas III osa II jaotise 2. peatükiga, avalikustavad iga artiklis 112 sätestatud riskipositsioonide klassi kohta järgmise teabe:

| a) | krediidikvaliteeti hindavate määratud asutuste ja määratud ekspordikrediidi agentuuride nimed ning avalikustamisperioodil nendes määramistes tehtud muudatuste põhjused; |
| --- | --- |

a)

krediidikvaliteeti hindavate määratud asutuste ja määratud ekspordikrediidi agentuuride nimed ning avalikustamisperioodil nendes määramistes tehtud muudatuste põhjused;

| b) | riskipositsioonide klassid, mille puhul krediidikvaliteeti hindavat asutust või ekspordikrediidi agentuuri kasutatakse; |
| --- | --- |

b)

riskipositsioonide klassid, mille puhul krediidikvaliteeti hindavat asutust või ekspordikrediidi agentuuri kasutatakse;

| c) | emitendi ja emissiooni krediidireitingute kauplemisportfelli mittekuuluvatele kirjetele ülekandmiseks kasutatava protsessi kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

emitendi ja emissiooni krediidireitingute kauplemisportfelli mittekuuluvatele kirjetele ülekandmiseks kasutatava protsessi kirjeldus;

| d) | iga krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse või määratud ekspordikrediidi agentuuri välisreitingu seos riskikaaludega, mis vastavad III osa II jaotise 2. peatükis sätestatud krediidikvaliteedi astmetele, võttes arvesse, et sellist teavet ei ole vaja avalikustada, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud vastavad EBA avaldatud standardseose tingimustele; |
| --- | --- |

d)

iga krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse või määratud ekspordikrediidi agentuuri välisreitingu seos riskikaaludega, mis vastavad III osa II jaotise 2. peatükis sätestatud krediidikvaliteedi astmetele, võttes arvesse, et sellist teavet ei ole vaja avalikustada, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud vastavad EBA avaldatud standardseose tingimustele;

| e) | riskipositsioonide väärtused ja iga III osa II jaotise 2. peatükis sätestatud krediidikvaliteedi astmega seostatavad krediidiriski maandamise järgsed riskipositsioonide väärtused riskipositsiooni klasside kaupa ja omavahenditest maha arvatud riskipositsioonide väärtused. |
| --- | --- |

e)

riskipositsioonide väärtused ja iga III osa II jaotise 2. peatükis sätestatud krediidikvaliteedi astmega seostatavad krediidiriski maandamise järgsed riskipositsioonide väärtused riskipositsiooni klasside kaupa ja omavahenditest maha arvatud riskipositsioonide väärtused.

Artikkel 445

Tururiski avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad oma omavahendite nõudeid vastavalt artikli 92 lõike 3 punktidele b ja c, avalikustavad kõnealused nõuded eraldi iga riski kohta, millele on asjaomastes punktides osutatud. Lisaks avalikustatakse eraldi omavahendite nõuded väärtpaberistamise positsioonidega seotud spetsiifilise intressimäära riski kohta.

Artikkel 446

Operatsiooniriski juhtimise avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad oma operatsiooniriski juhtimise kohta järgmise teabe:

| a) | operatsiooniriskiga seotud omavahendite nõuete arvutamise meetodid, mille jaoks krediidiasutus või investeerimisühing kvalifitseerub; |
| --- | --- |

a)

operatsiooniriskiga seotud omavahendite nõuete arvutamise meetodid, mille jaoks krediidiasutus või investeerimisühing kvalifitseerub;

| b) | artikli 312 lõikes 2 sätestatud metoodika kirjeldus, kui krediidiasutus või investeerimisühing seda metoodikat kasutab, sealhulgas krediidiasutuse või investeerimisühingu täiustatud mõõtmismudelil põhinevas meetodis arvessevõetavate asjakohaste sise- ja välistegurite analüüs; |
| --- | --- |

b)

artikli 312 lõikes 2 sätestatud metoodika kirjeldus, kui krediidiasutus või investeerimisühing seda metoodikat kasutab, sealhulgas krediidiasutuse või investeerimisühingu täiustatud mõõtmismudelil põhinevas meetodis arvessevõetavate asjakohaste sise- ja välistegurite analüüs;

| c) | osalise kasutamise korral erinevate kasutatavate metoodikate kohaldamisala ja katvus. |
| --- | --- |

c)

osalise kasutamise korral erinevate kasutatavate metoodikate kohaldamisala ja katvus.

Artikkel 447

Põhinäitajate avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad tabelina järgmised põhinäitajad:

| a) | omavahendite koosseis ja kooskõlas artikliga 92 arvutatud omavahendite nõuded; |
| --- | --- |

a)

omavahendite koosseis ja kooskõlas artikliga 92 arvutatud omavahendite nõuded;

| b) | koguriskipositsioon arvutatuna artikli 92 lõike 3 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

koguriskipositsioon arvutatuna artikli 92 lõike 3 kohaselt;

| c) | kui see on asjakohane, siis nende täiendavate omavahendite summa ja koosseis, mis krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peavad direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt olema; |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, siis nende täiendavate omavahendite summa ja koosseis, mis krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peavad direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt olema;

| d) | kombineeritud puhvri nõue, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatüki kohaselt täitma; |
| --- | --- |

d)

kombineeritud puhvri nõue, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatüki kohaselt täitma;

| e) | finantsvõimenduse määr ja koguriskipositsiooni näitaja arvutatuna artikli 429 kohaselt; |
| --- | --- |

e)

finantsvõimenduse määr ja koguriskipositsiooni näitaja arvutatuna artikli 429 kohaselt;

| f) | järgmine teave artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt arvutatud likviidsuskattekordaja kohta:






  i) | asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali likviidsuskattekordaja keskmine või keskmised, nagu on asjakohane, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel; |
| --- | --- | --- |

f)

järgmine teave artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt arvutatud likviidsuskattekordaja kohta:

i)

asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali likviidsuskattekordaja keskmine või keskmised, nagu on asjakohane, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel;

| ii) | artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt likviidsuspuhvrisse kuuluva likviidse vara (väärtuskärbete järgse) kogusumma keskmine või keskmised, nagu on asjakohane, asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali kohta, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel; |
| --- | --- |

ii)

artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt likviidsuspuhvrisse kuuluva likviidse vara (väärtuskärbete järgse) kogusumma keskmine või keskmised, nagu on asjakohane, asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali kohta, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel;

| iii) | artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt arvutatud likviidsete vahendite väljavoolu, sissevoolu ja likviidsete vahendite netoväljavoolu keskmised asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali kohta, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel; |
| --- | --- |

iii)

artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt arvutatud likviidsete vahendite väljavoolu, sissevoolu ja likviidsete vahendite netoväljavoolu keskmised asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali kohta, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel;

| g) | järgmine teave VI osa IV jaotise kohaselt arvutatud stabiilse netorahastamise nõude kohta:






  i) | stabiilse netorahastamise kordaja asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali lõpus; |
| --- | --- | --- |

g)

järgmine teave VI osa IV jaotise kohaselt arvutatud stabiilse netorahastamise nõude kohta:

i)

stabiilse netorahastamise kordaja asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali lõpus;

| ii) | kättesaadav stabiilne rahastamine asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali lõpus; |
| --- | --- |

ii)

kättesaadav stabiilne rahastamine asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali lõpus;

| iii) | nõutav stabiilne rahastamine asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali lõpus; |
| --- | --- |

iii)

nõutav stabiilne rahastamine asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali lõpus;

| h) | omavahendite ja kõlblike kohustuste suhtarvud ja nende komponendid, lugeja ja nimetaja, arvutatuna artiklite 92a ja 92b kohaselt ning kriisilahenduse konsolideerimisgruppide kaupa, kui kohaldatav. |
| --- | --- |

h)

omavahendite ja kõlblike kohustuste suhtarvud ja nende komponendid, lugeja ja nimetaja, arvutatuna artiklite 92a ja 92b kohaselt ning kriisilahenduse konsolideerimisgruppide kaupa, kui kohaldatav.

Artikkel 448

Kauplemisportfellivälistest positsioonidest tulenevate intressimäärariski positsioonide avalikustamine

1.   Alates 28. juunist 2021 avalikustavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmise kvantitatiivse ja kvalitatiivse teabe riskide kohta, mis on tingitud nii omakapitali majanduslikku väärtust kui ka kauplemisportfellivälistest tegevustest tulenevat netointressitulu mõjutavate intressimäärade võimalikust muutumisest, nagu on osutatud direktiivi 2013/36/EL artiklis 84 ja artikli 98 lõikes 5:

| a) | omakapitali majandusliku väärtuse muutused käsitletaval ja eelmisel avalikustamisperioodil arvutatuna direktiivi 2013/36/EL artikli 98 lõikes 5 osutatud kuue järelevalveotstarbelise šokistsenaariumi kohaselt; |
| --- | --- |

a)

omakapitali majandusliku väärtuse muutused käsitletaval ja eelmisel avalikustamisperioodil arvutatuna direktiivi 2013/36/EL artikli 98 lõikes 5 osutatud kuue järelevalveotstarbelise šokistsenaariumi kohaselt;

| b) | netointressitulu muutused käsitletaval ja eelmisel avalikustamisperioodil arvutatuna direktiivi 2013/36/EL artikli 98 lõikes 5 osutatud kahe järelevalveotstarbelise šokistsenaariumi kohaselt; |
| --- | --- |

b)

netointressitulu muutused käsitletaval ja eelmisel avalikustamisperioodil arvutatuna direktiivi 2013/36/EL artikli 98 lõikes 5 osutatud kahe järelevalveotstarbelise šokistsenaariumi kohaselt;

| c) | nende peamiste modelleerimise ja parameetrite eelduste (välja arvatud direktiivi 2013/36/EL artikli 98 lõike 5a punktides b ja c osutatud eeldused) kirjeldus, mida kasutatakse omakapitali majandusliku väärtuse ja netointressitulu muutuste arvutamisel, nagu on nõutud käesoleva lõike punktides a ja b; |
| --- | --- |

c)

nende peamiste modelleerimise ja parameetrite eelduste (välja arvatud direktiivi 2013/36/EL artikli 98 lõike 5a punktides b ja c osutatud eeldused) kirjeldus, mida kasutatakse omakapitali majandusliku väärtuse ja netointressitulu muutuste arvutamisel, nagu on nõutud käesoleva lõike punktides a ja b;

| d) | käesoleva lõike punktide a ja b alusel avalikustatud riskinäitajate olulisuse ja pärast eelmist avalikustamiskuupäeva nendes riskinäitajates toimunud mis tahes oluliste muutuste selgitus; |
| --- | --- |

d)

käesoleva lõike punktide a ja b alusel avalikustatud riskinäitajate olulisuse ja pärast eelmist avalikustamiskuupäeva nendes riskinäitajates toimunud mis tahes oluliste muutuste selgitus;

| e) | kirjeldus selle kohta, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud määratlevad, mõõdavad, maandavad ja kontrollivad oma kauplemisportfellivälise tegevuse intressimäärariske pädevate asutuste tehtava järelevalve otstarbel kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 84, sealhulgas järgmine:






  i) | nende konkreetsete riskinäitajate kirjeldus, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad omakapitali majandusliku väärtuse ja netointressitulu muutuste hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

e)

kirjeldus selle kohta, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud määratlevad, mõõdavad, maandavad ja kontrollivad oma kauplemisportfellivälise tegevuse intressimäärariske pädevate asutuste tehtava järelevalve otstarbel kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 84, sealhulgas järgmine:

i)

nende konkreetsete riskinäitajate kirjeldus, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad omakapitali majandusliku väärtuse ja netointressitulu muutuste hindamiseks;

| ii) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute sisestes mõõtmissüsteemides kasutatavate peamiste modelleerimise ja parameetrite eelduste kirjeldus, kui need erinevad direktiivi 2013/36/EL artikli 98 lõikes 5a nimetatud ühistest modelleerimise ja parameetrite eeldustest, mida kasutatakse omakapitali majandusliku väärtuse ja netointressitulu muutuste arvutamiseks, ning erinevuste põhjendused; |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute sisestes mõõtmissüsteemides kasutatavate peamiste modelleerimise ja parameetrite eelduste kirjeldus, kui need erinevad direktiivi 2013/36/EL artikli 98 lõikes 5a nimetatud ühistest modelleerimise ja parameetrite eeldustest, mida kasutatakse omakapitali majandusliku väärtuse ja netointressitulu muutuste arvutamiseks, ning erinevuste põhjendused;

| iii) | intressimäära šokistsenaariumid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad intressimäärariskide hindamiseks; |
| --- | --- |

iii)

intressimäära šokistsenaariumid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad intressimäärariskide hindamiseks;

| iv) | intressimäärariskide maandamise, sealhulgas artikli 106 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava sisemise riskimaandamise mõju kajastamine; |
| --- | --- |

iv)

intressimäärariskide maandamise, sealhulgas artikli 106 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava sisemise riskimaandamise mõju kajastamine;

| v) | ülevaade, kui sageli intressimäärariske hinnatakse; |
| --- | --- |

v)

ülevaade, kui sageli intressimäärariske hinnatakse;

| f) | nende riskide üldise juhtimise ja maandamise strateegiate kirjeldus; |
| --- | --- |

f)

nende riskide üldise juhtimise ja maandamise strateegiate kirjeldus;

| g) | tähtajata hoiustele määratud keskmine ja pikim ümberhindamise tähtaeg. |
| --- | --- |

g)

tähtajata hoiustele määratud keskmine ja pikim ümberhindamise tähtaeg.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata käesoleva artikli lõike 1 punktis c ja punkti e alapunktides i–iv sätestatud nõudeid krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, kes kasutavad direktiivi 2013/36/EL artikli 84 lõikes 1 osutatud standardmeetodit või lihtsustatud standardmeetodit.

Artikkel 449

Väärtpaberistamise positsioonidest tulenevate riskipositsioonide avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad riskiga kaalutud vara vastavalt III osa II jaotise 5. peatükile või omavahendite nõuded vastavalt artiklile 337 või 338, avalikustavad oma kauplemisportfelliga seotud ja kauplemisportfellivälise tegevuse kohta eraldi järgmise teabe:

| a) | väärtpaberistamis- ja edasiväärtpaberistamistegevuse kirjeldus, sealhulgas sellega seotud riskijuhtimis- ja investeerimiseesmärgid, nende roll väärtpaberistamis- ja edasiväärtpaberistamistehingutes, see, kas nad kasutavad artikli 242 punktis 10 määratletud lihtsat, läbipaistvat ja standarditud väärtpaberistamist, ning mil määral nad kasutavad väärtpaberistamise tehinguid väärtpaberistatud riskipositsioonide krediidiriski ülekandmiseks kolmandatele isikutele ja asjakohasel juhul eraldi kirjeldus nende sünteetilise väärtpaberistamistegevuse raames riski ülekandmise põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberistamis- ja edasiväärtpaberistamistegevuse kirjeldus, sealhulgas sellega seotud riskijuhtimis- ja investeerimiseesmärgid, nende roll väärtpaberistamis- ja edasiväärtpaberistamistehingutes, see, kas nad kasutavad artikli 242 punktis 10 määratletud lihtsat, läbipaistvat ja standarditud väärtpaberistamist, ning mil määral nad kasutavad väärtpaberistamise tehinguid väärtpaberistatud riskipositsioonide krediidiriski ülekandmiseks kolmandatele isikutele ja asjakohasel juhul eraldi kirjeldus nende sünteetilise väärtpaberistamistegevuse raames riski ülekandmise põhimõtete kohta;

| b) | mis liiki riskidele ollakse oma väärtpaberistamis- ja edasiväärtpaberistamistegevuses avatud, asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide nõudeõiguse järkude kaupa, eristades lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise positsioone ja sellise väärtpaberistamise alla mittekuuluvaid positsioone, ning






  i) | enda algatatud tehingutes säilinud riski; |
| --- | --- | --- |

b)

mis liiki riskidele ollakse oma väärtpaberistamis- ja edasiväärtpaberistamistegevuses avatud, asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide nõudeõiguse järkude kaupa, eristades lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise positsioone ja sellise väärtpaberistamise alla mittekuuluvaid positsioone, ning

i)

enda algatatud tehingutes säilinud riski;

| ii) | kolmandate isikute algatatud tehingutega seoses võetud riski; |
| --- | --- |

ii)

kolmandate isikute algatatud tehingutega seoses võetud riski;

| c) | väärtpaberistamistegevuses riskiga kaalutud vara arvutamise meetodid, sealhulgas väärtpaberistamise positsioonide liigid, mille puhul iga arvutusmeetodit kasutatakse, ning eristades lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise positsioone ja positsioone, mis ei ole lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised; |
| --- | --- |

c)

väärtpaberistamistegevuses riskiga kaalutud vara arvutamise meetodid, sealhulgas väärtpaberistamise positsioonide liigid, mille puhul iga arvutusmeetodit kasutatakse, ning eristades lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise positsioone ja positsioone, mis ei ole lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised;

| d) | nimekiri eriotstarbelistest väärtpaberistamisüksustest, mis kuuluvad mõnda järgmistest kategooriatest, ja nende eriotstarbeliste väärtpaberistamisüksustega seotud riskipositsioonide liikide (sealhulgas tuletislepingud) kirjeldus:






  i) | eriotstarbelised väärtpaberistamisüksused, mis omandavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute algatatud riskipositsioone; |
| --- | --- | --- |

d)

nimekiri eriotstarbelistest väärtpaberistamisüksustest, mis kuuluvad mõnda järgmistest kategooriatest, ja nende eriotstarbeliste väärtpaberistamisüksustega seotud riskipositsioonide liikide (sealhulgas tuletislepingud) kirjeldus:

i)

eriotstarbelised väärtpaberistamisüksused, mis omandavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute algatatud riskipositsioone;

| ii) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute sponsitud eriotstarbelised väärtpaberistamisüksused; |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute sponsitud eriotstarbelised väärtpaberistamisüksused;

| iii) | eriotstarbelised väärtpaberistamisüksused ja teised juriidilised isikud, kellele krediidiasutused ja investeerimisühingud osutavad väärtpaberistamisega seotud teenuseid (näiteks nõuande-, varateenindus- või -haldusteenus); |
| --- | --- |

iii)

eriotstarbelised väärtpaberistamisüksused ja teised juriidilised isikud, kellele krediidiasutused ja investeerimisühingud osutavad väärtpaberistamisega seotud teenuseid (näiteks nõuande-, varateenindus- või -haldusteenus);

| iv) | eriotstarbelised väärtpaberistamisüksused, mis kuuluvad krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimise regulatiivsesse kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

iv)

eriotstarbelised väärtpaberistamisüksused, mis kuuluvad krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimise regulatiivsesse kohaldamisalasse;

| e) | selliste juriidiliste isikute nimekiri, kellega seoses on krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustanud, et nad on andnud toetust III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt; |
| --- | --- |

e)

selliste juriidiliste isikute nimekiri, kellega seoses on krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustanud, et nad on andnud toetust III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt;

| f) | krediidiasutuste ja investeerimisühingutega seotud selliste juriidiliste isikute nimekiri, kes investeerivad nende algatatud väärtpaberistamisse või nende sponsitud eriotstarbeliste väärtpaberistamisüksuste emiteeritud väärtpaberistamise positsioonidesse; |
| --- | --- |

f)

krediidiasutuste ja investeerimisühingutega seotud selliste juriidiliste isikute nimekiri, kes investeerivad nende algatatud väärtpaberistamisse või nende sponsitud eriotstarbeliste väärtpaberistamisüksuste emiteeritud väärtpaberistamise positsioonidesse;

| g) | kokkuvõte nende väärtpaberistamistegevuse jaoks mõeldud raamatupidamispõhimõtetest, sealhulgas eristades vajaduse korral väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioone; |
| --- | --- |

g)

kokkuvõte nende väärtpaberistamistegevuse jaoks mõeldud raamatupidamispõhimõtetest, sealhulgas eristades vajaduse korral väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioone;

| h) | väärtpaberistamisel kasutatud krediidikvaliteeti hindavate asutuste nimed ja riskipositsioonide liigid, millega seoses iga asutust on kasutatud; |
| --- | --- |

h)

väärtpaberistamisel kasutatud krediidikvaliteeti hindavate asutuste nimed ja riskipositsioonide liigid, millega seoses iga asutust on kasutatud;

| i) | asjakohasel juhul III osa II jaotise 5. peatükis sätestatud sisehinnangu meetodi kirjeldus, sealhulgas sisemiste hinnangute andmise protsessi ülesehitus ning sisemiste hinnangute ja punkti h kohaselt avalikustatud krediidikvaliteeti hindava asutuse antud välisreitingute seos, sisemiste hinnangute andmise protsessi kontrollimehhanismid (sealhulgas sõltumatuse ja aruandekohustuse kirjeldus ning sisemiste hinnangute andmise protsessi läbivaatamine), riskipositsioonide liigid, mille puhul sisemiste hinnangute andmise protsessi rakendatakse, ja stressitegurid, mida kasutatakse krediidikvaliteedi parandamise tasemete kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

i)

asjakohasel juhul III osa II jaotise 5. peatükis sätestatud sisehinnangu meetodi kirjeldus, sealhulgas sisemiste hinnangute andmise protsessi ülesehitus ning sisemiste hinnangute ja punkti h kohaselt avalikustatud krediidikvaliteeti hindava asutuse antud välisreitingute seos, sisemiste hinnangute andmise protsessi kontrollimehhanismid (sealhulgas sõltumatuse ja aruandekohustuse kirjeldus ning sisemiste hinnangute andmise protsessi läbivaatamine), riskipositsioonide liigid, mille puhul sisemiste hinnangute andmise protsessi rakendatakse, ja stressitegurid, mida kasutatakse krediidikvaliteedi parandamise tasemete kindlaksmääramiseks;

| j) | kauplemisportfelliga seotud ja kauplemisportfellivälise tegevuse kohta eraldi väärtpaberistamisest tulenevate riskipositsioonide bilansiline väärtus, sealhulgas teave selle kohta, kas krediidiasutused ja investeerimisühingud on kandnud üle olulise osa seonduvast krediidiriskist vastavalt artiklitele 244 ja 245, ning mille puhul krediidiasutused ja investeerimisühingud on tehingute algatajad, sponsorid või investorid, eristatuna traditsiooniliste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste ning lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise tehingute ja sellise väärtpaberistamise alla mittekuuluvate tehingute kaupa ning need omakorda väärtpaberistamisest tulenevate riskipositsioonide liikide kaupa; |
| --- | --- |

j)

kauplemisportfelliga seotud ja kauplemisportfellivälise tegevuse kohta eraldi väärtpaberistamisest tulenevate riskipositsioonide bilansiline väärtus, sealhulgas teave selle kohta, kas krediidiasutused ja investeerimisühingud on kandnud üle olulise osa seonduvast krediidiriskist vastavalt artiklitele 244 ja 245, ning mille puhul krediidiasutused ja investeerimisühingud on tehingute algatajad, sponsorid või investorid, eristatuna traditsiooniliste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste ning lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise tehingute ja sellise väärtpaberistamise alla mittekuuluvate tehingute kaupa ning need omakorda väärtpaberistamisest tulenevate riskipositsioonide liikide kaupa;

| k) | kauplemisportfellivälise tegevuse kohta järgmine teave:






  i) | väärtpaberistamise positsioonide, milles krediidiasutused ja investeerimisühingud on tehingute algatajad või sponsorid, kogusumma ning seonduvad riskiga kaalutud varad ja kapitalinõuded regulatiivsete meetodite kohaselt, sealhulgas omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid või 1 250 % riskikaaluga kirjed, esitatuna traditsiooniliste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste ning väärtpaberistamisest ja edasiväärtpaberistamisest tulenevate riskipositsioonide kaupa, eraldi lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise ja sellise väärtpaberistamise alla mittekuuluvate positsioonide lõikes, ning jaotades veel omakorda mõistlikul arvul riskikaalude või kapitalinõuete vahemikkesse iga kasutatud kapitalinõuete arvutamise meetodi kohta eraldi; |
| --- | --- | --- |

k)

kauplemisportfellivälise tegevuse kohta järgmine teave:

i)

väärtpaberistamise positsioonide, milles krediidiasutused ja investeerimisühingud on tehingute algatajad või sponsorid, kogusumma ning seonduvad riskiga kaalutud varad ja kapitalinõuded regulatiivsete meetodite kohaselt, sealhulgas omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid või 1 250 % riskikaaluga kirjed, esitatuna traditsiooniliste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste ning väärtpaberistamisest ja edasiväärtpaberistamisest tulenevate riskipositsioonide kaupa, eraldi lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise ja sellise väärtpaberistamise alla mittekuuluvate positsioonide lõikes, ning jaotades veel omakorda mõistlikul arvul riskikaalude või kapitalinõuete vahemikkesse iga kasutatud kapitalinõuete arvutamise meetodi kohta eraldi;

| ii) | väärtpaberistamise positsioonide, milles krediidiasutused ja investeerimisühingud on tehingute investorid, kogusumma ning seonduvad riskiga kaalutud varad ja kapitalinõuded regulatiivsete meetodite kohaselt, sh omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid või 1 250 % riskikaaluga kirjed, esitatuna traditsiooniliste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste, väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide ning lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise ja sellise väärtpaberistamise alla mittekuuluvate positsioonide kaupa, jaotades need omakorda mõistlikul arvul riskikaalude või kapitalinõuete vahemikkesse iga kapitalinõuete arvutamisel kasutatud meetodi kohta eraldi; |
| --- | --- |

ii)

väärtpaberistamise positsioonide, milles krediidiasutused ja investeerimisühingud on tehingute investorid, kogusumma ning seonduvad riskiga kaalutud varad ja kapitalinõuded regulatiivsete meetodite kohaselt, sh omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid või 1 250 % riskikaaluga kirjed, esitatuna traditsiooniliste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste, väärtpaberistamise ja edasiväärtpaberistamise positsioonide ning lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise ja sellise väärtpaberistamise alla mittekuuluvate positsioonide kaupa, jaotades need omakorda mõistlikul arvul riskikaalude või kapitalinõuete vahemikkesse iga kapitalinõuete arvutamisel kasutatud meetodi kohta eraldi;

| l) | krediidiasutuse või investeerimisühingu väärtpaberistatud riskipositsioonide puhul makseviivituses olevate riskipositsioonide summa ja krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt jooksval perioodil tehtud spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste summa, mõlemad riskipositsiooni liigi kaupa. |
| --- | --- |

l)

krediidiasutuse või investeerimisühingu väärtpaberistatud riskipositsioonide puhul makseviivituses olevate riskipositsioonide summa ja krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt jooksval perioodil tehtud spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste summa, mõlemad riskipositsiooni liigi kaupa.

Artikkel 449a

Keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide avalikustamine

Suured krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on emiteerinud väärtpabereid, mis on lubatud kauplemisele liikmesriigi reguleeritud turul, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 21, avalikustavad alates 28. juunist 2022 teabe keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide, sealhulgas füüsiliste ja üleminekuriskide kohta, nagu on osutatud direktiivi 2013/36/EL artikli 98 lõikes 8 osutatud aruandes.

Esimeses lõigus osutatud teave avalikustatakse esimesel aastal kord aastas ja seejärel kaks korda aastas.

Artikkel 450

Tasustamispõhimõtete avalikustamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad järgmise teabe nende töötajate kategooriate suhtes rakendatavate tasustamispõhimõtete ja -tavade kohta, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili:

| a) | teave tasustamispõhimõtete kindlaksmääramiseks kasutatava otsustusprotsessi kohta ja tasustamise üle järelevalvet tegeva peamise organi koosolekute arv majandusaasta jooksul, sealhulgas teave võimaliku töötasukomisjoni koosseisu ja volituste kohta, väliskonsultandi kohta, kelle teenuseid kasutati tasustamispõhimõtete kindlaksmääramisel, ning teave asjaomaste sidusrühmade rolli kohta; |
| --- | --- |

a)

teave tasustamispõhimõtete kindlaksmääramiseks kasutatava otsustusprotsessi kohta ja tasustamise üle järelevalvet tegeva peamise organi koosolekute arv majandusaasta jooksul, sealhulgas teave võimaliku töötasukomisjoni koosseisu ja volituste kohta, väliskonsultandi kohta, kelle teenuseid kasutati tasustamispõhimõtete kindlaksmääramisel, ning teave asjaomaste sidusrühmade rolli kohta;

| b) | teave töötajate palga ja töötulemuste vahelise seose kohta; |
| --- | --- |

b)

teave töötajate palga ja töötulemuste vahelise seose kohta;

| c) | tasustamissüsteemi ülesehituse kõige olulisemad tunnused, sealhulgas teave töötulemuste mõõtmiseks kasutatavate kriteeriumide ja riske arvestava korrigeerimise kriteeriumide, edasilükkamise põhimõtete ja asjaomase nõudeõiguse tekkimise kriteeriumide kohta; |
| --- | --- |

c)

tasustamissüsteemi ülesehituse kõige olulisemad tunnused, sealhulgas teave töötulemuste mõõtmiseks kasutatavate kriteeriumide ja riske arvestava korrigeerimise kriteeriumide, edasilükkamise põhimõtete ja asjaomase nõudeõiguse tekkimise kriteeriumide kohta;

| d) | põhi- ja muutuvtasu vaheline suhe, mis on määratud kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punktiga g; |
| --- | --- |

d)

põhi- ja muutuvtasu vaheline suhe, mis on määratud kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punktiga g;

| e) | teave tulemuskriteeriumide kohta, millel põhineb aktsiate, optsioonide või töötasu muutuvkomponendi saamise õigus; |
| --- | --- |

e)

teave tulemuskriteeriumide kohta, millel põhineb aktsiate, optsioonide või töötasu muutuvkomponendi saamise õigus;

| f) | iga muutuvkomponendi süsteemi ja muude mitterahaliste soodustuste põhiparameetrid ja põhjendus; |
| --- | --- |

f)

iga muutuvkomponendi süsteemi ja muude mitterahaliste soodustuste põhiparameetrid ja põhjendus;

| g) | kvantitatiivne koondteave tasustamise kohta ärivaldkondade lõikes; |
| --- | --- |

g)

kvantitatiivne koondteave tasustamise kohta ärivaldkondade lõikes;

| h) | kvantitatiivne koondteave tasustamise kohta kõrgema juhtkonna ja selliste töötajate lõikes, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiprofiili; see sisaldab alljärgnevat:






  i) | majandusaastal määratud töötasu, esitatuna eraldi põhi- ja muutuvtasuna (sealhulgas põhikomponentide kirjeldus), ning tasu saajate arv; |
| --- | --- | --- |

h)

kvantitatiivne koondteave tasustamise kohta kõrgema juhtkonna ja selliste töötajate lõikes, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiprofiili; see sisaldab alljärgnevat:

i)

majandusaastal määratud töötasu, esitatuna eraldi põhi- ja muutuvtasuna (sealhulgas põhikomponentide kirjeldus), ning tasu saajate arv;

| ii) | määratud muutuvtasu summad ja vorm rahalise tasu, aktsiate, aktsiatega seotud instrumentide ja muude liikide kaupa ning eraldi ka ettemakstud ja edasilükatud osa kohta; |
| --- | --- |

ii)

määratud muutuvtasu summad ja vorm rahalise tasu, aktsiate, aktsiatega seotud instrumentide ja muude liikide kaupa ning eraldi ka ettemakstud ja edasilükatud osa kohta;

| iii) | eelmiste perioodide eest määratud edasilükatud töötasu jagatuna summaks, millele tekib nõudeõigus asjaomasel majandusaastal, ja summaks, millele tekib õigus järgmistel aastatel; |
| --- | --- |

iii)

eelmiste perioodide eest määratud edasilükatud töötasu jagatuna summaks, millele tekib nõudeõigus asjaomasel majandusaastal, ja summaks, millele tekib õigus järgmistel aastatel;

| iv) | edasilükatud töötasu summa, millele tekib nõudeõigus asjaomasel majandusaastal ja mis sel majandusaastal ka välja makstakse ning mida vähendatakse tulemustest lähtuvalt; |
| --- | --- |

iv)

edasilükatud töötasu summa, millele tekib nõudeõigus asjaomasel majandusaastal ja mis sel majandusaastal ka välja makstakse ning mida vähendatakse tulemustest lähtuvalt;

| v) | majandusaasta jooksul määratud tagatud muutuvtasu ning selle saajate arv; |
| --- | --- |

v)

majandusaasta jooksul määratud tagatud muutuvtasu ning selle saajate arv;

| vi) | eelmistel perioodidel määratud lahkumishüvitised, mis maksti välja asjaomasel majandusaastal; |
| --- | --- |

vi)

eelmistel perioodidel määratud lahkumishüvitised, mis maksti välja asjaomasel majandusaastal;

| vii) | majandusaasta jooksul määratud lahkumishüvitiste summad, jagatuna ettemakstud ja edasilükatud summadeks, selliste hüvitiste saajate arv ning suurim ühele isikule määratud hüvitis; |
| --- | --- |

vii)

majandusaasta jooksul määratud lahkumishüvitiste summad, jagatuna ettemakstud ja edasilükatud summadeks, selliste hüvitiste saajate arv ning suurim ühele isikule määratud hüvitis;

| i) | nende isikute arv, kelle töötasu majandusaasta jooksul on 1 miljon eurot või rohkem, kusjuures töötasu puhul, mille summa on 1 ja 5 miljoni euro vahel, jagatakse isikud 500 000 euro suurustesse palgajärkudesse, ning 5 miljoni eurose või suurema töötasu puhul 1 miljoni euro suurustesse palgajärkudesse; |
| --- | --- |

i)

nende isikute arv, kelle töötasu majandusaasta jooksul on 1 miljon eurot või rohkem, kusjuures töötasu puhul, mille summa on 1 ja 5 miljoni euro vahel, jagatakse isikud 500 000 euro suurustesse palgajärkudesse, ning 5 miljoni eurose või suurema töötasu puhul 1 miljoni euro suurustesse palgajärkudesse;

| j) | asjakohase liikmesriigi või pädeva asutuse taotluse korral juhtorgani või kõrgema juhtkonna iga liikme kogu töötasu; |
| --- | --- |

j)

asjakohase liikmesriigi või pädeva asutuse taotluse korral juhtorgani või kõrgema juhtkonna iga liikme kogu töötasu;

| k) | teave selle kohta, kas krediidiasutusele või investeerimisühingule kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõikes 3 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

k)

teave selle kohta, kas krediidiasutusele või investeerimisühingule kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõikes 3 sätestatud erandit.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti k kohaldamisel peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle puhul sellist erandit kohaldatakse, märkima, kas erandit kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 3 punkti a või b alusel. Samuti peavad nad märkima, millistele tasustamispõhimõtetele nad erandit kohaldavad, mitmele töötajale seda kohaldatakse ja kui suur on nende kogu töötasu, jagatuna põhi- ja muutuvtasuks.

2.   Suured krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad käesolevas artiklis nimetatud kvantitatiivse teabe krediidiasutuse või investeerimisühingu kollektiivse juhtorgani töötasude kohta kättesaadavaks ka avalikkusele, eristades tegev- ja muude liikmete töötasu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad käesolevas artiklis sätestatud nõudeid viisil, mis vastab nende suurusele, sisemisele korraldusele ning nende tegevuse laadile, ulatusele ja keerukusele, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (*15) kohaldamist.

Artikkel 451

Finantsvõimenduse määra avalikustamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse VII osa, avalikustavad artikli 429 kohaselt arvutatud finantsvõimenduse määra kohta ja ülemäärase finantsvõimenduse riski juhtimise kohta järgmise teabe:

| a) | finantsvõimenduse määr ning see, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad artikli 499 lõiget 2; |
| --- | --- |

a)

finantsvõimenduse määr ning see, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad artikli 499 lõiget 2;

| b) | artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitaja ositi ning koguriskipositsiooni näitaja võrdlus avaldatud finantsaruannetes avalikustatud asjaomaste andmetega; |
| --- | --- |

b)

artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitaja ositi ning koguriskipositsiooni näitaja võrdlus avaldatud finantsaruannetes avalikustatud asjaomaste andmetega;

| c) | asjakohasel juhul artikli 429 lõike 8 ja artikli 429a lõike 1 kohaselt arvutatud riskipositsioonide summa ning artikli 429a lõike 7 kohaselt arvutatud korrigeeritud finantsvõimenduse määr; |
| --- | --- |

c)

asjakohasel juhul artikli 429 lõike 8 ja artikli 429a lõike 1 kohaselt arvutatud riskipositsioonide summa ning artikli 429a lõike 7 kohaselt arvutatud korrigeeritud finantsvõimenduse määr;

| d) | ülemäärase finantsvõimenduse riski juhtimiseks kasutatavate protsesside kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

ülemäärase finantsvõimenduse riski juhtimiseks kasutatavate protsesside kirjeldus;

| e) | nende tegurite kirjeldus, millel oli mõju finantsvõimenduse määrale perioodil, mille kohta avalikustatud finantsvõimenduse määr kehtib. |
| --- | --- |

e)

nende tegurite kirjeldus, millel oli mõju finantsvõimenduse määrale perioodil, mille kohta avalikustatud finantsvõimenduse määr kehtib.

2.   Artikli 429a lõikes 2 määratletud avaliku sektori arengukrediidiasutused avalikustavad finantsvõimenduse määra ilma artikli 429a lõike 1 esimese lõigu punkti d kohaselt kindlaksmääratud koguriskipositsiooni näitaja kohanduseta.

3.   Lisaks käesoleva artikli lõike 1 punktidele a ja b avalikustavad suured krediidiasutused ja investeerimisühingud finantsvõimenduse määra ja artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitaja jaotuse, tuginedes artikli 430 lõikes 7 osutatud rakendusakti kohaselt arvutatud keskmistele.

Artikkel 451a

Likviidsusnõuete avalikustamine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse VI osa, avalikustavad käesoleva artikli kohaselt teabe oma likviidsuskattekordaja, stabiilse netorahastamise kordaja ja likviidsusriski juhtimise kohta.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad kooskõlas artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktiga arvutatud likviidsuskattekordaja kohta järgmise teabe:

| a) | asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali likviidsuskattekordaja keskmine või keskmised, nagu on asjakohane, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel; |
| --- | --- |

a)

asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali likviidsuskattekordaja keskmine või keskmised, nagu on asjakohane, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel;

| b) | artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt likviidsuspuhvrisse kuuluva likviidse vara (väärtuskärbete järgse) kogusumma keskmine või keskmised, nagu on asjakohane, asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali kohta, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel, ning likviidsuspuhvri koostise kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt likviidsuspuhvrisse kuuluva likviidse vara (väärtuskärbete järgse) kogusumma keskmine või keskmised, nagu on asjakohane, asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali kohta, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel, ning likviidsuspuhvri koostise kirjeldus;

| c) | artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt arvutatud likviidsete vahendite väljavoolu, sissevoolu ja likviidsete vahendite netoväljavoolu keskmised asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali kohta, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel, ja nende koostise kirjeldus. |
| --- | --- |

c)

artikli 460 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt arvutatud likviidsete vahendite väljavoolu, sissevoolu ja likviidsete vahendite netoväljavoolu keskmised asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali kohta, arvutatuna viimase 12 kuu kuulõpu näitajate alusel, ja nende koostise kirjeldus.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad VI osa IV jaotise kohaselt arvutatud stabiilse netorahastamise nõude kohta järgmise teabe:

| a) | VI osa IV jaotise 2. peatüki kohaselt arvutatud stabiilse netorahastamise kordaja asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali lõpus; |
| --- | --- |

a)

VI osa IV jaotise 2. peatüki kohaselt arvutatud stabiilse netorahastamise kordaja asjaomase avalikustamisperioodi iga kvartali lõpus;

| b) | ülevaade VI osa IV jaotise 3. peatüki kohaselt arvutatud kättesaadava stabiilse rahastamise summast; |
| --- | --- |

b)

ülevaade VI osa IV jaotise 3. peatüki kohaselt arvutatud kättesaadava stabiilse rahastamise summast;

| c) | ülevaade VI osa IV jaotise 4. peatüki kohaselt arvutatud nõutava stabiilse rahastamise summast. |
| --- | --- |

c)

ülevaade VI osa IV jaotise 4. peatüki kohaselt arvutatud nõutava stabiilse rahastamise summast.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustavad korra, süsteemid, protsessid ja strateegia, mis on kehtestatud direktiivi 2013/36/EL artikli 86 kohaselt nende likviidsusriski tuvastamiseks, mõõtmiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks.

III JAOTIS

TEATAVATE INSTRUMENTIDE VÕI METOODIKATE KASUTAMISE AKTSEPTEERITAVUSE TINGIMUSED

Artikkel 452

Krediidiriski puhul sisereitingute meetodi kasutamise avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodi alusel, avalikustavad järgmise teabe:

| a) | pädeva asutuse luba meetodi kasutamiseks või heakskiidetud üleminekuaeg; |
| --- | --- |

a)

pädeva asutuse luba meetodi kasutamiseks või heakskiidetud üleminekuaeg;

| b) | iga artiklis 147 osutatud riskipositsiooni klassi kohta riskipositsioonide koguväärtuse protsentuaalne osa, millele kohaldatakse III osa II jaotise 2. peatükis sätestatud standardmeetodit või III osa II jaotise 3. peatükis sätestatud sisereitingute meetodit, ning iga riskipositsiooni klassi osa, millele kohaldatakse sisereitingute meetodit kava alusel järk-järgult; kui krediidiasutused ja investeerimisühingud on saanud loa kasutada riskiga kaalutud varade arvutamiseks omi makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ja ümberhindamistegureid, avalikustavad nad eraldi iga riskipositsiooni klassi riskipositsioonide koguväärtuse protsentuaalse osa, mille kohta luba kehtib; |
| --- | --- |

b)

iga artiklis 147 osutatud riskipositsiooni klassi kohta riskipositsioonide koguväärtuse protsentuaalne osa, millele kohaldatakse III osa II jaotise 2. peatükis sätestatud standardmeetodit või III osa II jaotise 3. peatükis sätestatud sisereitingute meetodit, ning iga riskipositsiooni klassi osa, millele kohaldatakse sisereitingute meetodit kava alusel järk-järgult; kui krediidiasutused ja investeerimisühingud on saanud loa kasutada riskiga kaalutud varade arvutamiseks omi makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ja ümberhindamistegureid, avalikustavad nad eraldi iga riskipositsiooni klassi riskipositsioonide koguväärtuse protsentuaalse osa, mille kohta luba kehtib;

| c) | reitingusüsteemidele mudelite väljatöötamise, kontrollimise ja muutmise etappides kohaldatavad kontrollimehhanismid, sealhulgas teave järgmise kohta:






  i) | riskijuhtimisfunktsiooni ja siseauditi funktsiooni vaheline seos; |
| --- | --- | --- |

c)

reitingusüsteemidele mudelite väljatöötamise, kontrollimise ja muutmise etappides kohaldatavad kontrollimehhanismid, sealhulgas teave järgmise kohta:

i)

riskijuhtimisfunktsiooni ja siseauditi funktsiooni vaheline seos;

| ii) | reitingusüsteemi läbivaatamine; |
| --- | --- |

ii)

reitingusüsteemi läbivaatamine;

| iii) | menetlus, millega tagatakse mudelite läbivaatamise eest vastutava funktsiooni sõltumatus mudelite väljatöötamise eest vastutavatest funktsioonidest; |
| --- | --- |

iii)

menetlus, millega tagatakse mudelite läbivaatamise eest vastutava funktsiooni sõltumatus mudelite väljatöötamise eest vastutavatest funktsioonidest;

| iv) | menetlus, millega tagatakse mudelite väljatöötamise ja läbivaatamise eest vastutavate funktsioonide aruandekohustus; |
| --- | --- |

iv)

menetlus, millega tagatakse mudelite väljatöötamise ja läbivaatamise eest vastutavate funktsioonide aruandekohustus;

| d) | krediidiriski mudelite väljatöötamisse, heakskiitmisse ja hilisemasse muutmisse kaasatud funktsioonide roll; |
| --- | --- |

d)

krediidiriski mudelite väljatöötamisse, heakskiitmisse ja hilisemasse muutmisse kaasatud funktsioonide roll;

| e) | krediidiriski mudelitega seotud aruandluse ulatus ja põhisisu; |
| --- | --- |

e)

krediidiriski mudelitega seotud aruandluse ulatus ja põhisisu;

| f) | sisereitingute andmise protsessi kirjeldus riskipositsiooni klasside kaupa, sealhulgas iga portfelli puhul kasutatud peamiste mudelite arv ja lühiülevaade peamistest erinevustest sama portfelli ulatuses kasutatavate mudelite vahel, mis hõlmab järgmist teavet:






  i) | makseviivituse tõenäosuse prognoosimise ja valideerimise määratlused, meetodid ja andmed, sealhulgas kuidas prognoositakse makseviivituse tõenäosust madala makseviivituse määraga portfellide puhul, kas on olemas regulatiivsed alammäärad ning tegurid, mis on põhjustanud makseviivituse tõenäosuse ja tegelike makseviivituse määrade erinevusi vähemalt viimasel kolmel perioodil; |
| --- | --- | --- |

f)

sisereitingute andmise protsessi kirjeldus riskipositsiooni klasside kaupa, sealhulgas iga portfelli puhul kasutatud peamiste mudelite arv ja lühiülevaade peamistest erinevustest sama portfelli ulatuses kasutatavate mudelite vahel, mis hõlmab järgmist teavet:

i)

makseviivituse tõenäosuse prognoosimise ja valideerimise määratlused, meetodid ja andmed, sealhulgas kuidas prognoositakse makseviivituse tõenäosust madala makseviivituse määraga portfellide puhul, kas on olemas regulatiivsed alammäärad ning tegurid, mis on põhjustanud makseviivituse tõenäosuse ja tegelike makseviivituse määrade erinevusi vähemalt viimasel kolmel perioodil;

| ii) | asjakohasel juhul makseviivitusest tingitud kahjumäära prognoosimise ja valideerimise määratlused, meetodid ja andmed, sealhulgas majanduslanguse ajal makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamise meetodid, kuidas makseviivitusest tingitud kahjumäärasid prognoositakse madala makseviivituse määraga portfellide puhul ning maksejõuetuse sündmuse ja riskipositsiooni sulgemise vaheline ajavahemik; |
| --- | --- |

ii)

asjakohasel juhul makseviivitusest tingitud kahjumäära prognoosimise ja valideerimise määratlused, meetodid ja andmed, sealhulgas majanduslanguse ajal makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamise meetodid, kuidas makseviivitusest tingitud kahjumäärasid prognoositakse madala makseviivituse määraga portfellide puhul ning maksejõuetuse sündmuse ja riskipositsiooni sulgemise vaheline ajavahemik;

| iii) | asjakohasel juhul ümberhindamistegurite prognoosimise ja valideerimise määratlused, meetodid ja andmed, sealhulgas nende muutujate tuletamisel kasutatud eeldused; |
| --- | --- |

iii)

asjakohasel juhul ümberhindamistegurite prognoosimise ja valideerimise määratlused, meetodid ja andmed, sealhulgas nende muutujate tuletamisel kasutatud eeldused;

| g) | asjakohasel juhul alljärgnev teave iga artiklis 147 osutatud riskipositsiooni klassi kohta:






  i) | nende bilansiline koguriskipositsioon; |
| --- | --- | --- |

g)

asjakohasel juhul alljärgnev teave iga artiklis 147 osutatud riskipositsiooni klassi kohta:

i)

nende bilansiline koguriskipositsioon;

| ii) | nende bilansiväliste riskipositsioonide väärtused enne asjakohase ümberhindamisteguri kohaldamist; |
| --- | --- |

ii)

nende bilansiväliste riskipositsioonide väärtused enne asjakohase ümberhindamisteguri kohaldamist;

| iii) | nende riskipositsioon pärast asjakohase ümberhindamisteguri kohaldamist ja krediidiriski maandamist; |
| --- | --- |

iii)

nende riskipositsioon pärast asjakohase ümberhindamisteguri kohaldamist ja krediidiriski maandamist;

| iv) | iga mudel, parameeter või sisend, mis aitab mõista riskiga kaalumise protsessi ja selle tulemusel saadud riskipositsioonide summasid, mis on avalikustatud piisava arvu võlgnike reitinguklasside lõikes (sealhulgas makseviivituses olevad võlgnikud), nii et krediidiriski oleks võimalik tähenduslikult eristada; |
| --- | --- |

iv)

iga mudel, parameeter või sisend, mis aitab mõista riskiga kaalumise protsessi ja selle tulemusel saadud riskipositsioonide summasid, mis on avalikustatud piisava arvu võlgnike reitinguklasside lõikes (sealhulgas makseviivituses olevad võlgnikud), nii et krediidiriski oleks võimalik tähenduslikult eristada;

| v) | eraldi selliste riskipositsiooni klasside kohta, mille puhul krediidiasutused ja investeerimisühingud on saanud loa kasutada riskiga kaalutud varade arvutamiseks omi makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ja ümberhindamistegureid, ning riskipositsioonide kohta, mille puhul krediidiasutused ja investeerimisühingud selliseid prognoose ei kasuta, alapunktides i–iv osutatud väärtused, mille kohta luba kehtib; |
| --- | --- |

v)

eraldi selliste riskipositsiooni klasside kohta, mille puhul krediidiasutused ja investeerimisühingud on saanud loa kasutada riskiga kaalutud varade arvutamiseks omi makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ja ümberhindamistegureid, ning riskipositsioonide kohta, mille puhul krediidiasutused ja investeerimisühingud selliseid prognoose ei kasuta, alapunktides i–iv osutatud väärtused, mille kohta luba kehtib;

| h) | iga riskipositsiooni klassi kohta krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt prognoositud makseviivituse tõenäosus koos pikema perioodi jooksul täheldatud tegeliku makseviivituse määraga, avalikustades eraldi makseviivituse tõenäosuse vahemiku, välisreitingu ekvivalendi, makseviivituse tõenäosuse kaalutud ja aritmeetilise keskmise, võlgnike arvu eelmise ja käsitletava aasta lõpus, makseviivitusse sattunud võlgnike arvu, sealhulgas uued makseviivituses olevad võlgnikud, ning ajaloolise aastase keskmise makseviivituse määra. |
| --- | --- |

h)

iga riskipositsiooni klassi kohta krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt prognoositud makseviivituse tõenäosus koos pikema perioodi jooksul täheldatud tegeliku makseviivituse määraga, avalikustades eraldi makseviivituse tõenäosuse vahemiku, välisreitingu ekvivalendi, makseviivituse tõenäosuse kaalutud ja aritmeetilise keskmise, võlgnike arvu eelmise ja käsitletava aasta lõpus, makseviivitusse sattunud võlgnike arvu, sealhulgas uued makseviivituses olevad võlgnikud, ning ajaloolise aastase keskmise makseviivituse määra.

Käesoleva artikli punkti b kohaldamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud artiklis 166 esitatud riskipositsiooni väärtuse määratlust.

Artikkel 453

Krediidiriski maandamise tehnikate kasutamise avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad krediidiriski maandamise tehnikaid, avalikustavad järgmise teabe:

| a) | bilansilise ja bilansivälise tasaarvestuse põhimõtete ja protsesside peamised tunnused ning mil määral nad tasaarvestust kasutavad; |
| --- | --- |

a)

bilansilise ja bilansivälise tasaarvestuse põhimõtete ja protsesside peamised tunnused ning mil määral nad tasaarvestust kasutavad;

| b) | aktsepteeritava tagatise hindamise ja juhtimise põhimõtete ja protsesside peamised tunnused; |
| --- | --- |

b)

aktsepteeritava tagatise hindamise ja juhtimise põhimõtete ja protsesside peamised tunnused;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt krediidiriski maandamiseks võetud tagatiste põhiliikide kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt krediidiriski maandamiseks võetud tagatiste põhiliikide kirjeldus;

| d) | krediidiriski kaitsena rakendatavate garantiide ja krediidituletisinstrumentide puhul, mida kasutatakse kapitalinõuete vähendamiseks, välja arvatud need, mida kasutatakse sünteetiliste väärtpaberistamiste osana, garantii andjate ja krediidituletisinstrumendi vastaspoolte peamised liigid ja nende krediidivõimelisus; |
| --- | --- |

d)

krediidiriski kaitsena rakendatavate garantiide ja krediidituletisinstrumentide puhul, mida kasutatakse kapitalinõuete vähendamiseks, välja arvatud need, mida kasutatakse sünteetiliste väärtpaberistamiste osana, garantii andjate ja krediidituletisinstrumendi vastaspoolte peamised liigid ja nende krediidivõimelisus;

| e) | teave krediidiriski maandamise raames turu- või krediidiriski kontsentreerumiste kohta; |
| --- | --- |

e)

teave krediidiriski maandamise raames turu- või krediidiriski kontsentreerumiste kohta;

| f) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid standardmeetodi või sisereitingute meetodi alusel, aktsepteeritud krediidiriski kaitsega hõlmamata riskipositsioonide koguväärtus ja aktsepteeritud krediidiriski kaitsega hõlmatud riskipositsioonide koguväärtus pärast volatiilsusega korrigeerimist; käesolevas punktis sätestatud teave esitatakse laenude ja võlaväärtpaberite kohta eraldi ning samuti eristatakse makseviivituses olevaid riskipositsioone; |
| --- | --- |

f)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid standardmeetodi või sisereitingute meetodi alusel, aktsepteeritud krediidiriski kaitsega hõlmamata riskipositsioonide koguväärtus ja aktsepteeritud krediidiriski kaitsega hõlmatud riskipositsioonide koguväärtus pärast volatiilsusega korrigeerimist; käesolevas punktis sätestatud teave esitatakse laenude ja võlaväärtpaberite kohta eraldi ning samuti eristatakse makseviivituses olevaid riskipositsioone;

| g) | vastav ümberhindamistegur ja riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamine ning asendusmõjuga ja -mõjuta krediidiriski maandamise tehnikate kasutamise sagedus; |
| --- | --- |

g)

vastav ümberhindamistegur ja riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamine ning asendusmõjuga ja -mõjuta krediidiriski maandamise tehnikate kasutamise sagedus;

| h) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid standardmeetodi alusel, bilansilise ja bilansivälise riskipositsiooni väärtus riskipositsiooni klasside kaupa enne ja pärast ümberhindamistegurite kohaldamist ning krediidiriski maandamist; |
| --- | --- |

h)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid standardmeetodi alusel, bilansilise ja bilansivälise riskipositsiooni väärtus riskipositsiooni klasside kaupa enne ja pärast ümberhindamistegurite kohaldamist ning krediidiriski maandamist;

| i) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid standardmeetodi alusel, riskiga kaalutud vara ning sellise vara ja riskipositsiooni väärtuse suhe pärast vastava ümberhindamisteguri kohaldamist ja riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamist; käesolevas punktis sätestatud teave avalikustatakse eraldi iga riskipositsiooni klassi kohta; |
| --- | --- |

i)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid standardmeetodi alusel, riskiga kaalutud vara ning sellise vara ja riskipositsiooni väärtuse suhe pärast vastava ümberhindamisteguri kohaldamist ja riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamist; käesolevas punktis sätestatud teave avalikustatakse eraldi iga riskipositsiooni klassi kohta;

| j) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid sisereitingute meetodi alusel, riskiga kaalutud vara enne ja pärast krediidituletisinstrumentide krediidiriski maandamise mõju kajastamist; kui krediidiasutused ja investeerimisühingud on saanud loa kasutada riskiga kaalutud varade arvutamiseks omi makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ja ümberhindamistegureid, avalikustatakse käesolevas punktis sätestatud teave eraldi iga riskipositsiooni klassi kohta, millele see luba kehtib. |
| --- | --- |

j)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid sisereitingute meetodi alusel, riskiga kaalutud vara enne ja pärast krediidituletisinstrumentide krediidiriski maandamise mõju kajastamist; kui krediidiasutused ja investeerimisühingud on saanud loa kasutada riskiga kaalutud varade arvutamiseks omi makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ja ümberhindamistegureid, avalikustatakse käesolevas punktis sätestatud teave eraldi iga riskipositsiooni klassi kohta, millele see luba kehtib.

Artikkel 454

Operatsiooniriski puhul täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kasutamise avalikustamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad artiklites 321–324 sätestatud täiustatud mõõtmismudelil põhinevaid meetodeid operatsiooniriskiga seotud omavahendite nõuete arvutamiseks, avalikustavad selle riski maandamiseks kasutatava kindlustuse ja muude riski ülekandmise mehhanismide kirjelduse.

Artikkel 455

Sisemiste tururiski mudelite kasutamine

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad oma kapitalinõudeid vastavalt artiklile 363, avalikustavad järgmise teabe:

| a) | iga hõlmatud alamportfelli kohta:






  i) | kasutatavate mudelite tunnused; |
| --- | --- | --- |

a)

iga hõlmatud alamportfelli kohta:

i)

kasutatavate mudelite tunnused;

| ii) | asjakohasel juhul täiendava makseviivitust ja reitingute muutumise riski ning korrelatsioonil põhinevat kauplemist käsitlevate sisemudelite puhul kasutatud metoodika ja sisemudeli abil mõõdetavad riskid, sealhulgas krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt likviidsusperioodide määramisel kasutatud meetodi, nõutavale usaldusväärsuse standardile vastava kapitalihinnangu leidmise metoodika ja mudeli valideerimisel kasutatud meetodite kirjeldus; |
| --- | --- |

ii)

asjakohasel juhul täiendava makseviivitust ja reitingute muutumise riski ning korrelatsioonil põhinevat kauplemist käsitlevate sisemudelite puhul kasutatud metoodika ja sisemudeli abil mõõdetavad riskid, sealhulgas krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt likviidsusperioodide määramisel kasutatud meetodi, nõutavale usaldusväärsuse standardile vastava kapitalihinnangu leidmise metoodika ja mudeli valideerimisel kasutatud meetodite kirjeldus;

| iii) | alamportfelli suhtes kohaldatava stresstestimise kirjeldus; |
| --- | --- |

iii)

alamportfelli suhtes kohaldatava stresstestimise kirjeldus;

| iv) | sisemudelite ja modelleerimisprotsessi täpsuse ja järjepidevuse järeltestimiseks ning valideerimiseks kasutatud meetodite kirjeldused; |
| --- | --- |

iv)

sisemudelite ja modelleerimisprotsessi täpsuse ja järjepidevuse järeltestimiseks ning valideerimiseks kasutatud meetodite kirjeldused;

| b) | pädeva asutuse antud loa ulatus; |
| --- | --- |

b)

pädeva asutuse antud loa ulatus;

| c) | artiklites 104 ja 105 sätestatud nõuete täitmise ulatuse ja metoodikate kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

artiklites 104 ja 105 sätestatud nõuete täitmise ulatuse ja metoodikate kirjeldus;

| d) | alljärgnevate näitajate suurim, väikseim ja keskmine väärtus:






  i) | võetavate riskide juures arvutatava väärtuse meetodil (value-at-risk method) saadud päevane riskihinnang kogu aruandeperioodi vältel ja aruandeperioodi lõpu seisuga; |
| --- | --- | --- |

d)

alljärgnevate näitajate suurim, väikseim ja keskmine väärtus:

i)

võetavate riskide juures arvutatava väärtuse meetodil (value-at-risk method) saadud päevane riskihinnang kogu aruandeperioodi vältel ja aruandeperioodi lõpu seisuga;

| ii) | võetavate riskide juures arvutatava väärtuse meetodil saadud stressiolukorra riskihinnang kogu aruandeperioodi vältel ja aruandeperioodi lõpu seisuga; |
| --- | --- |

ii)

võetavate riskide juures arvutatava väärtuse meetodil saadud stressiolukorra riskihinnang kogu aruandeperioodi vältel ja aruandeperioodi lõpu seisuga;

| iii) | riski väärtused täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ning korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli spetsiifilise riski puhul kogu aruandeperioodi vältel ja aruandeperioodi lõpu seisuga; |
| --- | --- |

iii)

riski väärtused täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ning korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli spetsiifilise riski puhul kogu aruandeperioodi vältel ja aruandeperioodi lõpu seisuga;

| e) | omavahendite nõude elemendid vastavalt artiklis 364 täpsustatule; |
| --- | --- |

e)

omavahendite nõude elemendid vastavalt artiklis 364 täpsustatule;

| f) | kaalutud keskmine likviidsusperiood iga alamportfelli puhul, mis on hõlmatud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ning korrelatsioonil põhineva kauplemise sisemudelitega; |
| --- | --- |

f)

kaalutud keskmine likviidsusperiood iga alamportfelli puhul, mis on hõlmatud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ning korrelatsioonil põhineva kauplemise sisemudelitega;

| g) | võetavate riskide juures arvutatava väärtuse meetodil saadud päevaste päevalõpu riskihinnangute ja järgmise tööpäeva lõpuks portfelli väärtuse päevase muutuse võrdlus koos aruandeperioodi oluliste ületamiste analüüsiga. |
| --- | --- |

g)

võetavate riskide juures arvutatava väärtuse meetodil saadud päevaste päevalõpu riskihinnangute ja järgmise tööpäeva lõpuks portfelli väärtuse päevase muutuse võrdlus koos aruandeperioodi oluliste ületamiste analüüsiga.

(*15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  "

*15

| 120) | Artiklisse 456 lisatakse järgmine punkt:






  „k) | VIII osa II ja III jaotises sätestatud avalikustamisnõuete muudatused, et arvestada rahvusvaheliste avalikustamisstandardite muutmisega.“ |
| --- | --- | --- |

120)

Artiklisse 456 lisatakse järgmine punkt:

„k)

VIII osa II ja III jaotises sätestatud avalikustamisnõuete muudatused, et arvestada rahvusvaheliste avalikustamisstandardite muutmisega.“

| 121) | Artikli 457 punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | II osas ja artiklis 430 üksnes tulenevalt arengutest raamatupidamisstandardites või -nõuetes, mis arvestavad liidu õigusakte;“. |
| --- | --- | --- |

121)

Artikli 457 punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

II osas ja artiklis 430 üksnes tulenevalt arengutest raamatupidamisstandardites või -nõuetes, mis arvestavad liidu õigusakte;“.

| 122) | Artiklit 458 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud asutus teeb kindlaks finantssüsteemis makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski intensiivsuse muutuse, mis võib põhjustada tõsiseid negatiivseid tagajärgi finantssüsteemile ja reaalmajandusele konkreetses liikmesriigis, ning mille puhul kõnealune asutus leiab, et seda ei saa muude käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud makrotasandi usaldatavausnõuete vahenditega käsitleda sama tulemuslikult kui siis, kui rakendataks rangemaid riiklikke meetmeid, siis teavitab ta sellest vastavalt komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teate viivitamata Euroopa Parlamendile, nõukogule ja EBA-le.
  Teatele lisatakse järgmised dokumendid ja see sisaldab vajaduse korral asjakohaseid kvantitatiivseid või kvalitatiivseid tõendavaid andmeid:






  a) | muutused makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski intensiivsuses; |
| --- | --- | --- | --- |

122)

Artiklit 458 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud asutus teeb kindlaks finantssüsteemis makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski intensiivsuse muutuse, mis võib põhjustada tõsiseid negatiivseid tagajärgi finantssüsteemile ja reaalmajandusele konkreetses liikmesriigis, ning mille puhul kõnealune asutus leiab, et seda ei saa muude käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud makrotasandi usaldatavausnõuete vahenditega käsitleda sama tulemuslikult kui siis, kui rakendataks rangemaid riiklikke meetmeid, siis teavitab ta sellest vastavalt komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teate viivitamata Euroopa Parlamendile, nõukogule ja EBA-le.

Teatele lisatakse järgmised dokumendid ja see sisaldab vajaduse korral asjakohaseid kvantitatiivseid või kvalitatiivseid tõendavaid andmeid:

a)

muutused makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski intensiivsuses;

| b) | põhjused, miks sellised muutused võivad seada ohtu finantsstabiilsuse riigi tasandil või reaalmajanduse; |
| --- | --- |

b)

põhjused, miks sellised muutused võivad seada ohtu finantsstabiilsuse riigi tasandil või reaalmajanduse;

| c) | selgitus, miks asutus leiab, et käesoleva määruse artiklites 124 ja 164 ning direktiivi 2013/36/EL artiklites 133 ja 136 sätestatud makrotasandi usaldatavusnõuete vahendid on nende riskide käsitlemiseks vähem sobivad ja tulemuslikud kui käesoleva lõike punktis d osutatud kavandatavad riiklikud meetmed; |
| --- | --- |

c)

selgitus, miks asutus leiab, et käesoleva määruse artiklites 124 ja 164 ning direktiivi 2013/36/EL artiklites 133 ja 136 sätestatud makrotasandi usaldatavusnõuete vahendid on nende riskide käsitlemiseks vähem sobivad ja tulemuslikud kui käesoleva lõike punktis d osutatud kavandatavad riiklikud meetmed;

| d) | riigisisese tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute või nende alakategooria jaoks kavandatavad riiklikud meetmed, mille eesmärk on leevendada muutusi riski intensiivsuses ning mis käsitlevad järgmist:






  i) | artiklis 92 kehtestatud omavahendite tase; |
| --- | --- | --- |

d)

riigisisese tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute või nende alakategooria jaoks kavandatavad riiklikud meetmed, mille eesmärk on leevendada muutusi riski intensiivsuses ning mis käsitlevad järgmist:

i)

artiklis 92 kehtestatud omavahendite tase;

| ii) | artiklis 392 ning artiklites 395–403 kehtestatud nõuded seoses riskide kontsentreerumisega; |
| --- | --- |

ii)

artiklis 392 ning artiklites 395–403 kehtestatud nõuded seoses riskide kontsentreerumisega;

| iii) | VI osas sätestatud likviidsusnõuded; |
| --- | --- |

iii)

VI osas sätestatud likviidsusnõuded;

| iv) | riskikaalud elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks; |
| --- | --- |

iv)

riskikaalud elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks;

| v) | VIII osas kehtestatud avalikustamisnõuded; |
| --- | --- |

v)

VIII osas kehtestatud avalikustamisnõuded;

| vi) | direktiivi 2013/36/EL artiklis 129 sätestatud kapitali säilitamise puhvri tase, või |
| --- | --- |

vi)

direktiivi 2013/36/EL artiklis 129 sätestatud kapitali säilitamise puhvri tase, või

| vii) | finantssektorisisesed nõuded; |
| --- | --- |

vii)

finantssektorisisesed nõuded;

| e) | selgitus, miks lõike 1 kohaselt määratud asutused peavad kavandatud meetmeid olukorra lahendamiseks sobivateks, tulemuslikeks ja proportsionaalseteks, ning |
| --- | --- |

e)

selgitus, miks lõike 1 kohaselt määratud asutused peavad kavandatud meetmeid olukorra lahendamiseks sobivateks, tulemuslikeks ja proportsionaalseteks, ning

| f) | hinnang selle kohta, milline on kavandatud meetmete tõenäoline positiivne või negatiivne mõju siseturule, lähtudes asjaomasele liikmesriigile kättesaadavast teabest.“; |
| --- | --- |

f)

hinnang selle kohta, milline on kavandatud meetmete tõenäoline positiivne või negatiivne mõju siseturule, lähtudes asjaomasele liikmesriigile kättesaadavast teabest.“;

| b) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Nõukogule antakse õigus võtta komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu rakendusakt, et lükata tagasi lõike 2 punktis d osutatud kavandatavad riiklikud meetmed.
  Ühe kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud teate saamisest esitavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBA nõukogule, komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile oma arvamused kõnealuse lõike punktides a–f osutatud küsimuste kohta.
  Võttes igati arvesse teises lõigus osutatud arvamusi ning kui on olemas kindlad, tugevad ja üksikasjalikud tõendid selle kohta, et meede avaldab siseturule negatiivset mõju, mis ületab kindlakstehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski vähendamisest finantsstabiilsusele tulenevat kasu, võib komisjon ühe kuu jooksul esitada nõukogule rakendusakti ettepaneku, et kavandatavad riiklikud meetmed tagasi lükata.
  Kui komisjon selle ühekuulise perioodi jooksul ettepanekut ei esita, võib asjaomane liikmesriik viivitamata kehtestada kavandatavad riiklikud meetmed kuni kaheks aastaks või kuni makrotasandi usaldatavusriski või süsteemset riski enam ei ole, kui see juhtub varem.
  Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal otsuse ühe kuu jooksul alates ettepaneku saamisest ning esitab oma põhjendused kavandatavate riiklike meetmete tagasilükkamise või nende tagasilükkamisest keeldumise kohta.
  Nõukogu lükkab kavandatavad riiklikud meetmed tagasi üksnes juhul, kui ta leiab, et vähemalt üks järgmistest tingimustest ei ole täidetud:






  a) | makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski intensiivsuse muutused on olemuselt sellised, et need ohustavad finantsstabiilsust riigi tasandil; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Nõukogule antakse õigus võtta komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu rakendusakt, et lükata tagasi lõike 2 punktis d osutatud kavandatavad riiklikud meetmed.

Ühe kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud teate saamisest esitavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBA nõukogule, komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile oma arvamused kõnealuse lõike punktides a–f osutatud küsimuste kohta.

Võttes igati arvesse teises lõigus osutatud arvamusi ning kui on olemas kindlad, tugevad ja üksikasjalikud tõendid selle kohta, et meede avaldab siseturule negatiivset mõju, mis ületab kindlakstehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski vähendamisest finantsstabiilsusele tulenevat kasu, võib komisjon ühe kuu jooksul esitada nõukogule rakendusakti ettepaneku, et kavandatavad riiklikud meetmed tagasi lükata.

Kui komisjon selle ühekuulise perioodi jooksul ettepanekut ei esita, võib asjaomane liikmesriik viivitamata kehtestada kavandatavad riiklikud meetmed kuni kaheks aastaks või kuni makrotasandi usaldatavusriski või süsteemset riski enam ei ole, kui see juhtub varem.

Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal otsuse ühe kuu jooksul alates ettepaneku saamisest ning esitab oma põhjendused kavandatavate riiklike meetmete tagasilükkamise või nende tagasilükkamisest keeldumise kohta.

Nõukogu lükkab kavandatavad riiklikud meetmed tagasi üksnes juhul, kui ta leiab, et vähemalt üks järgmistest tingimustest ei ole täidetud:

a)

makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski intensiivsuse muutused on olemuselt sellised, et need ohustavad finantsstabiilsust riigi tasandil;

| b) | käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud makrotasandi usaldatavusnõuete vahendid on kindlakstehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski käsitlemiseks vähem sobivad või tulemuslikud kui kavandatavad riiklikud meetmed; |
| --- | --- |

b)

käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud makrotasandi usaldatavusnõuete vahendid on kindlakstehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski käsitlemiseks vähem sobivad või tulemuslikud kui kavandatavad riiklikud meetmed;

| c) | kavandatavate riiklike meetmetega ei kaasne ebaproportsionaalset negatiivset mõju teiste liikmesriikide või kogu liidu finantssüsteemile tervikuna või selle osadele, põhjustades või luues seega takistuse siseturu toimimisele, ning |
| --- | --- |

c)

kavandatavate riiklike meetmetega ei kaasne ebaproportsionaalset negatiivset mõju teiste liikmesriikide või kogu liidu finantssüsteemile tervikuna või selle osadele, põhjustades või luues seega takistuse siseturu toimimisele, ning

| d) | probleem puudutab ainult ühte liikmesriiki. |
| --- | --- |

d)

probleem puudutab ainult ühte liikmesriiki.

Nõukogu võtab hindamisel arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBA arvamust ning lähtub kooskõlas lõikega 1 määratud asutuse poolt lõike 2 kohaselt esitatud andmetest.

Kui ühe kuu jooksul alates komisjoni ettepaneku saamisest ei ole nõukogu võtnud vastu rakendusakti kavandatavate riiklike meetmete tagasilükkamiseks, võib asjaomane liikmesriik meetmed vastu võtta ja kohaldada neid kuni kaks aastat või kuni makrotasandi usaldatavusriski või süsteemset riski enam ei ole, kui see juhtub varem.

5.   Teised liikmesriigid võivad käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud meetmeid tunnustada ning kohaldada neid meetmeid oma riigis tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, mille filiaalid asuvad või millel on riskipositsioonid liikmesriigis, kellele anti luba meetmeid kohaldada.“;

| c) | lõiked 9 ja 10 asendatakse järgmisega:

  „9.   Enne lõike 4 kohaselt antud loa aegumist hindab asjaomane liikmesriik Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBAga konsulteerides uuesti olukorda ja võib lõikes 4 osutatud menetluse kohaselt võtta vastu uue otsuse, et pikendada riiklike meetmete kohaldamisperioodi iga kord veel kuni kahe aasta võrra. Pärast esimest pikendamist hindab komisjon Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBAga konsulteerides uuesti olukorda vähemalt iga kahe aasta tagant.


  10.   Olenemata käesoleva artikli lõigetes 3–9 sätestatud menetlusest võimaldatakse liikmesriikidel suurendada käesoleva artikli lõike 2 punkti d alapunktides iv ja vii nimetatud nõuete riskikaalusid kuni 25 % võrra üle käesolevas määruses sätestatud määrade, ning vähendada artiklis 395 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäärasid kuni 15 % võrra kuni kaheks aastaks või kuni makrotasandi usaldatavusriski või süsteemset riski enam ei ole, kui see juhtub varem, tingimusel et on täidetud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimused ja teavitamise nõuded.“ |
| --- | --- |

c)

lõiked 9 ja 10 asendatakse järgmisega:

„9.   Enne lõike 4 kohaselt antud loa aegumist hindab asjaomane liikmesriik Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBAga konsulteerides uuesti olukorda ja võib lõikes 4 osutatud menetluse kohaselt võtta vastu uue otsuse, et pikendada riiklike meetmete kohaldamisperioodi iga kord veel kuni kahe aasta võrra. Pärast esimest pikendamist hindab komisjon Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBAga konsulteerides uuesti olukorda vähemalt iga kahe aasta tagant.

10.   Olenemata käesoleva artikli lõigetes 3–9 sätestatud menetlusest võimaldatakse liikmesriikidel suurendada käesoleva artikli lõike 2 punkti d alapunktides iv ja vii nimetatud nõuete riskikaalusid kuni 25 % võrra üle käesolevas määruses sätestatud määrade, ning vähendada artiklis 395 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäärasid kuni 15 % võrra kuni kaheks aastaks või kuni makrotasandi usaldatavusriski või süsteemset riski enam ei ole, kui see juhtub varem, tingimusel et on täidetud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimused ja teavitamise nõuded.“

| 123) | Artiklit 460 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte, et üksikasjalikult täpsustada artikli 412 lõikes 1 sätestatud üldist nõuet. Käesoleva lõike alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid põhinevad kirjetel, mille kohta tuleb aru anda vastavalt VI osa II jaotisele ja III lisale, ning selles täpsustatakse, milliste asjaolude korral peavad pädevad asutused kehtestama krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes konkreetsed sissevoolu- ja väljavoolutasemed, et hõlmata spetsiifilisi riske, millele krediidiasutused ja investeerimisühingud on avatud, ja selles järgitakse käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud piirmäärasid.
  Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes eelkõige vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse üksikasjalikud likviidsusnõuded seoses artikli 8 lõike 3, artiklite 411–416, 419, 422, 425, 428a, 428f, 428g, 428j–428n, 428p, 428r, 428s, 428w, 428ae, 428ag, 428ah, 428ak ja 451a kohaldamisega.“; |
| --- | --- | --- |

123)

Artiklit 460 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte, et üksikasjalikult täpsustada artikli 412 lõikes 1 sätestatud üldist nõuet. Käesoleva lõike alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid põhinevad kirjetel, mille kohta tuleb aru anda vastavalt VI osa II jaotisele ja III lisale, ning selles täpsustatakse, milliste asjaolude korral peavad pädevad asutused kehtestama krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes konkreetsed sissevoolu- ja väljavoolutasemed, et hõlmata spetsiifilisi riske, millele krediidiasutused ja investeerimisühingud on avatud, ja selles järgitakse käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud piirmäärasid.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes eelkõige vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse üksikasjalikud likviidsusnõuded seoses artikli 8 lõike 3, artiklite 411–416, 419, 422, 425, 428a, 428f, 428g, 428j–428n, 428p, 428r, 428s, 428w, 428ae, 428ag, 428ah, 428ak ja 451a kohaldamisega.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Komisjonile antakse õigus muuta käesolevat määrust ja võtta kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta artikli 428f lõikes 2 sätestatud toodete või teenuste loetelu, kui ta leiab, et teiste toodete ja teenustega otseselt seotud varad ja kohustused vastavad artikli 428f lõikes 1 sätestatud tingimustele.
  Komisjon võtab esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusakti vastu 28. juuniks 2024.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjonile antakse õigus muuta käesolevat määrust ja võtta kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta artikli 428f lõikes 2 sätestatud toodete või teenuste loetelu, kui ta leiab, et teiste toodete ja teenustega otseselt seotud varad ja kohustused vastavad artikli 428f lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Komisjon võtab esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusakti vastu 28. juuniks 2024.“

| 124) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 461a
  Alternatiivne standardmeetod tururiskide jaoks
  Artikli 430b lõikes 1 sätestatud aruandlusnõuete kohaldamise eesmärgil antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, tehes tehnilisi muudatusi artiklites 325e, 325g–325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap–325at, 325av ja 325ax ning täpsustades artiklis 325ah esitatud 4. tabeli 11. rühma riskikaalu ja kolmandates riikides tegutsevate krediidiasutuste emiteeritud pandikirjade riskikaalusid vastavalt artiklile 325ah ning kolmandates riikides tegutsevate krediidiasutuste emiteeritud pandikirjade korrelatsiooni vastavalt artiklile 325aj seoses III osa IV jaotise 1a. peatükis sätestatud alternatiivse standardmeetodiga, võttes arvesse muutusi rahvusvahelistes reguleerivates standardites.
  Komisjon võtab esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusakti vastu hiljemalt 31. detsembriks 2019.“ |
| --- | --- |

124)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 461a

Alternatiivne standardmeetod tururiskide jaoks

Artikli 430b lõikes 1 sätestatud aruandlusnõuete kohaldamise eesmärgil antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, tehes tehnilisi muudatusi artiklites 325e, 325g–325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap–325at, 325av ja 325ax ning täpsustades artiklis 325ah esitatud 4. tabeli 11. rühma riskikaalu ja kolmandates riikides tegutsevate krediidiasutuste emiteeritud pandikirjade riskikaalusid vastavalt artiklile 325ah ning kolmandates riikides tegutsevate krediidiasutuste emiteeritud pandikirjade korrelatsiooni vastavalt artiklile 325aj seoses III osa IV jaotise 1a. peatükis sätestatud alternatiivse standardmeetodiga, võttes arvesse muutusi rahvusvahelistes reguleerivates standardites.

Komisjon võtab esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusakti vastu hiljemalt 31. detsembriks 2019.“

| 125) | Artikkel 462 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 462
  Delegeeritud volituste rakendamine

  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.


  2.   Artikli 244 lõikes 6 ja artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 28. juunist 2013.


  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 244 lõikes 6, artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.


  4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.


  5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  6.   Artikli 244 lõike 6 ja artikli 245 lõike 6 ning artiklite 456–460 ja artikli 461a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“ |
| --- | --- |

125)

Artikkel 462 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 462

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 244 lõikes 6 ja artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 28. juunist 2013.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 244 lõikes 6, artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 244 lõike 6 ja artikli 245 lõike 6 ning artiklite 456–460 ja artikli 461a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“

| 126) | Artikli 471 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Erandina artikli 49 lõikest 1 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud 31. detsembrist 2018 kuni 31. detsembrini 2024 otsustada mitte arvata maha kindlustusandjas, edasikindlustusandjas ja kindlustusvaldusettevõtjas omatavat omakapitaliosalust, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | artikli 49 lõike 1 punktides a ja e sätestatud tingimused; |
| --- | --- | --- |

126)

Artikli 471 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina artikli 49 lõikest 1 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud 31. detsembrist 2018 kuni 31. detsembrini 2024 otsustada mitte arvata maha kindlustusandjas, edasikindlustusandjas ja kindlustusvaldusettevõtjas omatavat omakapitaliosalust, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

artikli 49 lõike 1 punktides a ja e sätestatud tingimused;

| b) | pädevad asutused on andnud heakskiidu riskikontrolli tasemele ja finantsanalüüsi protseduuridele, mille krediidiasutus või investeerimisühing on konkreetselt kehtestanud järelevalve teostamiseks ettevõttesse tehtud investeeringu või valdusettevõtja üle; |
| --- | --- |

b)

pädevad asutused on andnud heakskiidu riskikontrolli tasemele ja finantsanalüüsi protseduuridele, mille krediidiasutus või investeerimisühing on konkreetselt kehtestanud järelevalve teostamiseks ettevõttesse tehtud investeeringu või valdusettevõtja üle;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kindlustusandjas, edasikindlustusandjas või kindlustusvaldusettevõtjas omatav omakapitaliosalus ei ületa 15 % selle kindlustusettevõtja emiteeritud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatest instrumentidest 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2024; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kindlustusandjas, edasikindlustusandjas või kindlustusvaldusettevõtjas omatav omakapitaliosalus ei ületa 15 % selle kindlustusettevõtja emiteeritud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatest instrumentidest 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2024;

| d) | omakapitaliosaluse summa, mida maha ei arvata, ei ületa omatavate kindlustusandja, edasikindlustusandja või kindlustusvaldusettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summat 31. detsembri 2012. aasta seisuga.“ |
| --- | --- |

d)

omakapitaliosaluse summa, mida maha ei arvata, ei ületa omatavate kindlustusandja, edasikindlustusandja või kindlustusvaldusettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summat 31. detsembri 2012. aasta seisuga.“

| 127) | Artiklit 493 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva määruse artiklites 387–403 sisalduvaid riskide kontsentreerumist käsitlevaid sätteid ei kohaldata investeerimisühingute suhtes, kelle põhitegevus on ainult direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9, 10 ja 11 loetletud finantsinstrumentidega seotud investeerimisteenuste osutamine või investeerimistegevuste teostamine ning kelle suhtes ei kohaldatud 31. detsembril 2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (*16).

  (*16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).“;" |
| --- | --- | --- |

127)

Artiklit 493 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Käesoleva määruse artiklites 387–403 sisalduvaid riskide kontsentreerumist käsitlevaid sätteid ei kohaldata investeerimisühingute suhtes, kelle põhitegevus on ainult direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9, 10 ja 11 loetletud finantsinstrumentidega seotud investeerimisteenuste osutamine või investeerimistegevuste teostamine ning kelle suhtes ei kohaldatud 31. detsembril 2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (*16).

*16

(*16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).“;"

*16

| b) | lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | „riskipositsioonid, sealhulgas osalused, mis krediidiasutusel või investeerimisühingul on tekkinud seoses oma emaettevõtja, selle emaettevõtja teiste tütarettevõtjate või krediidiasutuse või investeerimisühingu oma tütarettevõtjatega, ning olulised osalused, tingimusel et need ettevõtjad kuuluvad koos krediidiasutuse või investeerimisühinguga konsolideeritud järelevalve alla vastavalt käesolevale määrusele, direktiivile 2002/87/EÜ või vastavalt kolmandas riigis kehtivatele samaväärsetele õigusnormidele; riskipositsioone, mis ei vasta nendele kriteeriumidele, käsitatakse, olenemata sellest, kas nende puhul on kehtestatud erand käesoleva määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisest või mitte, nõuetena kolmanda isiku vastu;“. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

„riskipositsioonid, sealhulgas osalused, mis krediidiasutusel või investeerimisühingul on tekkinud seoses oma emaettevõtja, selle emaettevõtja teiste tütarettevõtjate või krediidiasutuse või investeerimisühingu oma tütarettevõtjatega, ning olulised osalused, tingimusel et need ettevõtjad kuuluvad koos krediidiasutuse või investeerimisühinguga konsolideeritud järelevalve alla vastavalt käesolevale määrusele, direktiivile 2002/87/EÜ või vastavalt kolmandas riigis kehtivatele samaväärsetele õigusnormidele; riskipositsioone, mis ei vasta nendele kriteeriumidele, käsitatakse, olenemata sellest, kas nende puhul on kehtestatud erand käesoleva määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisest või mitte, nõuetena kolmanda isiku vastu;“.

| 128) | Artikkel 494 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 494
  Üleminekusätted omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete kohta

  1.   Erandina artiklist 92a peab kriisilahendussubjektina käsitatav krediidiasutus või investeerimisühing, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või selle osa, täitma alates 27. juunist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 igal ajal järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:






  a) | 16 % riskipõhine määr, mis näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid ja kõlblikke kohustusi väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist, mis arvutatakse artikli 92 lõigete 3 ja 4 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

128)

Artikkel 494 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 494

Üleminekusätted omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete kohta

1.   Erandina artiklist 92a peab kriisilahendussubjektina käsitatav krediidiasutus või investeerimisühing, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või selle osa, täitma alates 27. juunist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 igal ajal järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:

a)

16 % riskipõhine määr, mis näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid ja kõlblikke kohustusi väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist, mis arvutatakse artikli 92 lõigete 3 ja 4 kohaselt;

| b) | 6 % riskil mittepõhinev määr, mis näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid ja kõlblikke kohustusi väljendatuna protsendina artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitajast. |
| --- | --- |

b)

6 % riskil mittepõhinev määr, mis näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid ja kõlblikke kohustusi väljendatuna protsendina artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitajast.

2.   Erandina artikli 72b lõikest 3 on alates 27. juunist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 määr, mille ulatuses võib artikli 72b lõikes 3 nimetatud kõlblike kohustuste instrumente hõlmata kõlblike kohustuste kirjete hulka, 2,5 % koguriskipositsioonist, mis arvutatakse artikli 92 lõigete 3 ja 4 kohaselt.

3.   Erandina artikli 72b lõikest 3 kvalifitseeruvad kohustused seni, kuni kriisilahendusasutus annab esimest korda hinnangu kõnealuse lõike punkti c tingimuse täitmise kohta, kõlblike kohustuste instrumentideks koondsummas, mis kuni 31. detsembrini 2021 ei ületa 2,5 % ja pärast seda 3,5 % koguriskipositsioonist, mis arvutatakse artikli 92 lõigete 3 ja 4 kohaselt, tingimusel et need vastavad artikli 72b lõike 3 punktides a ja b sätestatud tingimustele.“

| 129) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 494a
  Varem kehtinud nõuete ajutine kohaldamine eriotstarbeliste üksuste kaudu toimunud emissioonide suhtes

  1.   Erandina artiklist 52 loetakse kapitaliinstrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing ei ole otseselt emiteerinud, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks 31. detsembrini 2021 ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | artikli 52 lõikes 1 sätestatud tingimused (välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise); |
| --- | --- | --- |

129)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 494a

Varem kehtinud nõuete ajutine kohaldamine eriotstarbeliste üksuste kaudu toimunud emissioonide suhtes

1.   Erandina artiklist 52 loetakse kapitaliinstrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing ei ole otseselt emiteerinud, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks 31. detsembrini 2021 ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

artikli 52 lõikes 1 sätestatud tingimused (välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise);

| b) | instrumendid on emiteeritud I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluva üksuse kaudu; |
| --- | --- |

b)

instrumendid on emiteeritud I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluva üksuse kaudu;

| c) | tulu on krediidiasutusele või investeerimisühingule viivitamata ja piiranguteta kättesaadav vormis, mis vastab käesolevas lõikes sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

c)

tulu on krediidiasutusele või investeerimisühingule viivitamata ja piiranguteta kättesaadav vormis, mis vastab käesolevas lõikes sätestatud tingimustele.

2.   Erandina artiklist 63 loetakse kapitaliinstrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing ei ole otseselt emiteerinud, teise taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks 31. detsembrini 2021 ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | artikli 63 lõikes 1 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise; |
| --- | --- |

a)

artikli 63 lõikes 1 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise;

| b) | instrumendid on emiteeritud I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluva üksuse kaudu; |
| --- | --- |

b)

instrumendid on emiteeritud I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluva üksuse kaudu;

| c) | tulu on krediidiasutusele või investeerimisühingule viivitamata ja piiranguteta kättesaadav vormis, mis vastab käesolevas lõikes sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

c)

tulu on krediidiasutusele või investeerimisühingule viivitamata ja piiranguteta kättesaadav vormis, mis vastab käesolevas lõikes sätestatud tingimustele.

Artikkel 494b

Varem kehtinud nõuete ajutine kohaldamine omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide suhtes

1.   Erandina artiklitest 51 ja 52 kvalifitseeruvad enne 27. juunit 2019 emiteeritud instrumendid täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks hiljemalt kuni 28. juunini 2025, kui need vastavad artiklites 51 ja 52 sätestatud tingimustele, välja arvatud artikli 52 lõike 1 punktides p, q ja r osutatud tingimused.

2.   Erandina artiklitest 62 ja 63 kvalifitseeruvad enne 27. juunit 2019 emiteeritud instrumendid teise taseme omavahenditesse kuuluvateks instrumentideks hiljemalt kuni 28. juunini 2025, kui need vastavad artiklites 62 ja 63 sätestatud tingimustele, välja arvatud artikli 63 punktides n, o ja p osutatud tingimused.

3.   Erandina artikli 72a lõike 1 punktist a kvalifitseeruvad enne 27. juunit 2019 emiteeritud kohustused kõlblike kohustuste kirjeteks, kui need vastavad artiklis 72b sätestatud tingimustele, välja arvatud artikli 72b lõike 2 punkti b alapunktis ii ja punktides f–m osutatud tingimused.“

| 130) | Artikkel 497 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 497
  Omavahendite nõuded keskse vastaspoolega seotud riskipositsioonide puhul

  1.   Kui kolmanda riigi keskne vastaspool taotleb määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohast tunnustamist, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud lugeda seda keskset vastaspoolt nõuetele vastavaks keskseks vastaspooleks alates ESMA-le tunnustamistaotluse esitamise kuupäevast kuni üheni järgmistest päevadest:






  a) | kui komisjon on juba keskse vastaspoole asutamisjärgse kolmanda riigi suhtes võtnud vastu määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 nimetatud rakendusakti ja see rakendusakt on jõustunud – kaks aastat pärast taotluse esitamise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

130)

Artikkel 497 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 497

Omavahendite nõuded keskse vastaspoolega seotud riskipositsioonide puhul

1.   Kui kolmanda riigi keskne vastaspool taotleb määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohast tunnustamist, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud lugeda seda keskset vastaspoolt nõuetele vastavaks keskseks vastaspooleks alates ESMA-le tunnustamistaotluse esitamise kuupäevast kuni üheni järgmistest päevadest:

a)

kui komisjon on juba keskse vastaspoole asutamisjärgse kolmanda riigi suhtes võtnud vastu määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 nimetatud rakendusakti ja see rakendusakt on jõustunud – kaks aastat pärast taotluse esitamise kuupäeva;

| b) | kui komisjon ei ole keskse vastaspoole asutamisjärgse kolmanda riigi suhtes võtnud veel vastu määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 osutatud rakendusakti või kui see rakendusakt ei ole veel jõustunud – järgmistest kuupäevadest varasem:






  i) | kaks aastat pärast rakendusakti jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

b)

kui komisjon ei ole keskse vastaspoole asutamisjärgse kolmanda riigi suhtes võtnud veel vastu määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 osutatud rakendusakti või kui see rakendusakt ei ole veel jõustunud – järgmistest kuupäevadest varasem:

i)

kaks aastat pärast rakendusakti jõustumise kuupäeva;

| ii) | nende kesksete vastaspoolte puhul, kes esitasid taotluse pärast 27. juunit 2019 – kaks aastat pärast taotluse esitamise kuupäeva; |
| --- | --- |

ii)

nende kesksete vastaspoolte puhul, kes esitasid taotluse pärast 27. juunit 2019 – kaks aastat pärast taotluse esitamise kuupäeva;

| iii) | nende kesksete vastaspoolte puhul, kes esitasid taotluse enne 27. juunit 2019 – 28. juuni 2021. |
| --- | --- |

iii)

nende kesksete vastaspoolte puhul, kes esitasid taotluse enne 27. juunit 2019 – 28. juuni 2021.

2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kesksel vastaspoolel ei ole tagatisfondi ega siduvat korda oma kliirivate liikmetega kasutada neilt saadud kogu alustamise tagatist või osa sellest nii, nagu tegemist oleks eelrahastatud osamaksetega, asendab krediidiasutus või investeerimisühing artikli 308 lõikes 2 esitatud omavahendite nõude arvutamise valemi kuni lõikes 1 osutatud kuupäevani järgmise valemiga:

Formula

kus:

| | = | omavahendite nõue; |
| --- | --- | --- |
| KCCP | = | nõuetele vastava keskse vastaspoole hüpoteetiline kapital, mille nõuetele vastav keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c; |
| DFCCP | = | keskse vastaspoole eelrahastatud rahalised vahendid, mille keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c; |
| i | = | kliirivat liiget tähistav indeks; |
| IMi | = | kliiriva liikme i poolt kesksele vastaspoolele antud alustamise tagatis ning |
| IM | = | alustamise tagatise kogusumma, millest keskne vastaspool on krediidiasutust või investeerimisühingut määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a kohaselt teavitanud. |

Formula

=

omavahendite nõue;

KCCP

=

nõuetele vastava keskse vastaspoole hüpoteetiline kapital, mille nõuetele vastav keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c;

DFCCP

=

keskse vastaspoole eelrahastatud rahalised vahendid, mille keskne vastaspool on teatanud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 50c;

i

=

kliirivat liiget tähistav indeks;

IMi

=

kliiriva liikme i poolt kesksele vastaspoolele antud alustamise tagatis ning

IM

=

alustamise tagatise kogusumma, millest keskne vastaspool on krediidiasutust või investeerimisühingut määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a kohaselt teavitanud.

3.   Erandjuhtudel, kui see on vajalik ja proportsionaalne rahvusvaheliste finantsturgude häirete ärahoidmiseks, võib komisjon võtta rakendusaktidega ja artikli 464 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse teel vastu otsuse pikendada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud üleminekusätteid üks kord 12 kuu võrra.“

| 131) | Artikli 498 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesolevas määruses sisalduvaid omavahendite nõudeid käsitlevaid sätteid ei kohaldata investeerimisühingute suhtes, kelle põhitegevus on ainult direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9, 10 ja 11 loetletud finantsinstrumentidega seotud investeerimisteenuste osutamine või investeerimistegevuste teostamine ning kelle suhtes ei kohaldatud 31. detsembril 2006 direktiivi 2004/39/EÜ.“ |
| --- | --- |

131)

Artikli 498 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevas määruses sisalduvaid omavahendite nõudeid käsitlevaid sätteid ei kohaldata investeerimisühingute suhtes, kelle põhitegevus on ainult direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9, 10 ja 11 loetletud finantsinstrumentidega seotud investeerimisteenuste osutamine või investeerimistegevuste teostamine ning kelle suhtes ei kohaldatud 31. detsembril 2006 direktiivi 2004/39/EÜ.“

| 132) | Artikli 499 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

132)

Artikli 499 lõige 3 jäetakse välja.

| 133) | Artiklid 500 ja 501 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 500
  Korrigeerimine suuremahulise müügi puhul

  1.   Erandina artikli 181 lõike 1 punktist a võib krediidiasutus või investeerimisühing korrigeerida oma makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, osaliselt või täielikult tasaarvestades makseviivituses olevate riskipositsioonide suuremahulisest müügist tuleneva mõju realiseeritud makseviivitusest tingitud kahjumääradele kuni sellise erinevuse ulatuses, mis on võrreldavate ja lõplikult realiseerimata makseviivituses olevate riskipositsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäärade hinnangulise keskmise ja makseviivitusest tingitud kahjumäärade realiseeritud keskmise vahel, sealhulgas võttes aluseks suuremahulisest müügist tulenenud realiseeritud kahjumi, kohe kui kõik järgmised tingimused on täidetud:






  a) | krediidiasutus või investeerimisühing on edastanud pädevale asutusele kava koos makseviivituses olevate riskipositsioonide müügi ulatuse, koosseisu ja kuupäevadega; |
| --- | --- | --- |

133)

Artiklid 500 ja 501 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 500

Korrigeerimine suuremahulise müügi puhul

1.   Erandina artikli 181 lõike 1 punktist a võib krediidiasutus või investeerimisühing korrigeerida oma makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, osaliselt või täielikult tasaarvestades makseviivituses olevate riskipositsioonide suuremahulisest müügist tuleneva mõju realiseeritud makseviivitusest tingitud kahjumääradele kuni sellise erinevuse ulatuses, mis on võrreldavate ja lõplikult realiseerimata makseviivituses olevate riskipositsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäärade hinnangulise keskmise ja makseviivitusest tingitud kahjumäärade realiseeritud keskmise vahel, sealhulgas võttes aluseks suuremahulisest müügist tulenenud realiseeritud kahjumi, kohe kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a)

krediidiasutus või investeerimisühing on edastanud pädevale asutusele kava koos makseviivituses olevate riskipositsioonide müügi ulatuse, koosseisu ja kuupäevadega;

| b) | makseviivituses olevate riskipositsioonide müük toimub hilisemal kuupäeval kui 23. november 2016, kuid mitte hiljem kui 28. juunil 2022; |
| --- | --- |

b)

makseviivituses olevate riskipositsioonide müük toimub hilisemal kuupäeval kui 23. november 2016, kuid mitte hiljem kui 28. juunil 2022;

| c) | punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivitusjuhtude kumulatiivsest summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast. |
| --- | --- |

c)

punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivitusjuhtude kumulatiivsest summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast.

Esimeses lõigus osutatud korrigeerimise võib teha üksnes kuni 28. juunini 2022 ja selle mõju võib kesta seni, kuni vastavad riskipositsioonid hõlmatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu enda makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutega.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitavad pädevat asutust viivitamata, kui lõike 1 punktis c sätestatud tingimus on täidetud.

Artikkel 501

Riskiga kaalutud vara korrigeerimine VKEde vastu olevate nõuete puhul, mis ei ole makseviivituses

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeerivad VKEde vastu olevate nõuete puhul, mis ei ole makseviivituses, vastavalt III osa II jaotise 2. või 3. peatükile arvutatud riskiga kaalutud vara (RWEA) järgmise valemi alusel:

Formula

kus:

| RWEA* | = | RWEA, mida on korrigeeritud VKE toetuskoefitsiendiga, ning |
| --- | --- | --- |
| E* | = | kogusumma, mis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühm võlgneb krediidiasutusele või investeerimisühingule, tema tütarettevõtjatele, tema emaettevõtjatele ja nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele ning mis sisaldab kõiki makseviivituses olevaid nõudeid, kuid ei sisalda elamukinnisvara tagatisega nõudeid ega elamukinnisvara tagatisega tingimuslikke nõudeid. |

RWEA*

=

RWEA, mida on korrigeeritud VKE toetuskoefitsiendiga, ning

E*

=

kogusumma, mis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühm võlgneb krediidiasutusele või investeerimisühingule, tema tütarettevõtjatele, tema emaettevõtjatele ja nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele ning mis sisaldab kõiki makseviivituses olevaid nõudeid, kuid ei sisalda elamukinnisvara tagatisega nõudeid ega elamukinnisvara tagatisega tingimuslikke nõudeid.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel lähtutakse järgmisest:

| a) | VKE vastu olev nõue kuulub kas jaenõuete või äriühingute vastu olevate nõuete või kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud nõuete klassi; |
| --- | --- |

a)

VKE vastu olev nõue kuulub kas jaenõuete või äriühingute vastu olevate nõuete või kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud nõuete klassi;

| b) | VKE on määratletud vastavalt komisjoni soovitusele 2003/361/EÜ; (*17) nimetatud soovituse lisa artiklis 2 loetletud kriteeriumidest võetakse arvesse üksnes aastakäivet; |
| --- | --- |

b)

VKE on määratletud vastavalt komisjoni soovitusele 2003/361/EÜ; (*17) nimetatud soovituse lisa artiklis 2 loetletud kriteeriumidest võetakse arvesse üksnes aastakäivet;

| c) | krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad mõistlikke meetmeid, et määrata E* korrektselt kindlaks ja saada punkti b alusel nõutavat teavet. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad mõistlikke meetmeid, et määrata E* korrektselt kindlaks ja saada punkti b alusel nõutavat teavet.

(*17)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).“
  "

*17

| 134) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 501a
  Eluliselt vajalik avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate üksustega seotud riskipositsioonide krediidiriski omavahendite nõuete korrigeerimine

  1.   Omavahendite nõuded, mis on arvutatud III osa II jaotise kohaselt, korrutatakse 0,75ga, kui riskipositsioon vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | riskipositsioon kajastub kas äriühingute riskipositsiooni klassis või eriotstarbeliste nõuete klassis (välja arvatud makseviivituses riskipositsioonid); |
| --- | --- | --- |

134)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 501a

Eluliselt vajalik avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate üksustega seotud riskipositsioonide krediidiriski omavahendite nõuete korrigeerimine

1.   Omavahendite nõuded, mis on arvutatud III osa II jaotise kohaselt, korrutatakse 0,75ga, kui riskipositsioon vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

riskipositsioon kajastub kas äriühingute riskipositsiooni klassis või eriotstarbeliste nõuete klassis (välja arvatud makseviivituses riskipositsioonid);

| b) | riskipositsioon on seotud üksusega, mis on loodud spetsiaalselt eluliselt tähtsate avalike teenuste osutamise või toetamise füüsiliste struktuuride või rajatiste, süsteemide ja võrkude rahastamiseks või käitamiseks; |
| --- | --- |

b)

riskipositsioon on seotud üksusega, mis on loodud spetsiaalselt eluliselt tähtsate avalike teenuste osutamise või toetamise füüsiliste struktuuride või rajatiste, süsteemide ja võrkude rahastamiseks või käitamiseks;

| c) | kohustuse tagasimaksmise allikas on esindatud vähemalt kahe kolmandiku ulatuses oma summast pigem rahastatavatelt varadelt saadav tuluga, mitte äriühingu sõltumatu tulu teenimise võimega laiemalt, või toetuse, abi või rahastamisega, mida antakse lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii loetletud ühe või mitme üksuse poolt; |
| --- | --- |

c)

kohustuse tagasimaksmise allikas on esindatud vähemalt kahe kolmandiku ulatuses oma summast pigem rahastatavatelt varadelt saadav tuluga, mitte äriühingu sõltumatu tulu teenimise võimega laiemalt, või toetuse, abi või rahastamisega, mida antakse lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii loetletud ühe või mitme üksuse poolt;

| d) | võlgnik suudab täita oma finantskohustused isegi tõsistes stressi tingimustes, mis on projekti riski seisukohast asjakohased; |
| --- | --- |

d)

võlgnik suudab täita oma finantskohustused isegi tõsistes stressi tingimustes, mis on projekti riski seisukohast asjakohased;

| e) | võlgniku genereeritavad rahavood on prognoositavad ja katavad kõik tulevased laenu tagasimaksed selle kestuse ajal; |
| --- | --- |

e)

võlgniku genereeritavad rahavood on prognoositavad ja katavad kõik tulevased laenu tagasimaksed selle kestuse ajal;

| f) | riskipositsiooni refinantseerimisrisk on väike või piisavalt maandatud, võttes arvesse kogu toetust, abi või rahastamist, mida antakse lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii loetletud ühe või mitme üksuse poolt; |
| --- | --- |

f)

riskipositsiooni refinantseerimisrisk on väike või piisavalt maandatud, võttes arvesse kogu toetust, abi või rahastamist, mida antakse lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii loetletud ühe või mitme üksuse poolt;

| g) | lepingulised kokkulepped annavad laenuandjatele suure kaitse, mis hõlmab alljärgnevat:






  i) | kui võlgniku tulud ei pärine suure arvu kasutajate maksetest, sisaldavad lepingulised kokkulepped sätteid, mis kaitsevad laenuandjaid tulemuslikult kahju eest, mis tuleneb sellest, et pool, kes nõustub ostma võlgniku pakutavaid kaupu või teenuseid, lõpetab projekti; |
| --- | --- | --- |

g)

lepingulised kokkulepped annavad laenuandjatele suure kaitse, mis hõlmab alljärgnevat:

i)

kui võlgniku tulud ei pärine suure arvu kasutajate maksetest, sisaldavad lepingulised kokkulepped sätteid, mis kaitsevad laenuandjaid tulemuslikult kahju eest, mis tuleneb sellest, et pool, kes nõustub ostma võlgniku pakutavaid kaupu või teenuseid, lõpetab projekti;

| ii) | võlgnikul on piisavalt reservvahendeid, mis on täielikult kaetud rahaga või hea reitinguga garantiiandjatega sõlmitud muude rahaliste kokkulepetega, et katta ettenägematute kulude reservi ja käibekapitali nõuded käesoleva lõike punktis b osutatud varade eluea jooksul; |
| --- | --- |

ii)

võlgnikul on piisavalt reservvahendeid, mis on täielikult kaetud rahaga või hea reitinguga garantiiandjatega sõlmitud muude rahaliste kokkulepetega, et katta ettenägematute kulude reservi ja käibekapitali nõuded käesoleva lõike punktis b osutatud varade eluea jooksul;

| iii) | laenuandjatel on märkimisväärne kontroll varade ja võlgniku tulude üle; |
| --- | --- |

iii)

laenuandjatel on märkimisväärne kontroll varade ja võlgniku tulude üle;

| iv) | laenuandjatel on kohaldatava õiguse kohaselt lubatud ulatuses tagatis infrastruktuurivaldkonnas kriitilise tähtsusega vara ja lepingutena või ta tagab oma positsiooni mõnel muul viisil; |
| --- | --- |

iv)

laenuandjatel on kohaldatava õiguse kohaselt lubatud ulatuses tagatis infrastruktuurivaldkonnas kriitilise tähtsusega vara ja lepingutena või ta tagab oma positsiooni mõnel muul viisil;

| v) | omakapital on panditud laenuandjatele, nii et nad saavad makseviivituse korral üksuse üle kontrolli võtta; |
| --- | --- |

v)

omakapital on panditud laenuandjatele, nii et nad saavad makseviivituse korral üksuse üle kontrolli võtta;

| vi) | tegevusest tulenevate netorahavoogude kasutamine pärast projektiga seotud kohustuslikke makseid on muul kui võlakohustuste täitmise eesmärgil piiratud; |
| --- | --- |

vi)

tegevusest tulenevate netorahavoogude kasutamine pärast projektiga seotud kohustuslikke makseid on muul kui võlakohustuste täitmise eesmärgil piiratud;

| vii) | lepingulised piirangud võlgniku sellisele tegevusele, mis võiks kahjustada laenuandjaid, sh piirang, et uusi võlakirju ei emiteerita ilma olemasolevate võlausaldajate nõusolekuta; |
| --- | --- |

vii)

lepingulised piirangud võlgniku sellisele tegevusele, mis võiks kahjustada laenuandjaid, sh piirang, et uusi võlakirju ei emiteerita ilma olemasolevate võlausaldajate nõusolekuta;

| h) | kohustus kuulub kõigist teistest nõuetest (välja arvatud õigusaktidest tulenevad nõuded ja tuletisinstrumentide vastaspoolte nõuded) kõrgemasse nõudeõiguse järku; |
| --- | --- |

h)

kohustus kuulub kõigist teistest nõuetest (välja arvatud õigusaktidest tulenevad nõuded ja tuletisinstrumentide vastaspoolte nõuded) kõrgemasse nõudeõiguse järku;

| i) | kui võlgnik on ehitusetapis, peab omakapitaliinvestor või, kui tegemist on rohkem kui ühe omakapitaliinvestoriga, omakapitaliinvestorite grupp tervikuna vastama järgmistele kriteeriumidele:






  i) | omakapitaliinvestorid on varemgi teinud edukalt järelevalvet infrastruktuuriprojektide üle, nad on finantsiliselt usaldusväärsed ja vajaliku oskusteabega; |
| --- | --- | --- |

i)

kui võlgnik on ehitusetapis, peab omakapitaliinvestor või, kui tegemist on rohkem kui ühe omakapitaliinvestoriga, omakapitaliinvestorite grupp tervikuna vastama järgmistele kriteeriumidele:

i)

omakapitaliinvestorid on varemgi teinud edukalt järelevalvet infrastruktuuriprojektide üle, nad on finantsiliselt usaldusväärsed ja vajaliku oskusteabega;

| ii) | omakapitaliinvestorite makseviivituse risk on väike või on väike risk, et nende makseviivitus tekitab võlgnikule olulist kahju; |
| --- | --- |

ii)

omakapitaliinvestorite makseviivituse risk on väike või on väike risk, et nende makseviivitus tekitab võlgnikule olulist kahju;

| iii) | olemas on piisavad mehhanismid, mille abil kooskõlastada omakapitaliinvestorite ja laenuandjate huvid; |
| --- | --- |

iii)

olemas on piisavad mehhanismid, mille abil kooskõlastada omakapitaliinvestorite ja laenuandjate huvid;

| j) | võlgnikul on piisavad kaitsemehhanismid, mis tagavad projekti lõpuleviimise kooskõlas kokkulepitud spetsifikatsiooni, eelarve või tähtajaga; sealhulgas tugevad lõpuleviimisgarantiid või kogenud ehitaja osalemine ja piisavad lepingusätted leppetrahvide maksmise kohta; |
| --- | --- |

j)

võlgnikul on piisavad kaitsemehhanismid, mis tagavad projekti lõpuleviimise kooskõlas kokkulepitud spetsifikatsiooni, eelarve või tähtajaga; sealhulgas tugevad lõpuleviimisgarantiid või kogenud ehitaja osalemine ja piisavad lepingusätted leppetrahvide maksmise kohta;

| k) | kui tegevusriskid on olulised, on need asjakohaselt juhitud; |
| --- | --- |

k)

kui tegevusriskid on olulised, on need asjakohaselt juhitud;

| l) | võlgnik kasutab järeleproovitud tehnoloogiat ja disaini; |
| --- | --- |

l)

võlgnik kasutab järeleproovitud tehnoloogiat ja disaini;

| m) | kõik vajalikud load ja kooskõlastused on saadud; |
| --- | --- |

m)

kõik vajalikud load ja kooskõlastused on saadud;

| n) | võlgnik kasutab tuletisinstrumente vaid riski maandamiseks; |
| --- | --- |

n)

võlgnik kasutab tuletisinstrumente vaid riski maandamiseks;

| o) | võlgnik on hinnanud, kas rahastatavad varad aitavad kaasa järgmiste keskkonnaeesmärkide saavutamisele:






  i) | kliimamuutuste leevendamine; |
| --- | --- | --- |

o)

võlgnik on hinnanud, kas rahastatavad varad aitavad kaasa järgmiste keskkonnaeesmärkide saavutamisele:

i)

kliimamuutuste leevendamine;

| ii) | kliimamuutustega kohanemine; |
| --- | --- |

ii)

kliimamuutustega kohanemine;

| iii) | vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse; |
| --- | --- |

iii)

vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse;

| iv) | üleminek ringmajandusele, jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt; |
| --- | --- |

iv)

üleminek ringmajandusele, jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt;

| v) | saaste vältimine ja kontroll; |
| --- | --- |

v)

saaste vältimine ja kontroll;

| vi) | elujõuliste ökosüsteemide kaitse. |
| --- | --- |

vi)

elujõuliste ökosüsteemide kaitse.

2.   Lõike 1 punkti e kohaldamisel ei loeta genereeritud rahavooge prognoositavateks, välja arvatud juhul, kui oluline osa tuludest vastab järgmistele tingimustele:

| a) | täidetud on üks järgmistest kriteeriumidest:






  i) | tulu põhineb kättesaadavusel; |
| --- | --- | --- |

a)

täidetud on üks järgmistest kriteeriumidest:

i)

tulu põhineb kättesaadavusel;

| ii) | tulule kohaldatakse tulumäära sätteid; |
| --- | --- |

ii)

tulule kohaldatakse tulumäära sätteid;

| iii) | tulule kohaldatakse võta-või-maksa lepingut; |
| --- | --- |

iii)

tulule kohaldatakse võta-või-maksa lepingut;

| iv) | toodangu tase või kasutus ja hind vastavad eraldi ühele järgmistest kriteeriumidest:






  — | see on reguleeritud; |
| --- | --- | --- |

iv)

toodangu tase või kasutus ja hind vastavad eraldi ühele järgmistest kriteeriumidest:

—

see on reguleeritud;

| — | see on lepingus kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

see on lepingus kindlaks määratud;

| — | see on väikese nõudlusriski tõttu piisavalt prognoositav; |
| --- | --- |

—

see on väikese nõudlusriski tõttu piisavalt prognoositav;

| b) | kui võlgniku tulud ei pärine suure arvu kasutajate maksetest, on pool, kes nõustub ostma võlgniku pakutavaid kaupu või teenuseid, üks alljärgnevatest:






  i) | keskpank, keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus, tingimusel et neile on määratud riskikaal 0 % kooskõlas artiklitega 114 ja 115 või on krediidikvaliteeti hindav asutus määranud nende krediidikvaliteedi astmeks vähemalt 3; |
| --- | --- | --- |

b)

kui võlgniku tulud ei pärine suure arvu kasutajate maksetest, on pool, kes nõustub ostma võlgniku pakutavaid kaupu või teenuseid, üks alljärgnevatest:

i)

keskpank, keskvalitsus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus, tingimusel et neile on määratud riskikaal 0 % kooskõlas artiklitega 114 ja 115 või on krediidikvaliteeti hindav asutus määranud nende krediidikvaliteedi astmeks vähemalt 3;

| ii) | avaliku sektori asutus, tingimusel et talle on määratud riskikaal 20 % või vähem kooskõlas artikliga 116 või on krediidikvaliteeti hindav asutus määranud tema krediidikvaliteedi astmeks vähemalt 3; |
| --- | --- |

ii)

avaliku sektori asutus, tingimusel et talle on määratud riskikaal 20 % või vähem kooskõlas artikliga 116 või on krediidikvaliteeti hindav asutus määranud tema krediidikvaliteedi astmeks vähemalt 3;

| iii) | artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolne arengupank; |
| --- | --- |

iii)

artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolne arengupank;

| iv) | artiklis 118 osutatud rahvusvaheline organisatsioon; |
| --- | --- |

iv)

artiklis 118 osutatud rahvusvaheline organisatsioon;

| v) | äriühing, millele krediidikvaliteeti hindav asutus on krediidikvaliteedi astmeks määranud vähemalt 3; |
| --- | --- |

v)

äriühing, millele krediidikvaliteeti hindav asutus on krediidikvaliteedi astmeks määranud vähemalt 3;

| vi) | üksus, mis on asendatav ilma, et märkimisväärselt muutuks tulude tase ja ajastus. |
| --- | --- |

vi)

üksus, mis on asendatav ilma, et märkimisväärselt muutuks tulude tase ja ajastus.

3.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud teatavad iga kuue kuu järel pädevatele asutustele infrastruktuuriprojektiüksustega seotud riskipositsioonide kogusumma, mis on arvutatud käesoleva artikli lõike 1 kohaselt.

4.   Komisjon koostab 28. juuniks 2022 aruande mõju kohta, mida käesolevas määruses sätestatud omavahendite nõuded avaldavad infrastruktuuriprojektiüksustele laenu andmisele, ja esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning vajaduse korral esitab sellega koos seadusandliku ettepaneku.

5.   Lõike 4 kohaldamisel annab EBA komisjonile järgmise teabe:

| a) | lõikes 4 nimetatud perioodil infrastruktuuriga seotud laenuandmise ja projektide rahastamise turu suundumuste ja tingimuste analüüs; |
| --- | --- |

a)

lõikes 4 nimetatud perioodil infrastruktuuriga seotud laenuandmise ja projektide rahastamise turu suundumuste ja tingimuste analüüs;

| b) | lõike 1 punktis b osutatud üksuste tegeliku riski analüüs kogu majandustsükli ulatuses; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis b osutatud üksuste tegeliku riski analüüs kogu majandustsükli ulatuses;

| c) | käesolevas määruses kehtestatud omavahendite nõuete kooskõla käesoleva lõike punktide a ja b kohase analüüsi tulemustega. |
| --- | --- |

c)

käesolevas määruses kehtestatud omavahendite nõuete kooskõla käesoleva lõike punktide a ja b kohase analüüsi tulemustega.

Artikkel 501b

Erand aruandlusnõuetest

Erandina artiklist 430 võib pädev asutus käesoleva määruse asjakohaste sätete kohaldamise alguskuupäeva ja kõnealuses artiklis osutatud rakenduslikes tehnilistes standardites täpsustatud esimese aruande esitamise kuupäeva vahelisel ajal loobuda nõudest esitada teavet artikli 430 lõikes 7 osutatud rakendusaktis esitatud vormides täpsustatud vormingus, kui neid vorme ei ole ajakohastatud, et neis kajastuksid käesoleva määruse sätted.“

| 135) | X osas lisatakse II jaotise „ARUANDLUS JA LÄBIVAATAMINE“ järele järgmine artikkel:

  „Artikkel 501c
  Keskkonna- ja/või sotsiaalsete eesmärkidega seotud riskipositsioonide usaldatavausnõuete kohane käsitlemine
  EBA hindab pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist kättesaadavate andmete ja komisjoni jätkusuutliku rahanduse kõrgetasemelise töörühma tuvastatud asjaolude põhjal, kas keskkonna- ja/või sotsiaalsete eesmärkidega märkimisväärselt seonduvate varade ja tegevustega seotud riskipositsioonide sihipärane usaldatavusnõuete kohane käsitlemine on põhjendatud. Eelkõige hindab EBA järgmist:






  a) | metoodika, mida kasutatakse keskkonna- ja/või sotsiaalsete eesmärkidega märkimisväärselt seonduvate varade ja tegevustega seotud riskipositsioonide tegeliku riskisuse hindamiseks võrreldes muude riskipositsioonide riskisusega; |
| --- | --- | --- |

135)

X osas lisatakse II jaotise „ARUANDLUS JA LÄBIVAATAMINE“ järele järgmine artikkel:

„Artikkel 501c

Keskkonna- ja/või sotsiaalsete eesmärkidega seotud riskipositsioonide usaldatavausnõuete kohane käsitlemine

EBA hindab pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist kättesaadavate andmete ja komisjoni jätkusuutliku rahanduse kõrgetasemelise töörühma tuvastatud asjaolude põhjal, kas keskkonna- ja/või sotsiaalsete eesmärkidega märkimisväärselt seonduvate varade ja tegevustega seotud riskipositsioonide sihipärane usaldatavusnõuete kohane käsitlemine on põhjendatud. Eelkõige hindab EBA järgmist:

a)

metoodika, mida kasutatakse keskkonna- ja/või sotsiaalsete eesmärkidega märkimisväärselt seonduvate varade ja tegevustega seotud riskipositsioonide tegeliku riskisuse hindamiseks võrreldes muude riskipositsioonide riskisusega;

| b) | asjakohaste kriteeriumide väljatöötamine füüsiliste riskide ja üleminekuriskide, sealhulgas regulatiivsetest muudatustest tuleneva vara väärtuse vähenemise riskide hindamiseks; |
| --- | --- |

b)

asjakohaste kriteeriumide väljatöötamine füüsiliste riskide ja üleminekuriskide, sealhulgas regulatiivsetest muudatustest tuleneva vara väärtuse vähenemise riskide hindamiseks;

| c) | keskkonna- ja/või sotsiaalsete eesmärkidega märkimisväärselt seonduvate varade ja tegevustega seotud riskipositsioonide sihipärase usaldatavusnõuete kohase käsitlemise potentsiaalne mõju finantsstabiilsusele ja pangalaenude pakkumisele liidus. |
| --- | --- |

c)

keskkonna- ja/või sotsiaalsete eesmärkidega märkimisväärselt seonduvate varade ja tegevustega seotud riskipositsioonide sihipärase usaldatavusnõuete kohase käsitlemise potentsiaalne mõju finantsstabiilsusele ja pangalaenude pakkumisele liidus.

EBA esitab tuvastatud asjaolude kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande 28. juuniks 2025.

Nimetatud aruande alusel esitab komisjon vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku.“

| 136) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 504a
  Kõlblike kohustuste instrumentides olevad osalused
  EBA esitab 28. juuniks 2022 komisjonile aruande globaalseteks süsteemselt olulisteks ettevõtjateks või muudeks süsteemselt olulisteks ettevõtjateks liigitatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste summade ja jaotuse kohta ning võimalike kriisilahendust pärssivate asjaolude ja nende osalustega seotud negatiivse mõju ülekandumise riski kohta.
  Tuginedes EBA aruandele, esitab komisjon 28. juuniks 2023 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selliste osaluste asjakohase käsitlemise kohta, lisades aruandele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.“ |
| --- | --- |

136)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 504a

Kõlblike kohustuste instrumentides olevad osalused

EBA esitab 28. juuniks 2022 komisjonile aruande globaalseteks süsteemselt olulisteks ettevõtjateks või muudeks süsteemselt olulisteks ettevõtjateks liigitatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kõlblike kohustuste instrumentides olevate osaluste summade ja jaotuse kohta ning võimalike kriisilahendust pärssivate asjaolude ja nende osalustega seotud negatiivse mõju ülekandumise riski kohta.

Tuginedes EBA aruandele, esitab komisjon 28. juuniks 2023 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selliste osaluste asjakohase käsitlemise kohta, lisades aruandele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.“

| 137) | Artikkel 507 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 507
  Riskide kontsentreerumine

  1.   EBA jälgib artikli 390 lõike 6 punktis b, artikli 400 lõike 1 punktides f–m ja artikli 400 lõike 2 punktides c–g, i, j ja k sätestatud erandite kasutamist ning esitab 28. juuniks 2021 komisjonile aruande, milles hinnatakse selliste erandite kaotamise või nende kasutamise piiramise kvantitatiivset mõju. Täpsemalt hinnatakse aruandes iga nimetatud artiklites sätestatud erandi puhul järgmist:






  a) | igas liikmesriigis erandi alla kuuluvate riskide kontsentreerumiste arv; |
| --- | --- | --- |

137)

Artikkel 507 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 507

Riskide kontsentreerumine

1.   EBA jälgib artikli 390 lõike 6 punktis b, artikli 400 lõike 1 punktides f–m ja artikli 400 lõike 2 punktides c–g, i, j ja k sätestatud erandite kasutamist ning esitab 28. juuniks 2021 komisjonile aruande, milles hinnatakse selliste erandite kaotamise või nende kasutamise piiramise kvantitatiivset mõju. Täpsemalt hinnatakse aruandes iga nimetatud artiklites sätestatud erandi puhul järgmist:

a)

igas liikmesriigis erandi alla kuuluvate riskide kontsentreerumiste arv;

| b) | erandit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute arv igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

erandit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute arv igas liikmesriigis;

| c) | igas liikmesriigis erandi alla kuuluvate riskipositsioonide kogusumma. |
| --- | --- |

c)

igas liikmesriigis erandi alla kuuluvate riskipositsioonide kogusumma.

2.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2023 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse artikli 390 lõikes 4 ja artikli 401 lõikes 2 osutatud erandite kohaldamist seoses väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute riskipositsioonide väärtuse arvutamise meetoditega ja konkreetselt vajadust võtta arvesse muudatusi rahvusvahelistes standardites, millel sellise arvutamise meetodid põhinevad.“

| 138) | Artiklisse 510 lisatakse järgmised lõiked:

  „4.   EBA jälgib II lisas loetletud tuletislepingutega ja krediidituletisinstrumentidega seotud finantseerimisriski katteks nõutava stabiilse rahastamise summat stabiilse netorahastamise kordaja aastase perioodi jooksul, eriti nende tuletislepingutega seotud artikli 428s lõikes 2 ja artikli 428at lõikes 2 sätestatud nimetatud tuletislepingute tulevast finantseerimisriski, ning esitab 28. juuniks 2024 komisjonile aruande selle kohta, kas on võimalik kehtestada suurem nõutava stabiilse rahastamise kordaja või riskitundlikum näitaja. Aruandes hinnatakse vähemalt järgmist:






  a) | võimalus eristada võimendustagatisega ja ilma selleta tuletislepinguid; |
| --- | --- | --- |

138)

Artiklisse 510 lisatakse järgmised lõiked:

„4.   EBA jälgib II lisas loetletud tuletislepingutega ja krediidituletisinstrumentidega seotud finantseerimisriski katteks nõutava stabiilse rahastamise summat stabiilse netorahastamise kordaja aastase perioodi jooksul, eriti nende tuletislepingutega seotud artikli 428s lõikes 2 ja artikli 428at lõikes 2 sätestatud nimetatud tuletislepingute tulevast finantseerimisriski, ning esitab 28. juuniks 2024 komisjonile aruande selle kohta, kas on võimalik kehtestada suurem nõutava stabiilse rahastamise kordaja või riskitundlikum näitaja. Aruandes hinnatakse vähemalt järgmist:

a)

võimalus eristada võimendustagatisega ja ilma selleta tuletislepinguid;

| b) | artikli 428s lõikes 2 ja artikli 428at lõikes 2 sätestatud nõude kaotamise, suurendamise või asendamise võimalus; |
| --- | --- |

b)

artikli 428s lõikes 2 ja artikli 428at lõikes 2 sätestatud nõude kaotamise, suurendamise või asendamise võimalus;

| c) | võimalus muuta laiaulatuslikumalt artiklis 428d, artikli 428k lõikes 4, artikli 428s lõikes 2, artikli 428ag punktides a ja b, artikli 428ah lõikes 2, artikli 428al lõikes 4, artikli 428at lõikes 2, artikli 428ay punktides a ja b ning artikli 428az lõikes 2 sätestatud tuletislepingute kohtlemist stabiilse netorahastamise kordaja arvutamisel, et kajastada paremini nende lepingutega seotud finantseerimisriski stabiilse netorahastamise kordaja aastase perioodi jooksul; |
| --- | --- |

c)

võimalus muuta laiaulatuslikumalt artiklis 428d, artikli 428k lõikes 4, artikli 428s lõikes 2, artikli 428ag punktides a ja b, artikli 428ah lõikes 2, artikli 428al lõikes 4, artikli 428at lõikes 2, artikli 428ay punktides a ja b ning artikli 428az lõikes 2 sätestatud tuletislepingute kohtlemist stabiilse netorahastamise kordaja arvutamisel, et kajastada paremini nende lepingutega seotud finantseerimisriski stabiilse netorahastamise kordaja aastase perioodi jooksul;

| d) | kavandatud muudatuste mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute tuletislepingutega seoses nõutava stabiilse rahastamise summale. |
| --- | --- |

d)

kavandatud muudatuste mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute tuletislepingutega seoses nõutava stabiilse rahastamise summale.

5.   Kui rahvusvahelised standardid avaldavad mõju II lisas loetletud tuletislepingute ja krediidituletisinstrumentide kohtlemisele stabiilse netorahastamise kordaja arvutamisel, esitab komisjon vajaduse korral ning võttes arvesse lõikes 4 osutatud aruannet, neid rahvusvaheliste standardite muudatusi ja liidu pangandussektori mitmekesisust, Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku selle kohta, kuidas muuta sätteid II lisas loetletud tuletislepingute ja krediidituletisinstrumentide kohtlemise kohta VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja arvutamisel, et võtta paremini arvesse nende tehingutega seotud finantseerimisriski.

6.   EBA jälgib väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute (sealhulgas nendes tehingutes saadud või antud varadega) ning finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga tagamata tehingutega seotud finantseerimisriski katteks nõutava stabiilse rahastamise summat ning esitab komisjonile aruande sellise kohtlemise sobivuse kohta 28. juuniks 2023. Aruandes hinnatakse vähemalt järgmist:

| a) | võimalus kohaldada finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtavatele väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutele ja finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga tagamata tehingutele suuremaid või väiksemaid stabiilse rahastamise tegureid, et võtta paremini arvesse nende finantseerimisriski stabiilse netorahastamise kordaja aastase perioodi jooksul ja võimalikku negatiivse mõju ülekandumist finantssektorisse kuuluvate klientide vahel; |
| --- | --- |

a)

võimalus kohaldada finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtavatele väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutele ja finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga tagamata tehingutele suuremaid või väiksemaid stabiilse rahastamise tegureid, et võtta paremini arvesse nende finantseerimisriski stabiilse netorahastamise kordaja aastase perioodi jooksul ja võimalikku negatiivse mõju ülekandumist finantssektorisse kuuluvate klientide vahel;

| b) | võimalus kohaldada artikli 428r lõike 1 punktis g sätestatud käsitlust väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutele, mille tagatiseks on muud liiki vara; |
| --- | --- |

b)

võimalus kohaldada artikli 428r lõike 1 punktis g sätestatud käsitlust väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutele, mille tagatiseks on muud liiki vara;

| c) | võimalus kohaldada alternatiivina artikli 428p lõikes 5 sätestatud kohtlemisele stabiilse rahastamise tegureid bilansivälistele kirjetele, mida kasutatakse väärtpaberistamise kaudu finantseerimise tehingutes; |
| --- | --- |

c)

võimalus kohaldada alternatiivina artikli 428p lõikes 5 sätestatud kohtlemisele stabiilse rahastamise tegureid bilansivälistele kirjetele, mida kasutatakse väärtpaberistamise kaudu finantseerimise tehingutes;

| d) | kas finantssektorisse kuuluvate klientide välja antud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga kohustuste (millele kohaldatakse artikli 428k lõike 3 punkti c kohaselt kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %) ja finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga tehingutest tulenevate varade (millele kohaldatakse artikli 428r lõike 1 punkti g, artikli 428s lõike 1 punkti c ja artikli 428v punkti b kohaselt nõutava stabiilse rahastamise tegurit 0 %, 5 % või 10 %) erinev kohtlemine on asjakohane; |
| --- | --- |

d)

kas finantssektorisse kuuluvate klientide välja antud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga kohustuste (millele kohaldatakse artikli 428k lõike 3 punkti c kohaselt kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %) ja finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga tehingutest tulenevate varade (millele kohaldatakse artikli 428r lõike 1 punkti g, artikli 428s lõike 1 punkti c ja artikli 428v punkti b kohaselt nõutava stabiilse rahastamise tegurit 0 %, 5 % või 10 %) erinev kohtlemine on asjakohane;

| e) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute (eriti finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga tehingute) puhul suuremate või väiksemate nõutava stabiilse rahastamise tegurite kehtestamise mõju sellistes tehingutes tagatisena saadud varade (eriti riigivõlakirjade ja äriühingute võlakirjade) turulikviidsusele; |
| --- | --- |

e)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute (eriti finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga tehingute) puhul suuremate või väiksemate nõutava stabiilse rahastamise tegurite kehtestamise mõju sellistes tehingutes tagatisena saadud varade (eriti riigivõlakirjade ja äriühingute võlakirjade) turulikviidsusele;

| f) | kavandatud muudatuste mõju selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehingute (eriti väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute, mille järelejäänud tähtaeg on alla kuue kuu ja mille tagatisena saadakse riigivõlakirju) puhul nõutava stabiilse rahastamise summale. |
| --- | --- |

f)

kavandatud muudatuste mõju selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehingute (eriti väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute, mille järelejäänud tähtaeg on alla kuue kuu ja mille tagatisena saadakse riigivõlakirju) puhul nõutava stabiilse rahastamise summale.

7.   Komisjon esitab 28. juuniks 2024, kui see on asjakohane ning võttes arvesse lõikes 6 osutatud aruannet, rahvusvahelisi standardeid ja liidu pangandussektori mitmekesisust, Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku selle kohta, kuidas muuta sätteid, mis käsitlevad väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute, sealhulgas nendes tehingutes saadud või antud varade, ning finantssektorisse kuuluvate klientidega tehtud alla kuue kuu pikkuse järelejäänud tähtajaga tagamata tehingute käsitlemist VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja arvutamisel, kui ta peab seda asjakohaseks seoses kehtiva käsitluse mõjuga krediidiasutuste ja investeerimisühingute stabiilse netorahastamise kordajale ning et võtta paremini arvesse nende tehingutega seotud finantseerimisriski.

8.   Hiljemalt 28. juuniks 2025 suurendatakse artikli 428r lõike 1 punktis g, artikli 428s lõike 1 punktis c ja artikli 428v punktis b osutatud tehingutele kohaldatavaid nõutava stabiilse rahastamise tegureid vastavalt 0 %lt 10 %ni, 5 %lt 15 %ni ja 10 %lt 15 %ni, välja arvatud juhul, kui kooskõlas käesoleva artikli lõikega 7 komisjoni ettepaneku põhjal vastu võetud seadusandlikus aktis on sätestatud teisiti.

9.   EBA jälgib nõutava stabiilse rahastamise summat, mis peab katma krediidiasutuste ja investeerimisühingute tuletislepingute riskimaanduseks hoitavate väärtpaberipositsioonidega seotud rahastamisriski. EBA esitab aruande käsitlemise asjakohasuse kohta 28. juuniks 2023. Aruandes hinnatakse vähemalt järgmist:

| a) | kuidas võib käsitlemine mõjutada investorite võimet hankida varasid ja laenude pakkumist kapitaliturgude liidus; |
| --- | --- |

a)

kuidas võib käsitlemine mõjutada investorite võimet hankida varasid ja laenude pakkumist kapitaliturgude liidus;

| b) | võimalus kohaldada korrigeeritud stabiilse rahastamise nõudeid väärtpaberitele, mida hoitakse selleks, et maandada osaliselt või täielikult alustamise tagatise arvel rahastatavate tuletisinstrumentide riske; |
| --- | --- |

b)

võimalus kohaldada korrigeeritud stabiilse rahastamise nõudeid väärtpaberitele, mida hoitakse selleks, et maandada osaliselt või täielikult alustamise tagatise arvel rahastatavate tuletisinstrumentide riske;

| c) | võimalus kohaldada korrigeeritud stabiilse rahastamise nõudeid väärtpaberitele, mida hoitakse selleks, et maandada nende tuletisinstrumentide riske, mida ei rahastata alustamise tagatise arvel. |
| --- | --- |

c)

võimalus kohaldada korrigeeritud stabiilse rahastamise nõudeid väärtpaberitele, mida hoitakse selleks, et maandada nende tuletisinstrumentide riske, mida ei rahastata alustamise tagatise arvel.

10.   Hiljemalt 28. juuniks 2023 või üks aasta pärast Baseli pangajärelevalve komitee poolt väljatöötatud rahvusvahelistes standardites kokkuleppimist, olenevalt sellest, kumb on varasem, esitab komisjon, kui see on asjakohane ning võttes arvesse lõikes 9 osutatud aruannet, kõiki Baseli pangajärelevalve komitee välja töötatud rahvusvahelisi standardeid, liidu pangandussektori mitmekesisust ja kapitaliturgude liidu eesmärke, Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku selle kohta, kuidas muuta sätteid, mis käsitlevad krediidiasutuste ja investeerimisühingute tuletislepingute riskimaanduseks hoitavate väärtpaberipositsioonide käsitlemist VI osa IV jaotises sätestatud stabiilse netorahastamise kordaja arvutamisel, kui ta peab seda asjakohaseks seoses kehtiva kohtlemise mõjuga krediidiasutuste ja investeerimisühingute stabiilse netorahastamise kordajale ning et võtta paremini arvesse nende tehingutega seotud finantseerimisriski.

11.   EBA hindab, kas oleks põhjendatud vähendada nõutava stabiilse rahastamise tegurit seoses väärismetallide (näiteks kuld, hõbe, plaatina, pallaadium) kliirimis- ja arveldusteenuste osutamiseks kasutatavate varadega või väärismetallidega (näiteks kuld, hõbe, plaatina, pallaadium) tehtavate tehingute rahastamiseks kasutatavate varadega tähtajaga kuni 180 päeva. EBA esitab oma aruande komisjonile 28. juuniks 2021.“

| 139) | Artikkel 511 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 511
  Finantsvõimendus

  1.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kas






  a) | on asjakohane kehtestada muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele finantsvõimenduse määra täiendav kapitalinõue ning |
| --- | --- | --- |

139)

Artikkel 511 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 511

Finantsvõimendus

1.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kas

a)

on asjakohane kehtestada muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele finantsvõimenduse määra täiendav kapitalinõue ning

| b) | kas artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitaja määratlus ja arvutamine, sealhulgas keskpanga reservide käsitlus, on asjakohane. |
| --- | --- |

b)

kas artikli 429 lõikes 4 osutatud koguriskipositsiooni näitaja määratlus ja arvutamine, sealhulgas keskpanga reservide käsitlus, on asjakohane.

2.   Lõikes 1 osutatud aruande koostamisel võtab komisjon arvesse rahvusvahelist arengut ja rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid. Vajaduse korral esitatakse koos aruandega seadusandlik ettepanek.“

| 140) | Artikkel 513 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 513
  Makrotasandi usaldatavusnõuded

  1.   Komisjon esitab pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBAga konsulteerimist 30. juuniks 2022 ja seejärel iga viie aasta tagant ülevaate selle kohta, kas käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sisalduvad makrotasandi usaldatavusnõuded on piisavad, et maandada süsteemseid riske sektorites, piirkondades ja liikmesriikides, hinnates muu hulgas seda,






  a) | kas praegused käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sisalduvad makrotasandi usaldatavusnõuete vahendid on toimivad, tõhusad ja läbipaistvad; |
| --- | --- | --- |

140)

Artikkel 513 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 513

Makrotasandi usaldatavusnõuded

1.   Komisjon esitab pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBAga konsulteerimist 30. juuniks 2022 ja seejärel iga viie aasta tagant ülevaate selle kohta, kas käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sisalduvad makrotasandi usaldatavusnõuded on piisavad, et maandada süsteemseid riske sektorites, piirkondades ja liikmesriikides, hinnates muu hulgas seda,

a)

kas praegused käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sisalduvad makrotasandi usaldatavusnõuete vahendid on toimivad, tõhusad ja läbipaistvad;

| b) | kas käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sarnaste riskide maandamiseks kehtestatud erinevate makrotasandi usaldatavusnõuete vahendite ulatus ja võimalikud kattuvuse astmed on asjakohased ning vajaduse korral esitab ettepaneku uute makrotasandi usaldatavusnõuete kohta; |
| --- | --- |

b)

kas käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sarnaste riskide maandamiseks kehtestatud erinevate makrotasandi usaldatavusnõuete vahendite ulatus ja võimalikud kattuvuse astmed on asjakohased ning vajaduse korral esitab ettepaneku uute makrotasandi usaldatavusnõuete kohta;

| c) | kuidas süsteemsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid ning käesoleva määruse ja direktiivi 2013/36/EL sätted vastastikku toimivad ning vajaduse korral esitab ettepaneku uute nõuete kohta, võttes arvesse kõnealuseid rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid; |
| --- | --- |

c)

kuidas süsteemsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid ning käesoleva määruse ja direktiivi 2013/36/EL sätted vastastikku toimivad ning vajaduse korral esitab ettepaneku uute nõuete kohta, võttes arvesse kõnealuseid rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid;

| d) | kas kapitalipõhiste instrumentide täiendamiseks ja ühtsel turul instrumentide ühtse kasutamise võimaldamiseks tuleks käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL ettenähtud makrotasandi usaldatavusnõuete vahenditele lisada muud liiki instrumente, nagu laenuvõtmisel põhinevad instrumendid, võttes arvesse seda, kas nende instrumentide ühtlustatud määratlused ja vastavate andmetega seotud aruandlus liidu tasandil on selliste instrumentide kehtestamise eeltingimuseks; |
| --- | --- |

d)

kas kapitalipõhiste instrumentide täiendamiseks ja ühtsel turul instrumentide ühtse kasutamise võimaldamiseks tuleks käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL ettenähtud makrotasandi usaldatavusnõuete vahenditele lisada muud liiki instrumente, nagu laenuvõtmisel põhinevad instrumendid, võttes arvesse seda, kas nende instrumentide ühtlustatud määratlused ja vastavate andmetega seotud aruandlus liidu tasandil on selliste instrumentide kehtestamise eeltingimuseks;

| e) | kas artikli 92 lõikes 1a osutatud finantsvõimenduse määra puhvri nõuet tuleks laiendada muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, kas selle kalibreerimine peaks olema erinev kalibreerimisest globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul ja kas selle kalibreerimine peaks sõltuma krediidiasutuse või investeerimisühingu süsteemse olulisuse tasemest; |
| --- | --- |

e)

kas artikli 92 lõikes 1a osutatud finantsvõimenduse määra puhvri nõuet tuleks laiendada muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, kas selle kalibreerimine peaks olema erinev kalibreerimisest globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul ja kas selle kalibreerimine peaks sõltuma krediidiasutuse või investeerimisühingu süsteemse olulisuse tasemest;

| f) | kas makrotasandi usaldatavusnõuete meetmete praegune vabatahtlik kõigipoolsus tuleks muuta kohustuslikuks kõigipoolsuseks ja kas kehtiv Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik on selleks sobilik alus; |
| --- | --- |

f)

kas makrotasandi usaldatavusnõuete meetmete praegune vabatahtlik kõigipoolsus tuleks muuta kohustuslikuks kõigipoolsuseks ja kas kehtiv Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik on selleks sobilik alus;

| g) | kuidas anda liidu ja liikmesriikide makrotasandi usaldatavausjärelevalve asutustele vahendid käsitlemaks uusi süsteemseid riske, mis tulenevad krediidiasutuste riskipositsioonidest pangandusvälises sektoris, eelkõige tuletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute turgudest ning varahalduse ja kindlustuse sektorist. |
| --- | --- |

g)

kuidas anda liidu ja liikmesriikide makrotasandi usaldatavausjärelevalve asutustele vahendid käsitlemaks uusi süsteemseid riske, mis tulenevad krediidiasutuste riskipositsioonidest pangandusvälises sektoris, eelkõige tuletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute turgudest ning varahalduse ja kindlustuse sektorist.

2.   Komisjon esitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EBAga peetud konsultatsioonide põhjal 31. detsembriks 2022 ja seejärel iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande lõikes 1 osutatud hindamise kohta, koos vajaduse korral seadusandliku ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“

| 141) | Artikkel 514 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 514
  Tuletistehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamise meetod

  1.   EBA esitab 28. juuniks 2023 komisjonile aruande, milles käsitleb tuletistehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks III osa II jaotise 6. peatüki 3.–5. jaos sätestatud meetodite mõju ja suhtelist kalibreerimist.


  2.   Komisjon esitab EBA aruande põhjal vajaduse korral seadusandliku ettepaneku III osa II jaotise 6. peatüki 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetodite muutmiseks.“ |
| --- | --- |

141)

Artikkel 514 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 514

Tuletistehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamise meetod

1.   EBA esitab 28. juuniks 2023 komisjonile aruande, milles käsitleb tuletistehingute riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks III osa II jaotise 6. peatüki 3.–5. jaos sätestatud meetodite mõju ja suhtelist kalibreerimist.

2.   Komisjon esitab EBA aruande põhjal vajaduse korral seadusandliku ettepaneku III osa II jaotise 6. peatüki 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetodite muutmiseks.“

| 142) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 518a
  Samaaegset makseviivitust käsitlevate sätete läbivaatamine
  Hiljemalt 28. juuniks 2022 vaatab komisjon läbi ja hindab, kas on asjakohane nõuda, et kõlblikke kohustusi võib teisendada ilma samaaegse makseviivituse tingimuste käivitamiseta muudes lepingutes, et tugevdada nii palju kui võimalik kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi tulemuslikkust ning hinnata, kas muid kohustusi hõlmavatesse tingimustesse või lepingutesse ei peaks lisama kõlblikele kohustustele viitavaid samaaegset makseviivitust käsitlevaid sätteid. Vajaduse korral lisatakse sellele läbivaatamisele ja hindamisele seadusandlik ettepanek.“ |
| --- | --- |

142)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 518a

Samaaegset makseviivitust käsitlevate sätete läbivaatamine

Hiljemalt 28. juuniks 2022 vaatab komisjon läbi ja hindab, kas on asjakohane nõuda, et kõlblikke kohustusi võib teisendada ilma samaaegse makseviivituse tingimuste käivitamiseta muudes lepingutes, et tugevdada nii palju kui võimalik kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi tulemuslikkust ning hinnata, kas muid kohustusi hõlmavatesse tingimustesse või lepingutesse ei peaks lisama kõlblikele kohustustele viitavaid samaaegset makseviivitust käsitlevaid sätteid. Vajaduse korral lisatakse sellele läbivaatamisele ja hindamisele seadusandlik ettepanek.“

| 143) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 519b
  Tururiskiga seotud omavahendite nõuded

  1.   EBA esitab hiljemalt 30. septembriks 2019 aruande tururiski omavahendite nõude arvutamise rahvusvaheliste standardite mõju kohta liidu krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.


  2.   Komisjon esitab hiljemalt 30. juuniks 2020, võttes arvesse lõikes 1 osutatud aruande tulemusi, rahvusvahelisi standardeid ning III osa IV jaotise 1a. ja 1b. peatükis sätestatud meetodeid, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande tururiski piisavaid omavahendite nõudeid käsitlevate rahvusvaheliste standardite rakendamise kohta, vajaduse korral koos seadusandliku ettepanekuga.“ |
| --- | --- |

143)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 519b

Tururiskiga seotud omavahendite nõuded

1.   EBA esitab hiljemalt 30. septembriks 2019 aruande tururiski omavahendite nõude arvutamise rahvusvaheliste standardite mõju kohta liidu krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.

2.   Komisjon esitab hiljemalt 30. juuniks 2020, võttes arvesse lõikes 1 osutatud aruande tulemusi, rahvusvahelisi standardeid ning III osa IV jaotise 1a. ja 1b. peatükis sätestatud meetodeid, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande tururiski piisavaid omavahendite nõudeid käsitlevate rahvusvaheliste standardite rakendamise kohta, vajaduse korral koos seadusandliku ettepanekuga.“

| 144) | X osasse lisatakse järgmine jaotis:


  „IIA JAOTIS


  NÕUETE RAKENDAMINE



  Artikkel 519c
  Nõuete täitmise abivahend

  1.   Et aidata krediidiasutustel ja investeerimisühingutel täita käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud norme ning regulatiivseid tehnilisi standardeid, rakenduslikke tehnilisi standardeid, suuniseid ja vorme, mis on võetud vastu käesoleva määruse ja nimetatud direktiivi rakendamiseks, loob EBA elektroonilise abivahendi.


  2.   Lõikes 1 osutatud abivahend peab võimaldama igal krediidiasutusel ja investeerimisühingul teha vähemalt järgmist:






  a) | teha kiiresti kindlaks sätted, mida ta peab täitma seoses oma suuruse ja ärimudeliga; |
| --- | --- | --- |

144)

X osasse lisatakse järgmine jaotis:

„IIA JAOTIS

NÕUETE RAKENDAMINE

Artikkel 519c

Nõuete täitmise abivahend

1.   Et aidata krediidiasutustel ja investeerimisühingutel täita käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud norme ning regulatiivseid tehnilisi standardeid, rakenduslikke tehnilisi standardeid, suuniseid ja vorme, mis on võetud vastu käesoleva määruse ja nimetatud direktiivi rakendamiseks, loob EBA elektroonilise abivahendi.

2.   Lõikes 1 osutatud abivahend peab võimaldama igal krediidiasutusel ja investeerimisühingul teha vähemalt järgmist:

a)

teha kiiresti kindlaks sätted, mida ta peab täitma seoses oma suuruse ja ärimudeliga;

| b) | jälgida seadusandlikes aktides ning seotud rakendussätetes, suunistes ja vormides tehtud muudatusi.“ |
| --- | --- |

b)

jälgida seadusandlikes aktides ning seotud rakendussätetes, suunistes ja vormides tehtud muudatusi.“

| 145) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

145)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 648/2012 muudatused

Määrust (EL) nr 648/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 50a lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:





  kus:







  KCCP | = | hüpoteetiline kapital; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | kliirivat liiget tähistav indeks; |
| EADi | = | keskse vastaspoole riskipositsiooni summa seoses kliiriva liikmega i (sealhulgas kliiriva liikme enda tehingud keskse vastaspoolega, kliiriva liikme tagatud klienditehingud) ja kõik keskse vastaspoole valduses olevad nende tehingutega seotud tagatised (sealhulgas kliiriva liikme eelrahastatud osamakse tagatisfondi), mis on seotud õigusaktidest tuleneva aruandekuupäeva lõpus toimuva hindamisega, mis toimub enne selle päeva viimase lisatagatise nõudega seotud tagatise üleandmist; |
| RW | = | riskikaal 20 % ning |
| omavahendite suhtarv | = | 8 %.“ |

1)

Artikli 50a lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:

Formula

kus:

KCCP

=

hüpoteetiline kapital;

i

=

kliirivat liiget tähistav indeks;

EADi

=

keskse vastaspoole riskipositsiooni summa seoses kliiriva liikmega i (sealhulgas kliiriva liikme enda tehingud keskse vastaspoolega, kliiriva liikme tagatud klienditehingud) ja kõik keskse vastaspoole valduses olevad nende tehingutega seotud tagatised (sealhulgas kliiriva liikme eelrahastatud osamakse tagatisfondi), mis on seotud õigusaktidest tuleneva aruandekuupäeva lõpus toimuva hindamisega, mis toimub enne selle päeva viimase lisatagatise nõudega seotud tagatise üleandmist;

RW

=

riskikaal 20 % ning

omavahendite suhtarv

=

8 %.“

| 2) | Artikkel 50b asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 50b
  KCCP arvutamise üldreeglid
  Artikli 50a lõikes 2 nimetatud KCCP arvutamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:






  a) | keskne vastaspool arvutab oma kliirivate liikmetega seotud riskipositsioonide väärtuse järgmiselt:






  i) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõike 1 punktides a ja c loetletud lepingutest ja tehingutest tulenevate riskipositsioonide puhul arvutab keskne vastaspool väärtuse nimetatud määruse III osa II jaotise 6. peatüki 3. jaos sätestatud meetodil, kasutades riski võimendustagatise perioodina 10 tööpäeva; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikkel 50b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 50b

KCCP arvutamise üldreeglid

Artikli 50a lõikes 2 nimetatud KCCP arvutamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

a)

keskne vastaspool arvutab oma kliirivate liikmetega seotud riskipositsioonide väärtuse järgmiselt:

i)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõike 1 punktides a ja c loetletud lepingutest ja tehingutest tulenevate riskipositsioonide puhul arvutab keskne vastaspool väärtuse nimetatud määruse III osa II jaotise 6. peatüki 3. jaos sätestatud meetodil, kasutades riski võimendustagatise perioodina 10 tööpäeva;

| ii) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõike 1 punktis b loetletud lepingutest ja tehingutest tulenevate riskipositsioonide puhul arvutab keskne vastaspool väärtuse (EADi) järgmise valemi abil:
  EADi = max{EBRMi – IMi – DFi; 0}
  kus:







  EADi | = | riskipositsiooni väärtus; |
| --- | --- | --- | --- |
| i | = | kliirivat liiget tähistav indeks; |
| EBRMi | = | riskipositsiooni väärtus enne riskimaandust, mis on võrdne keskse vastaspoole sellise riskipositsiooni väärtusega, mis tal on kliiriva liikme i suhtes ja mis tuleneb kõigist selle kliiriva liikmega sõlmitud lepingutest ja sooritatud tehingutest, arvutatuna selle kliiriva liikme poolt antud tagatist arvesse võtmata; |
| IMi | = | kliiriva liikme i poolt kesksele vastaspoolele antud alustamise tagatis; |
| DFi | = | kliiriva liikme i eelrahastatud osamakse tagatisfondi. |

ii)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõike 1 punktis b loetletud lepingutest ja tehingutest tulenevate riskipositsioonide puhul arvutab keskne vastaspool väärtuse (EADi) järgmise valemi abil:

EADi = max{EBRMi – IMi – DFi; 0}

kus:

EADi

=

riskipositsiooni väärtus;

i

=

kliirivat liiget tähistav indeks;

EBRMi

=

riskipositsiooni väärtus enne riskimaandust, mis on võrdne keskse vastaspoole sellise riskipositsiooni väärtusega, mis tal on kliiriva liikme i suhtes ja mis tuleneb kõigist selle kliiriva liikmega sõlmitud lepingutest ja sooritatud tehingutest, arvutatuna selle kliiriva liikme poolt antud tagatist arvesse võtmata;

IMi

=

kliiriva liikme i poolt kesksele vastaspoolele antud alustamise tagatis;

DFi

=

kliiriva liikme i eelrahastatud osamakse tagatisfondi.

Kõik selle valemi väärtused seonduvad päeva lõpu hindamisega enne selle päeva viimase lisatagatise nõudega seotud tagatise üleandmist;

| iii) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõike 1 teise lõigu kolmandas lauses osutatud olukordade puhul arvutab keskne vastaspool nimetatud lõigu esimeses lauses osutatud tehingute väärtuse käesoleva artikli punkti a alapunktis ii esitatud valemi kohaselt ja määrab kindlaks EBRMi kooskõlas kõnealuse määruse III osa V jaotise kohaselt; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõike 1 teise lõigu kolmandas lauses osutatud olukordade puhul arvutab keskne vastaspool nimetatud lõigu esimeses lauses osutatud tehingute väärtuse käesoleva artikli punkti a alapunktis ii esitatud valemi kohaselt ja määrab kindlaks EBRMi kooskõlas kõnealuse määruse III osa V jaotise kohaselt;

| b) | määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisalasse kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul on tasaarvestatavate tehingute kogumid samad mis nimetatud määruse artikli 272 punktis 4 määratletud; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisalasse kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul on tasaarvestatavate tehingute kogumid samad mis nimetatud määruse artikli 272 punktis 4 määratletud;

| c) | keskne vastaspool, kellel on riskipositsioonid ühe või enama keskse vastaspoole suhtes, käsitleb neid positsioone nii, nagu need oleksid kliirivate liikmete suhtes, ning võtab KCCP arvutamisel arvesse nendelt kesksetelt vastaspooltelt saadud tagatisi või eelrahastatud osamakse; |
| --- | --- |

c)

keskne vastaspool, kellel on riskipositsioonid ühe või enama keskse vastaspoole suhtes, käsitleb neid positsioone nii, nagu need oleksid kliirivate liikmete suhtes, ning võtab KCCP arvutamisel arvesse nendelt kesksetelt vastaspooltelt saadud tagatisi või eelrahastatud osamakse;

| d) | keskne vastaspool, kellel on oma kliirivate liikmetega siduv lepinguline kord, mis lubab tal kasutada neilt saadud kogu alustamise tagatist või osa sellest nii, nagu tegemist oleks eelrahastatud osamaksetena, käsitleb seda alustamise tagatist lõike 1 kohases arvutuses eelrahastatud osamaksetena ja mitte alustamise tagatisena; |
| --- | --- |

d)

keskne vastaspool, kellel on oma kliirivate liikmetega siduv lepinguline kord, mis lubab tal kasutada neilt saadud kogu alustamise tagatist või osa sellest nii, nagu tegemist oleks eelrahastatud osamaksetena, käsitleb seda alustamise tagatist lõike 1 kohases arvutuses eelrahastatud osamaksetena ja mitte alustamise tagatisena;

| e) | kui tagatis on konto jaoks, kus on mitut liiki määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõikes 1 nimetatud lepinguid ja tehinguid, jaotab keskne vastaspool kliirivatelt liikmetelt või klientidelt saadud alustamise tagatise proportsionaalselt vastavat liiki lepingute ja tehingute EADdega, mis on arvutatud kooskõlas käesoleva lõigu punktiga a, ilma alustamise tagatist arvutuses arvestamata; |
| --- | --- |

e)

kui tagatis on konto jaoks, kus on mitut liiki määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõikes 1 nimetatud lepinguid ja tehinguid, jaotab keskne vastaspool kliirivatelt liikmetelt või klientidelt saadud alustamise tagatise proportsionaalselt vastavat liiki lepingute ja tehingute EADdega, mis on arvutatud kooskõlas käesoleva lõigu punktiga a, ilma alustamise tagatist arvutuses arvestamata;

| f) | keskne vastaspool, kellel on rohkem kui üks tagatisfond, teeb arvutuse iga tagatisfondi kohta eraldi; |
| --- | --- |

f)

keskne vastaspool, kellel on rohkem kui üks tagatisfond, teeb arvutuse iga tagatisfondi kohta eraldi;

| g) | kui kliiriv liige osutab klientide kliirimisteenuseid ning tema klientide tehingud ja tagatis on kliiriva liikme ettevõttekontost eraldi allkontodel, arvutab keskne vastaspool EADi iga allkonto kohta eraldi ning kliiriva liikme kogu EADi klientide allkontode EADde ja kliiriva liikme ettevõttekonto allkonto EAD summana; |
| --- | --- |

g)

kui kliiriv liige osutab klientide kliirimisteenuseid ning tema klientide tehingud ja tagatis on kliiriva liikme ettevõttekontost eraldi allkontodel, arvutab keskne vastaspool EADi iga allkonto kohta eraldi ning kliiriva liikme kogu EADi klientide allkontode EADde ja kliiriva liikme ettevõttekonto allkonto EAD summana;

| h) | kui DFi ei jaotata klientide allkontode ja kliiriva liikme ettevõttekonto allkontode vahel, jaotab keskne vastaspool punkti f kohaldamisel DFi allkontode vahel selle alusel, millise osa moodustab allkonto alustamise tagatis kogu alustamise tagatisest, mis on antud kliiriva liikme poolt või tema konto jaoks; |
| --- | --- |

h)

kui DFi ei jaotata klientide allkontode ja kliiriva liikme ettevõttekonto allkontode vahel, jaotab keskne vastaspool punkti f kohaldamisel DFi allkontode vahel selle alusel, millise osa moodustab allkonto alustamise tagatis kogu alustamise tagatisest, mis on antud kliiriva liikme poolt või tema konto jaoks;

| i) | keskne vastaspool ei tee arvutust artikli 50a lõike 2 kohaselt, kui tagatisfond katab vaid rahalised tehingud. |
| --- | --- |

i)

keskne vastaspool ei tee arvutust artikli 50a lõike 2 kohaselt, kui tagatisfond katab vaid rahalised tehingud.

Käesoleva artikli punkti a alapunkti ii puhul kasutab keskne vastaspool riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 223 sätestatud meetodit koos sama määruse artiklis 224 sätestatud regulatiivsete volatiilsuskoefitsientidega.“

| 3) | Artikli 50c lõike 1 punktid d ja e jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

Artikli 50c lõike 1 punktid d ja e jäetakse välja.

| 4) | Artikli 50d punkt c jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikli 50d punkt c jäetakse välja.

| 5) | Artikli 89 lõige 5a asendatakse järgmisega:

  „5a.   Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 497 sätestatud üleminekuperioodil esitab nimetatud artiklis osutatud keskne vastaspool käesoleva määruse artikli 50c lõike 1 kohaselt esitatavas aruandes oma kliirivatelt liikmetelt saadud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 140 määratletud alustamise tagatise kogusumma, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  a) | kesksel vastaspoolel ei ole tagatisfondi; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 89 lõige 5a asendatakse järgmisega:

„5a.   Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 497 sätestatud üleminekuperioodil esitab nimetatud artiklis osutatud keskne vastaspool käesoleva määruse artikli 50c lõike 1 kohaselt esitatavas aruandes oma kliirivatelt liikmetelt saadud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 140 määratletud alustamise tagatise kogusumma, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

a)

kesksel vastaspoolel ei ole tagatisfondi;

| b) | kesksel vastaspoolel ei ole oma kliirivate liikmetega siduvat korda, mis lubab tal kasutada neilt saadud kogu alustamise tagatist või osa sellest nii, nagu tegemist oleks eelrahastatud osamaksetega.“ |
| --- | --- |

b)

kesksel vastaspoolel ei ole oma kliirivate liikmetega siduvat korda, mis lubab tal kasutada neilt saadud kogu alustamise tagatist või osa sellest nii, nagu tegemist oleks eelrahastatud osamaksetega.“

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 28. juunist 2021, välja arvatud lõigetes 3–8 loetletud erandid.

3.   Käesoleva määruse artikli 1 järgmisi punkte kohaldatakse alates 27. juunist 2019:

| a) | punkt 1, mis sisaldab kohaldamisala ja järelevalvevolituste sätteid; |
| --- | --- |

a)

punkt 1, mis sisaldab kohaldamisala ja järelevalvevolituste sätteid;

| b) | punkt 2, mis sisaldab määratlusi, välja arvatud juhul, kui need seonduvad eranditult sätetega, mida kooskõlas käesoleva artikliga kohaldatakse alates mõnest teisest kuupäevast, millisel juhul kohaldatakse neid alates sellisest teisest kuupäevast; |
| --- | --- |

b)

punkt 2, mis sisaldab määratlusi, välja arvatud juhul, kui need seonduvad eranditult sätetega, mida kooskõlas käesoleva artikliga kohaldatakse alates mõnest teisest kuupäevast, millisel juhul kohaldatakse neid alates sellisest teisest kuupäevast;

| c) | punkti 3 alapunkt b, punkti 6 alapunkt c, punkt 9 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 13, punkt 12 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõike 1 teise lõiguga, punktid 14–17, punktid 19–44, punkt 47 ning punktid 128 ja 129, mis sisaldavad omavahendeid käsitlevaid sätteid ning omavahendite ja kõlblike kohustuste uute nõuete kehtestamise sätteid; |
| --- | --- |

c)

punkti 3 alapunkt b, punkti 6 alapunkt c, punkt 9 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 13, punkt 12 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõike 1 teise lõiguga, punktid 14–17, punktid 19–44, punkt 47 ning punktid 128 ja 129, mis sisaldavad omavahendeid käsitlevaid sätteid ning omavahendite ja kõlblike kohustuste uute nõuete kehtestamise sätteid;

| d) | punkt 9 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 14 sätestatud uute väärtpaberistamise reeglite mõju käsitlevate sätetega; |
| --- | --- |

d)

punkt 9 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 14 sätestatud uute väärtpaberistamise reeglite mõju käsitlevate sätetega;

| e) | punkt 57, mis sisaldab mitmepoolsete arengupankade puhul kohaldatavaid riskikaalusid käsitlevaid sätteid, ning punkt 58, mis sisaldab rahvusvaheliste organisatsioonide puhul kohaldatavaid riskikaalusid käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

e)

punkt 57, mis sisaldab mitmepoolsete arengupankade puhul kohaldatavaid riskikaalusid käsitlevaid sätteid, ning punkt 58, mis sisaldab rahvusvaheliste organisatsioonide puhul kohaldatavaid riskikaalusid käsitlevaid sätteid;

| f) | punkt 53 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 104b, punktid 89 ja 90, punkt 118 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 430b, ning punkt 124, mis sisaldavad tururiskiga seotud aruandlusnõudeid käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

f)

punkt 53 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 104b, punktid 89 ja 90, punkt 118 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 430b, ning punkt 124, mis sisaldavad tururiskiga seotud aruandlusnõudeid käsitlevaid sätteid;

| g) | punkt 130, mis sisaldab keskse vastaspoolega seotud riskipositsioonide puhul omavahendite nõudeid käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

g)

punkt 130, mis sisaldab keskse vastaspoolega seotud riskipositsioonide puhul omavahendite nõudeid käsitlevaid sätteid;

| h) | punkt 133 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 500 sätestatud suuremahulist müüki käsitlevate sätetega; |
| --- | --- |

h)

punkt 133 seoses määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 500 sätestatud suuremahulist müüki käsitlevate sätetega;

| i) | punkt 134, mis sisaldab sätteid aruandluse erandite kohta, seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 501b; |
| --- | --- |

i)

punkt 134, mis sisaldab sätteid aruandluse erandite kohta, seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 501b;

| j) | punkt 144, mis sisaldab nõuete täitmise abivahendit käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

j)

punkt 144, mis sisaldab nõuete täitmise abivahendit käsitlevaid sätteid;

| k) | sätted, millega nõutakse Euroopa järelevalveasutustelt või Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult komisjonile regulatiivsete või rakenduslike tehniliste standardite eelnõude ja aruannete esitamist; sätted, millega nõutakse komisjonilt aruannete koostamist; sätted, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte või rakendusakte; läbivaatamist ja seadusandlike ettepanekute esitamist käsitlevad sätted ning sätted, millega nõutakse Euroopa järelevalveasutustelt suuniste väljaandmist – nimelt punkti 2 alapunkt b; punkt 12 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõike 9 osas; punkti 18 alapunkt b; punkt 31 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 7 osas; punkt 38 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 3 osas; punkti 57 alapunkt b; punkt 60 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõigete 4 ja 5 osas; punkt 63 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132a lõike 4 osas; punkt 67 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõigete 8 ja 9 osas; punkt 74 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõike 5 ja artikli 279a lõike 3 osas; punkt 89 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325 lõike 9 osas; punkt 90 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325u lõike 5, artikli 325w lõike 8, artikli 325ap lõike 3, artikli 325 az lõigete 8 ja 9, artikli 325bd lõike 7, artikli 325be lõike 3, artikli 325bf lõike 9, artikli 325bg lõike 4, artikli 325bh lõike 3, artikli 325bk lõike 3 ning artikli 325bp lõike 12 osas; punkt 93 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 390 lõike 9 osas;
  punkt 94; punkt 96 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 394 lõike 4 osas; punkti 98 alapunkt b; punkt 104 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 403 lõike 4 osas; punkti 109 alapunkt b; punkti 111 alapunkt b, punkt 118 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõigete 7 ja 8, artikli 430b lõike 6 ning artikli 430c osas; punkt 119 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 432 lõigete 1 ja 2 ning artikli 434a osas; punkt 123; punkt 124; punkt 125; punkt 134 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 501a lõigete 4 ja 5 osas; punkt 135; punkt 136; punkt 137; punkt 138; punkt 139; punkt 140; punkt 141 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 514 lõike 1 osas; punkt 142, ning punkt 143. |
| --- | --- |

k)

sätted, millega nõutakse Euroopa järelevalveasutustelt või Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult komisjonile regulatiivsete või rakenduslike tehniliste standardite eelnõude ja aruannete esitamist; sätted, millega nõutakse komisjonilt aruannete koostamist; sätted, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte või rakendusakte; läbivaatamist ja seadusandlike ettepanekute esitamist käsitlevad sätted ning sätted, millega nõutakse Euroopa järelevalveasutustelt suuniste väljaandmist – nimelt punkti 2 alapunkt b; punkt 12 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõike 9 osas; punkti 18 alapunkt b; punkt 31 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 7 osas; punkt 38 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 3 osas; punkti 57 alapunkt b; punkt 60 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124 lõigete 4 ja 5 osas; punkt 63 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132a lõike 4 osas; punkt 67 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõigete 8 ja 9 osas; punkt 74 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 277 lõike 5 ja artikli 279a lõike 3 osas; punkt 89 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325 lõike 9 osas; punkt 90 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325u lõike 5, artikli 325w lõike 8, artikli 325ap lõike 3, artikli 325 az lõigete 8 ja 9, artikli 325bd lõike 7, artikli 325be lõike 3, artikli 325bf lõike 9, artikli 325bg lõike 4, artikli 325bh lõike 3, artikli 325bk lõike 3 ning artikli 325bp lõike 12 osas; punkt 93 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 390 lõike 9 osas;

punkt 94; punkt 96 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 394 lõike 4 osas; punkti 98 alapunkt b; punkt 104 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 403 lõike 4 osas; punkti 109 alapunkt b; punkti 111 alapunkt b, punkt 118 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõigete 7 ja 8, artikli 430b lõike 6 ning artikli 430c osas; punkt 119 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 432 lõigete 1 ja 2 ning artikli 434a osas; punkt 123; punkt 124; punkt 125; punkt 134 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 501a lõigete 4 ja 5 osas; punkt 135; punkt 136; punkt 137; punkt 138; punkt 139; punkt 140; punkt 141 määruse (EL) nr 575/2013 artikli 514 lõike 1 osas; punkt 142, ning punkt 143.

Ilma et see piiraks esimese lõigu punkti f kohaldamist, kohaldatakse avalikustamise ja aruandluse sätteid alates avalikustamise või aruandlusega seotud nõude kohaldamise kuupäevast.

4.   Käesoleva määruse artikli 1 järgmisi punkte kohaldatakse alates 28. detsembrist 2020:

| a) | punkti 6 alapunktid a, b ja d, punkt 7 ning punkt 12, seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõike 1 esimese lõiguga ning artikli 18 lõigetega 2–8, mis sisaldavad usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise sätteid; |
| --- | --- |

a)

punkti 6 alapunktid a, b ja d, punkt 7 ning punkt 12, seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõike 1 esimese lõiguga ning artikli 18 lõigetega 2–8, mis sisaldavad usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise sätteid;

| b) | punkt 60, mis sisaldab kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioone käsitlevaid sätteid; punkt 67, mis sisaldab makseviivitusest tingitud kahjumäära käsitlevaid sätteid; punkt 122, mis sisaldab liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemset riski käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

b)

punkt 60, mis sisaldab kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioone käsitlevaid sätteid; punkt 67, mis sisaldab makseviivitusest tingitud kahjumäära käsitlevaid sätteid; punkt 122, mis sisaldab liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemset riski käsitlevaid sätteid.

5.   Käesoleva määruse artikli 1 punkti 46 alapunkti b, mis sisaldab globaalsete süsteemselt olulistele ettevõtjatele kehtestatava uute omavahendite nõuet, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

6.   Käesoleva määruse artikli 1 punkti 53, seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 104a, ning punkte 55 ja 69, mis sisaldavad tururiskiga seotud uute omavahendite nõuete kehtestamise sätteid, kohaldatakse alates 28. juunist 2023.

7.   Käesoleva määruse artikli 1 punkti 18, seoses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga b, mis sisaldab usaldatavusnõuete kohaselt hinnatud tarkvaraga seotud vara mahaarvamisi käsitlevaid erandeid käsitlevaid sätteid, kohaldatakse alates 12 kuu möödumisest pärast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikes 4 osutatud regulatiivsete tehniliste standardite jõustumise kuupäeva.

8.   Käesoleva määruse artikli 1 punkti 126, mis sisaldab omakapitaliosalusest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevaid erandeid, kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2019

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

G. CIAMBA

---

(1)  
  ELT C 34, 31.1.2018, lk 5.

1

(2)  
  ELT C 209, 30.6.2017, lk 36.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatas seni avaldamata) ja nõukogu 14. mai 2019. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

5

(6)  
  ELT C 50, 9.2.2018, lk 80.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/76/EL, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (ELT L 329, 14.12.2010, lk 3).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

12

(13)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

14

---

LISA

II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti 1 alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | intressimääraoptsioonid;“ |
| --- | --- | --- |

1)

punkti 1 alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

| 2) | punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | valuutaoptsioonid;“ |
| --- | --- | --- |

2)

punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

| 3) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Käesoleva lisa punkti 1 alapunktides a–e ja punkti 2 alapunktides a–d nimetatud lepingutega sarnased lepingud, mis on seotud muude baaskirjete ja indeksitega. Sealhulgas kõik direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktides 4–7, 9, 10 ja 11 loetletud instrumendid, mis ei ole muul moel hõlmatud käesoleva lisa punktidega 1 ja 2.“ |
| --- | --- | --- |

3)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

---

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/226 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/226

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/877,

20. mai 2019,

millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014 seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Finantsstabiilsuse nõukogu avaldas 9. novembril 2015 kogu kahjumikatmisvõime tingimused („kogu kahjumikatmisvõime standard“), mille G20 kinnitas 2015. aasta novembris. Kogu kahjumikatmisvõime standardi eesmärk on tagada, et globaalsetel süsteemselt olulistel pankadel, millele liidu õigusraamistikus osutatakse kui globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele, oleks vajalik kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, mis aitaks tagada, et kriisilahenduse käigus ja vahetult pärast seda oleks nimetatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võimalik jätkata kriitiliste funktsioonide täitmist, ilma et seataks ohtu maksumaksjate vahendeid ehk avaliku sektori vahendeid ega finantsstabiilsust. Komisjon võttis 24. novembri 2015. aasta teatises „Pangandusliidu väljakujundamise poole“ omale kohustuse esitada seadusandlik ettepanek 2016. aasta lõpuks, et kogu kahjumikatmisvõime standardi saaks rakendada liidu õiguses rahvusvaheliselt kokkulepitud tähtajaks 2019. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Finantsstabiilsuse nõukogu avaldas 9. novembril 2015 kogu kahjumikatmisvõime tingimused („kogu kahjumikatmisvõime standard“), mille G20 kinnitas 2015. aasta novembris. Kogu kahjumikatmisvõime standardi eesmärk on tagada, et globaalsetel süsteemselt olulistel pankadel, millele liidu õigusraamistikus osutatakse kui globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele, oleks vajalik kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, mis aitaks tagada, et kriisilahenduse käigus ja vahetult pärast seda oleks nimetatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võimalik jätkata kriitiliste funktsioonide täitmist, ilma et seataks ohtu maksumaksjate vahendeid ehk avaliku sektori vahendeid ega finantsstabiilsust. Komisjon võttis 24. novembri 2015. aasta teatises „Pangandusliidu väljakujundamise poole“ omale kohustuse esitada seadusandlik ettepanek 2016. aasta lõpuks, et kogu kahjumikatmisvõime standardi saaks rakendada liidu õiguses rahvusvaheliselt kokkulepitud tähtajaks 2019. aastaks.

| (2) | Liidu õiguses kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamisel tuleb arvesse võtta kehtivat krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mida kohaldatakse kõigi liidus asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ning samuti mis tahes muu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (4) kohaldamisalas oleva ettevõtja suhtes. Kuna nii kogu kahjumikatmisvõime standardi kui ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärk on sama, st tagada, et liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel on piisav kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, peaksid mõlemad nõuded kuuluma ühtsesse raamistikku ja seal teineteist täiendama. Praktikas tähendab see, et globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul tuleks kogu kahjumikatmisvõime ühtne miinimumtase kehtestada liidu õigusloomes, muutes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, (5) samas kui krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine lisand globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine nõue muude kui globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul (omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue) tuleks kehtestada direktiivi 2014/59/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (6) sihipärase muutmise teel.
  Käesoleva määrusega muudetud määruse (EL) nr 806/2014 sätteid, mis käsitlevad krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimet, tuleks kohaldada määruse (EL) nr 575/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (7) ja direktiivi 2014/59/EL sätetega sidusal viisil. |
| --- | --- |

(2)

Liidu õiguses kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamisel tuleb arvesse võtta kehtivat krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mida kohaldatakse kõigi liidus asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ning samuti mis tahes muu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (4) kohaldamisalas oleva ettevõtja suhtes. Kuna nii kogu kahjumikatmisvõime standardi kui ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärk on sama, st tagada, et liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel on piisav kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, peaksid mõlemad nõuded kuuluma ühtsesse raamistikku ja seal teineteist täiendama. Praktikas tähendab see, et globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul tuleks kogu kahjumikatmisvõime ühtne miinimumtase kehtestada liidu õigusloomes, muutes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, (5) samas kui krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine lisand globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine nõue muude kui globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul (omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue) tuleks kehtestada direktiivi 2014/59/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (6) sihipärase muutmise teel.

Käesoleva määrusega muudetud määruse (EL) nr 806/2014 sätteid, mis käsitlevad krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimet, tuleks kohaldada määruse (EL) nr 575/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (7) ja direktiivi 2014/59/EL sätetega sidusal viisil.

| (3) | Ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides ühtsete õigusnormide puudumine seoses kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamisega tekitab täiendavaid kulusid ja õiguskindlusetust ning teeb kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamise piiriüleste krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate puhul keerulisemaks. Samuti tekitab liidu ühtsete õigusnormide puudumine siseturul konkurentsimoonutusi, kuna krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kulud seoses kehtivate nõuete ja kogu kahjumikatmisvõime standardi järgimisega võivad ühtses kriisilahenduskorras osalevate liikmesriikide lõikes märkimisväärselt erineda. Seepärast tuleb kõnealused takistused siseturu toimimiselt kõrvaldada ja vältida konkurentsimoonutusi, mis on tingitud kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamise ühtsete õigusnormide puudumisest. Sellest tulenevalt on käesoleva määruse asjakohane õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114. |
| --- | --- |

(3)

Ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides ühtsete õigusnormide puudumine seoses kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamisega tekitab täiendavaid kulusid ja õiguskindlusetust ning teeb kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamise piiriüleste krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate puhul keerulisemaks. Samuti tekitab liidu ühtsete õigusnormide puudumine siseturul konkurentsimoonutusi, kuna krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kulud seoses kehtivate nõuete ja kogu kahjumikatmisvõime standardi järgimisega võivad ühtses kriisilahenduskorras osalevate liikmesriikide lõikes märkimisväärselt erineda. Seepärast tuleb kõnealused takistused siseturu toimimiselt kõrvaldada ja vältida konkurentsimoonutusi, mis on tingitud kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamise ühtsete õigusnormide puudumisest. Sellest tulenevalt on käesoleva määruse asjakohane õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

| (4) | Kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga tuleks määruses (EL) nr 806/2014 jätkata nii ühe isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia kui ka mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia tunnustamist. Ühe isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia puhul kohaldatakse kriisilahendust üksnes ühe konsolideerimisgrupi ettevõtja (tavaliselt emaettevõtja) suhtes, samas kui teiste konsolideerimisgrupi ettevõtjate (tavaliselt tegutsevad tütarettevõtjad) suhtes kriisilahendust ei kohaldata ning nende kahjum ja rekapitaliseerimise vajadus kantakse üle ettevõtjale, kelle suhtes kriisilahendust kohaldatakse. Mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia puhul võidakse kriisilahendust kohaldada ühe või mitme konsolideerimisgrupi ettevõtja suhtes. Soovitud kriisilahendusstrateegia tulemuslikuks kohaldamiseks tuleb selgelt kindlaks määrata kriisilahendusmenetlusega hõlmatavad ettevõtjad („kriisilahendussubjektid“), st ettevõtjad, kelle suhtes võidakse kohaldada kriisilahenduse meetmeid, ja nende tütarettevõtjad („kriisilahenduse konsolideerimisgrupid“). Selline kindlaksmääramine on oluline, et määrata kindlaks selliste kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime õigusnormide kohaldamise tasand, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid järgima. Seepärast tuleb kehtestada mõisted „kriisilahendussubjekt“ ja „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“ ning muuta määrust (EL) nr 806/2014 seoses konsolideerimisgruppide kriisilahenduse kavandamisega, et näha sõnaselgelt ette, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu („kriisilahendusnõukogu“) peab konsolideerimisgrupi raames kindlaks määrama kriisilahendussubjektid ja kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ning võtma piisavalt arvesse konsolideerimisgrupi raames kavandatud meetmete mõju, et tagada tulemuslik konsolideerimisgrupi kriisilahendus. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga tuleks määruses (EL) nr 806/2014 jätkata nii ühe isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia kui ka mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia tunnustamist. Ühe isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia puhul kohaldatakse kriisilahendust üksnes ühe konsolideerimisgrupi ettevõtja (tavaliselt emaettevõtja) suhtes, samas kui teiste konsolideerimisgrupi ettevõtjate (tavaliselt tegutsevad tütarettevõtjad) suhtes kriisilahendust ei kohaldata ning nende kahjum ja rekapitaliseerimise vajadus kantakse üle ettevõtjale, kelle suhtes kriisilahendust kohaldatakse. Mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia puhul võidakse kriisilahendust kohaldada ühe või mitme konsolideerimisgrupi ettevõtja suhtes. Soovitud kriisilahendusstrateegia tulemuslikuks kohaldamiseks tuleb selgelt kindlaks määrata kriisilahendusmenetlusega hõlmatavad ettevõtjad („kriisilahendussubjektid“), st ettevõtjad, kelle suhtes võidakse kohaldada kriisilahenduse meetmeid, ja nende tütarettevõtjad („kriisilahenduse konsolideerimisgrupid“). Selline kindlaksmääramine on oluline, et määrata kindlaks selliste kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime õigusnormide kohaldamise tasand, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid järgima. Seepärast tuleb kehtestada mõisted „kriisilahendussubjekt“ ja „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“ ning muuta määrust (EL) nr 806/2014 seoses konsolideerimisgruppide kriisilahenduse kavandamisega, et näha sõnaselgelt ette, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu („kriisilahendusnõukogu“) peab konsolideerimisgrupi raames kindlaks määrama kriisilahendussubjektid ja kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ning võtma piisavalt arvesse konsolideerimisgrupi raames kavandatud meetmete mõju, et tagada tulemuslik konsolideerimisgrupi kriisilahendus.

| (5) | Kriisilahendusnõukogu peaks tagama, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel oleks piisav kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, et tagada kriisilahenduse korral kahjumi sujuv ja kiire katmine ning ettevõtja rekapitaliseerimine, nii et selle mõju maksumaksjatele ja finantsstabiilsusele oleks võimalikult väike. See tuleks saavutada sellega, et krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet. |
| --- | --- |

(5)

Kriisilahendusnõukogu peaks tagama, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel oleks piisav kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, et tagada kriisilahenduse korral kahjumi sujuv ja kiire katmine ning ettevõtja rekapitaliseerimine, nii et selle mõju maksumaksjatele ja finantsstabiilsusele oleks võimalikult väike. See tuleks saavutada sellega, et krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet.

| (6) | Selleks et viia krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimet mõõtvad nimetajad kooskõlla kogu kahjumikatmisvõime standardi nimetajatega, tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet väljendada protsendina asjaomase krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja koguriskipositsioonist ja koguriskipositsiooni näitajast ning krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad peaksid mõlemast indikaatorist tulenevaid tasemeid järgima samaaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et viia krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimet mõõtvad nimetajad kooskõlla kogu kahjumikatmisvõime standardi nimetajatega, tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet väljendada protsendina asjaomase krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja koguriskipositsioonist ja koguriskipositsiooni näitajast ning krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad peaksid mõlemast indikaatorist tulenevaid tasemeid järgima samaaegselt.

| (7) | Et tagada liidus asutatud krediidiasutustele, investeerimisühingutele ning ettevõtjatele võrdsed tingimused, sealhulgas ülemaailmsel tasandil, peaksid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks vajalike teisendatavate kohustuste kõlblikkuskriteeriumid olema kooskõlas määruses (EL) nr 575/2013 kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude puhul sätestatud kriteeriumidega, kuid arvesse tuleks võtta käesoleva määrusega ette nähtud täiendavaid kohandusi ja nõudeid. Eelkõige peaksid teatavad tuletisinstrumendi tunnustega võlainstrumendid, nagu teatavad struktureeritud väärtpaberid, olema teatud tingimustel omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblikud sel määral, mil neil on lõpptähtajal tagasimaksmisele kuuluv fikseeritud või suurenev põhisumma, mis on ette teada, samas kui nimetatud tuletisinstrumendi tunnusega on seotud üksnes täiendav tootlus, mis sõltub alusvara tulemustest. Pidades silmas neid tingimusi, oodatakse kõnealustelt võlainstrumentidelt kriisilahenduse korral väga head kahjumikatmisvõimet ja hõlpsat teisendatavust. Kui krediidiasutustel, investeerimisühingutel või ettevõtjatel on omavahendite nõuet ületavad omavahendid, ei peaks see asjaolu iseenesest mõjutama omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramise otsuseid. Lisaks peaks krediidiasutustel, investeerimisühingutel ja ettevõtjatel olema omavahenditega võimalik täita mis tahes osa oma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest. |
| --- | --- |

(7)

Et tagada liidus asutatud krediidiasutustele, investeerimisühingutele ning ettevõtjatele võrdsed tingimused, sealhulgas ülemaailmsel tasandil, peaksid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks vajalike teisendatavate kohustuste kõlblikkuskriteeriumid olema kooskõlas määruses (EL) nr 575/2013 kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude puhul sätestatud kriteeriumidega, kuid arvesse tuleks võtta käesoleva määrusega ette nähtud täiendavaid kohandusi ja nõudeid. Eelkõige peaksid teatavad tuletisinstrumendi tunnustega võlainstrumendid, nagu teatavad struktureeritud väärtpaberid, olema teatud tingimustel omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblikud sel määral, mil neil on lõpptähtajal tagasimaksmisele kuuluv fikseeritud või suurenev põhisumma, mis on ette teada, samas kui nimetatud tuletisinstrumendi tunnusega on seotud üksnes täiendav tootlus, mis sõltub alusvara tulemustest. Pidades silmas neid tingimusi, oodatakse kõnealustelt võlainstrumentidelt kriisilahenduse korral väga head kahjumikatmisvõimet ja hõlpsat teisendatavust. Kui krediidiasutustel, investeerimisühingutel või ettevõtjatel on omavahendite nõuet ületavad omavahendid, ei peaks see asjaolu iseenesest mõjutama omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramise otsuseid. Lisaks peaks krediidiasutustel, investeerimisühingutel ja ettevõtjatel olema omavahenditega võimalik täita mis tahes osa oma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest.

| (8) | Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kasutatavad kohustused hõlmavad põhimõtteliselt kõiki kohustusi, mis tulenevad eelisõiguseta võlausaldajate tagamata nõuetest (allutamata kohustused), välja arvatud juhul, kui need ei vasta käesolevas määruses sätestatud konkreetsetele kõlblikkuskriteeriumidele. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkuse suurendamiseks kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi tõhusa kasutamise teel peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik nõuda, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue täidetakse omavahendite ja muude allutatud kohustustega, eelkõige juhul, kui on selged märgid, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamises osalevad võlausaldajad kannavad kriisilahenduse käigus suuremat kahjumit, kui nad oleksid muidu kandnud tavalises maksejõuetusmenetluses. Kriisilahendusnõukogu peaks hindama vajadust nõuda krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt ning ettevõtjatelt, et nad täidaksid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude omavahendite ja muude allutatud kohustustega, juhul kui kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisest välja jäetud kohustuste summa saavutab omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude seisukohast kõlblikke kohustusi sisaldavas kohustuste klassis teatava künnise. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid täitma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudeid omavahendite ja muude allutatud kohustustega ulatuses, mis on vajalik, et võlausaldajad ei kannaks suuremat kahjumit, kui nad oleksid muidu kandnud tavalises maksejõuetusmenetluses. |
| --- | --- |

(8)

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kasutatavad kohustused hõlmavad põhimõtteliselt kõiki kohustusi, mis tulenevad eelisõiguseta võlausaldajate tagamata nõuetest (allutamata kohustused), välja arvatud juhul, kui need ei vasta käesolevas määruses sätestatud konkreetsetele kõlblikkuskriteeriumidele. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkuse suurendamiseks kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi tõhusa kasutamise teel peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik nõuda, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue täidetakse omavahendite ja muude allutatud kohustustega, eelkõige juhul, kui on selged märgid, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamises osalevad võlausaldajad kannavad kriisilahenduse käigus suuremat kahjumit, kui nad oleksid muidu kandnud tavalises maksejõuetusmenetluses. Kriisilahendusnõukogu peaks hindama vajadust nõuda krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt ning ettevõtjatelt, et nad täidaksid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude omavahendite ja muude allutatud kohustustega, juhul kui kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisest välja jäetud kohustuste summa saavutab omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude seisukohast kõlblikke kohustusi sisaldavas kohustuste klassis teatava künnise. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid täitma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudeid omavahendite ja muude allutatud kohustustega ulatuses, mis on vajalik, et võlausaldajad ei kannaks suuremat kahjumit, kui nad oleksid muidu kandnud tavalises maksejõuetusmenetluses.

| (9) | Kriisilahendusnõukogu nõutav võlainstrumentide allutamine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks ei tohiks mõjutada võimalust osaliselt täita kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue allutamata võlainstrumentidega vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga. Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahendussubjektide puhul või kriisilahendussubjektide puhul, kes kuuluvad kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kelle varade maht on suurem kui 100 miljardit eurot (tipp-pangad), ja nende kriisilahendussubjektide puhul, kes kuuluvad kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kelle varade maht on väiksem kui 100 miljardit eurot, ning kes liikmesriigi kriisilahendusasutuse hinnangul võivad põhjustada maksejõuetuse korral süsteemse riski, peaks kriisilahendusnõukogul, võttes arvesse hoiuste suurt osakaalu, võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis, piiratud juurdepääsu kõlblike kohustuste kapitaliturgudele ning tuginemist esimese taseme põhiomavahenditele omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, olema võimalik nõuda, et see osa omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest, mis võrdub käesoleva määrusega muudetud määruse (EL) 806/2014 artikli 27 lõikes 7 osutatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise tasemega, täidetakse omavahendite ja muude allutatud kohustustega, sealhulgas omavahenditega, mida kasutatakse direktiivis 2013/36/EL sätestatud kombineeritud puhvri nõude täitmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Kriisilahendusnõukogu nõutav võlainstrumentide allutamine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks ei tohiks mõjutada võimalust osaliselt täita kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue allutamata võlainstrumentidega vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga. Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahendussubjektide puhul või kriisilahendussubjektide puhul, kes kuuluvad kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kelle varade maht on suurem kui 100 miljardit eurot (tipp-pangad), ja nende kriisilahendussubjektide puhul, kes kuuluvad kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kelle varade maht on väiksem kui 100 miljardit eurot, ning kes liikmesriigi kriisilahendusasutuse hinnangul võivad põhjustada maksejõuetuse korral süsteemse riski, peaks kriisilahendusnõukogul, võttes arvesse hoiuste suurt osakaalu, võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis, piiratud juurdepääsu kõlblike kohustuste kapitaliturgudele ning tuginemist esimese taseme põhiomavahenditele omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, olema võimalik nõuda, et see osa omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest, mis võrdub käesoleva määrusega muudetud määruse (EL) 806/2014 artikli 27 lõikes 7 osutatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise tasemega, täidetakse omavahendite ja muude allutatud kohustustega, sealhulgas omavahenditega, mida kasutatakse direktiivis 2013/36/EL sätestatud kombineeritud puhvri nõude täitmiseks.

| (10) | Kriisilahendussubjekti taotlusel peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik vähendada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude seda osa, mis tuleb täita omavahendite ja muude allutatud kohustustega määral, mis vastab määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude suhtes sama määruse artikli 72b lõikes 3 lubatud vähendamismäärale. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik nõuda, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue täidetaks omavahendite ja muude allutatud kohustustega sellises ulatuses, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel lasuvast kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude standardi, omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude ja kui see on kohaldatav, siis direktiivi 2013/36/EL kohase kombineeritud puhvri nõude täitmise kohustusest tuleneva omavahendite ja kõlblike kohustuste kirjetena nõutava allutamise üleüldine tase ei ületaks suuremat kahest järgmisest tasemest: käesoleva määrusega muudetud määruse (EL) nr 806/2014 artikli 27 lõikes 7 osutatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise tase või käesolevas määruses esitatud esimese ja teise samba usaldatavusnõuetel ja kombineeritud puhvri nõudel põhineva valemi alusel saadud tase. |
| --- | --- |

(10)

Kriisilahendussubjekti taotlusel peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik vähendada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude seda osa, mis tuleb täita omavahendite ja muude allutatud kohustustega määral, mis vastab määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude suhtes sama määruse artikli 72b lõikes 3 lubatud vähendamismäärale. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik nõuda, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue täidetaks omavahendite ja muude allutatud kohustustega sellises ulatuses, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel lasuvast kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude standardi, omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude ja kui see on kohaldatav, siis direktiivi 2013/36/EL kohase kombineeritud puhvri nõude täitmise kohustusest tuleneva omavahendite ja kõlblike kohustuste kirjetena nõutava allutamise üleüldine tase ei ületaks suuremat kahest järgmisest tasemest: käesoleva määrusega muudetud määruse (EL) nr 806/2014 artikli 27 lõikes 7 osutatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise tase või käesolevas määruses esitatud esimese ja teise samba usaldatavusnõuetel ja kombineeritud puhvri nõudel põhineva valemi alusel saadud tase.

| (11) | Teatavate tipp-pankade puhul peaks kriisilahendusnõukogu enda kaalutavatel tingimustel piirama allutatuse miinimumnõude teatava tasemega, võttes ühtlasi arvesse võimalikku riski mõjutada ebaproportsionaalselt nende krediidiasutuste või investeerimisühingute ärimudelit. Selline piiramine ei tohiks mõjutada võimalust seada allutatuse nõue teise samba raames selle samba puhul kehtivatel tingimustel kõrgemale nimetatud tasemest, tuginedes alternatiivsetele kriteeriumidele, nagu kriisilahenduskõlblikkust pärssivad asjaolud, kriisilahendusstrateegia teostatavus ja usaldusväärsus või krediidiasutuse või investeerimisühingu riskitase. |
| --- | --- |

(11)

Teatavate tipp-pankade puhul peaks kriisilahendusnõukogu enda kaalutavatel tingimustel piirama allutatuse miinimumnõude teatava tasemega, võttes ühtlasi arvesse võimalikku riski mõjutada ebaproportsionaalselt nende krediidiasutuste või investeerimisühingute ärimudelit. Selline piiramine ei tohiks mõjutada võimalust seada allutatuse nõue teise samba raames selle samba puhul kehtivatel tingimustel kõrgemale nimetatud tasemest, tuginedes alternatiivsetele kriteeriumidele, nagu kriisilahenduskõlblikkust pärssivad asjaolud, kriisilahendusstrateegia teostatavus ja usaldusväärsus või krediidiasutuse või investeerimisühingu riskitase.

| (12) | Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue peaks võimaldama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel kanda olenevalt olukorrast kas kriisilahendusest või jätkusuutmatusest oodatava kahjumi ja rekapitaliseerida krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete rakendamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust. Kriisilahendusnõukogu peaks enda poolt valitud kriisilahendusstrateegia alusel asjakohaselt põhjendama omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude taset ning peaks selle taseme põhjendamatu viivituseta läbi vaatama, et võtta arvesse võimalikke muutusi direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõude tasemes. Põhimõtteliselt peaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tase moodustama järgmise kahe komponendi summa: kriisilahendusest oodatava kahjumi summa, mis vastab krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite nõuetele, ning rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal pärast kriisilahendust või pärast allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist täita omavahendite nõudeid, nii et ta võiks jätkata oma tegevust kooskõlas valitud kriisilahendusstrateegiaga. Kriisilahendusnõukogu peaks rekapitaliseerimise summat alla- või ülespoole kohandama, et võtta arvesse võimalikke muutusi kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmetest tulenevalt. |
| --- | --- |

(12)

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue peaks võimaldama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel kanda olenevalt olukorrast kas kriisilahendusest või jätkusuutmatusest oodatava kahjumi ja rekapitaliseerida krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete rakendamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust. Kriisilahendusnõukogu peaks enda poolt valitud kriisilahendusstrateegia alusel asjakohaselt põhjendama omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude taset ning peaks selle taseme põhjendamatu viivituseta läbi vaatama, et võtta arvesse võimalikke muutusi direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõude tasemes. Põhimõtteliselt peaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tase moodustama järgmise kahe komponendi summa: kriisilahendusest oodatava kahjumi summa, mis vastab krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite nõuetele, ning rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal pärast kriisilahendust või pärast allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist täita omavahendite nõudeid, nii et ta võiks jätkata oma tegevust kooskõlas valitud kriisilahendusstrateegiaga. Kriisilahendusnõukogu peaks rekapitaliseerimise summat alla- või ülespoole kohandama, et võtta arvesse võimalikke muutusi kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmetest tulenevalt.

| (13) | Kriisilahendusnõukogul peaks olema võimalik rekapitaliseerimise summat suurendada, et tagada turu piisav usaldus krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja vastu pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete rakendamist. Nõutav turuusalduse puhvri tase peaks võimaldama krediidiasutusel, investeerimisühingul või ettevõtjal jätkuvalt täita kohasel ajavahemikul tegevusloa tingimusi, sealhulgas katta pärast kriisilahendust tema tegevuse restruktureerimisega seotud kulud, ja säilitada piisava turuusalduse. Turuusalduse puhver tuleks kehtestada lähtuvalt direktiivi 2013/36/EL kohasest kombineeritud puhvri nõude osast. Kriisilahendusnõukogu peaks kohandama turuusalduse puhvri taset allapoole, kui madalam tase on turu piisava usalduse tagamiseks piisav, või kohandama seda ülespoole, kui kõrgemat taset on vaja selle tagamiseks, et pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete võtmist täidab ettevõtja asjakohasel ajavahemikul jätkuvalt tegevusloa tingimusi ja säilitab piisava turuusalduse. |
| --- | --- |

(13)

Kriisilahendusnõukogul peaks olema võimalik rekapitaliseerimise summat suurendada, et tagada turu piisav usaldus krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja vastu pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete rakendamist. Nõutav turuusalduse puhvri tase peaks võimaldama krediidiasutusel, investeerimisühingul või ettevõtjal jätkuvalt täita kohasel ajavahemikul tegevusloa tingimusi, sealhulgas katta pärast kriisilahendust tema tegevuse restruktureerimisega seotud kulud, ja säilitada piisava turuusalduse. Turuusalduse puhver tuleks kehtestada lähtuvalt direktiivi 2013/36/EL kohasest kombineeritud puhvri nõude osast. Kriisilahendusnõukogu peaks kohandama turuusalduse puhvri taset allapoole, kui madalam tase on turu piisava usalduse tagamiseks piisav, või kohandama seda ülespoole, kui kõrgemat taset on vaja selle tagamiseks, et pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete võtmist täidab ettevõtja asjakohasel ajavahemikul jätkuvalt tegevusloa tingimusi ja säilitab piisava turuusalduse.

| (14) | Kriisilahendusnõukogu peaks kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/1075 (8) analüüsima konkreetse krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentide investoribaasi. Juhul kui märkimisväärne osa krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on selliste jaeinvestorite valduses, kellele ei ole pruugitud anda sobivalt märku asjakohastest riskidest, võib see asjaolu ise kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Samas juhul, kui suur osa krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate valduses, võib allahindamise või konverteerimise süsteemne mõju samuti kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Juhul kui kriisilahendusnõukogu tuvastab teatava investoribaasi suuruse või laadi tõttu kriisilahenduskõlblikkust pärssiva asjaolu, peaks tal olema võimalik soovitada krediidiasutusel, investeerimisühingul või ettevõtjal selle pärssiva asjaoluga tegeleda. |
| --- | --- |

(14)

Kriisilahendusnõukogu peaks kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/1075 (8) analüüsima konkreetse krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentide investoribaasi. Juhul kui märkimisväärne osa krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on selliste jaeinvestorite valduses, kellele ei ole pruugitud anda sobivalt märku asjakohastest riskidest, võib see asjaolu ise kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Samas juhul, kui suur osa krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate valduses, võib allahindamise või konverteerimise süsteemne mõju samuti kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Juhul kui kriisilahendusnõukogu tuvastab teatava investoribaasi suuruse või laadi tõttu kriisilahenduskõlblikkust pärssiva asjaolu, peaks tal olema võimalik soovitada krediidiasutusel, investeerimisühingul või ettevõtjal selle pärssiva asjaoluga tegeleda.

| (15) | Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkuse suurendamiseks peaks kriisilahendusnõukogul olema õigus kehtestada sellistele ettevõtjatele lisaks määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõudele krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue. Kõnealune krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue tuleks kehtestada juhul, kui kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue ei ole piisav globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kahjumi katmiseks ja rekapitaliseerimiseks valitud kriisilahendusstrateegia kohaselt. |
| --- | --- |

(15)

Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkuse suurendamiseks peaks kriisilahendusnõukogul olema õigus kehtestada sellistele ettevõtjatele lisaks määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõudele krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue. Kõnealune krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue tuleks kehtestada juhul, kui kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue ei ole piisav globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kahjumi katmiseks ja rekapitaliseerimiseks valitud kriisilahendusstrateegia kohaselt.

| (16) | Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamisel peaks kriisilahendusnõukogu arvesse võtma krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja süsteemset olulisust ja tema maksejõuetuse võimalikku negatiivset mõju finantsstabiilsusele. Kriisilahendusnõukogu peaks arvesse võtma vajadust tagada võrdsed tingimused globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ning muudele võrreldavatele osalevates liikmesriikides süsteemselt olulistele ettevõtjatele. Seega ei tohiks selliste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, kes ei ole globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, kuid kes on osalevates liikmesriikides süsteemselt pea sama olulised nagu globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, ebaproportsionaalselt erineda tavapäraselt globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele kehtestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemest ja ülesehitusest. |
| --- | --- |

(16)

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamisel peaks kriisilahendusnõukogu arvesse võtma krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja süsteemset olulisust ja tema maksejõuetuse võimalikku negatiivset mõju finantsstabiilsusele. Kriisilahendusnõukogu peaks arvesse võtma vajadust tagada võrdsed tingimused globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ning muudele võrreldavatele osalevates liikmesriikides süsteemselt olulistele ettevõtjatele. Seega ei tohiks selliste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, kes ei ole globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, kuid kes on osalevates liikmesriikides süsteemselt pea sama olulised nagu globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, ebaproportsionaalselt erineda tavapäraselt globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele kehtestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemest ja ülesehitusest.

| (17) | Kooskõlas määrusega (EL) nr 575/2013 tuleks kriisilahendussubjektidena käsitatavate krediidiasutuste, investeerimisühingute ja ettevõtjate suhtes kohaldada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet üksnes konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil. See tähendab, et kriisilahendussubjektid peaksid olema kohustatud emiteerima konsolideerimisgrupivälistele kolmandast isikust võlausaldajatele omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblikke instrumente ja kirjeid, mida teisendataks juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes algatatakse kriisilahendusmenetlus. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas määrusega (EL) nr 575/2013 tuleks kriisilahendussubjektidena käsitatavate krediidiasutuste, investeerimisühingute ja ettevõtjate suhtes kohaldada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet üksnes konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil. See tähendab, et kriisilahendussubjektid peaksid olema kohustatud emiteerima konsolideerimisgrupivälistele kolmandast isikust võlausaldajatele omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblikke instrumente ja kirjeid, mida teisendataks juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes algatatakse kriisilahendusmenetlus.

| (18) | Krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad, kes ei ole kriisilahendussubjektid, peaksid järgima omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet individuaalselt. Kõnealuste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise vajadused peaksid üldiselt katma nendega seotud kriisilahendussubjektid, kes peaksid otse või kaudselt omandama kõnealuste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate emiteeritud omavahenditesse kuuluvad instrumendid ja kõlblike kohustuste instrumendid ning hindama need alla või konverteerima omandiõiguse instrumentideks, kui kõnealused krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad ei ole enam elujõulised. Seega tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mida kohaldatakse krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, kohaldada koos ja kooskõlas kriisilahendussubjektide suhtes kohaldatavate nõuetega. See peaks võimaldama kriisilahendusnõukogul viia kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendusmenetlus lõpule ilma, et oleks vaja algatada kriisilahendusmenetlust tema teatavate tütarettevõtjate suhtes, ja seega vältida võimalikku häirivat mõju turule. Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, peaks olema kooskõlas valitud kriisilahendusstrateegiaga. Eelkõige ei tohiks see pärast krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate rekapitaliseerimist muuta asjaomaste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate ning nende kriisilahenduse konsolideerimisgrupi omandisuhet. |
| --- | --- |

(18)

Krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad, kes ei ole kriisilahendussubjektid, peaksid järgima omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet individuaalselt. Kõnealuste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise vajadused peaksid üldiselt katma nendega seotud kriisilahendussubjektid, kes peaksid otse või kaudselt omandama kõnealuste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate emiteeritud omavahenditesse kuuluvad instrumendid ja kõlblike kohustuste instrumendid ning hindama need alla või konverteerima omandiõiguse instrumentideks, kui kõnealused krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad ei ole enam elujõulised. Seega tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mida kohaldatakse krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, kohaldada koos ja kooskõlas kriisilahendussubjektide suhtes kohaldatavate nõuetega. See peaks võimaldama kriisilahendusnõukogul viia kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendusmenetlus lõpule ilma, et oleks vaja algatada kriisilahendusmenetlust tema teatavate tütarettevõtjate suhtes, ja seega vältida võimalikku häirivat mõju turule. Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, peaks olema kooskõlas valitud kriisilahendusstrateegiaga. Eelkõige ei tohiks see pärast krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate rekapitaliseerimist muuta asjaomaste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate ning nende kriisilahenduse konsolideerimisgrupi omandisuhet.

| (19) | Kui kriisilahendussubjekt või emaettevõtja ning selle tütarettevõtjad on asutatud samas liikmesriigis ning on sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi osa, peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik loobuda omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest nende tütarettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, või lubada neil täita omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue emaettevõtja ja tütarettevõtjate vaheliste tagatud garantiidega, mille võib aktiveerida juhul, kui on täidetud ajastustingimused, mis on samaväärsed nendega, mis võimaldavad kõlblike kohustuste allahindamist või konverteerimist. Garantii aluseks olev tagatisvara peaks olema ülilikviidne ning selle turu- ja krediidirisk peaks olema minimaalne. |
| --- | --- |

(19)

Kui kriisilahendussubjekt või emaettevõtja ning selle tütarettevõtjad on asutatud samas liikmesriigis ning on sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi osa, peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik loobuda omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest nende tütarettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, või lubada neil täita omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue emaettevõtja ja tütarettevõtjate vaheliste tagatud garantiidega, mille võib aktiveerida juhul, kui on täidetud ajastustingimused, mis on samaväärsed nendega, mis võimaldavad kõlblike kohustuste allahindamist või konverteerimist. Garantii aluseks olev tagatisvara peaks olema ülilikviidne ning selle turu- ja krediidirisk peaks olema minimaalne.

| (20) | Määruses (EL) nr 575/2013 on sätestatud, et pädevatel asutustel on võimalik loobuda teatavate maksevõimet ja likviidsust käsitlevate nõuete kohaldamisest krediidiasutuste suhtes, kes on püsivalt seotud keskasutusega („kooperatiivsed võrgustikud“), juhul kui on täidetud teatavad eritingimused. Et võtta arvesse selliste kooperatiivsete võrgustike eripära, peaks kriisilahendusnõukogul olema samuti võimalik loobuda selliste krediidiasutuste ja keskasutuse suhtes omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest määruse (EL) nr 575/2013 tingimustega sarnastel tingimustel, juhul kui krediidiasutus ja keskasutus on asutatud samas liikmesriigis. Samuti peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik käsitada kriisilahenduse eeltingimuste hindamisel krediidiasutusi ja keskasutust tervikuna, olenevalt solidaarsusmehhanismi elementidest. Kriisilahendusnõukogul peaks olema võimalik tagada, et kriisilahenduse konsolideerimisgrupp kui tervik täidab väliste omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eri viisil, olenevalt iga konsolideerimisgrupi solidaarsusmehhanismi eripärast, võttes arvesse nende ettevõtjate kõlblikke kohustusi, kellelt kriisilahendusnõukogu nõuab, et nad emiteeriksid kooskõlas kriisilahenduse kavaga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi väliselt omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks kõlblikke instrumente. |
| --- | --- |

(20)

Määruses (EL) nr 575/2013 on sätestatud, et pädevatel asutustel on võimalik loobuda teatavate maksevõimet ja likviidsust käsitlevate nõuete kohaldamisest krediidiasutuste suhtes, kes on püsivalt seotud keskasutusega („kooperatiivsed võrgustikud“), juhul kui on täidetud teatavad eritingimused. Et võtta arvesse selliste kooperatiivsete võrgustike eripära, peaks kriisilahendusnõukogul olema samuti võimalik loobuda selliste krediidiasutuste ja keskasutuse suhtes omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest määruse (EL) nr 575/2013 tingimustega sarnastel tingimustel, juhul kui krediidiasutus ja keskasutus on asutatud samas liikmesriigis. Samuti peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik käsitada kriisilahenduse eeltingimuste hindamisel krediidiasutusi ja keskasutust tervikuna, olenevalt solidaarsusmehhanismi elementidest. Kriisilahendusnõukogul peaks olema võimalik tagada, et kriisilahenduse konsolideerimisgrupp kui tervik täidab väliste omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eri viisil, olenevalt iga konsolideerimisgrupi solidaarsusmehhanismi eripärast, võttes arvesse nende ettevõtjate kõlblikke kohustusi, kellelt kriisilahendusnõukogu nõuab, et nad emiteeriksid kooskõlas kriisilahenduse kavaga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi väliselt omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks kõlblikke instrumente.

| (21) | Pädevad asutused, riigisisesed kriisilahendusasutused ja kriisilahendusnõukogu peaksid nõuetekohaselt tegelema kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumisega ja võtma selle suhtes parandusmeetmeid. Kuna kõnealuste nõuete rikkumine võib krediidiasutuse, investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust pärssida, tuleks lühendada kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude kõrvaldamise kehtivat menetlust, et nõuete rikkumisega saaks otstarbekalt tegeleda. Samuti peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik nõuda, et krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad muudaksid kõlblike instrumentide ja kirjete tähtajaprofiile ning koostaksid ja viiksid ellu kõnealuste nõuete taseme taastamise kavad. Samuti peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik keelata teatavad väljamaksed, kui nende arvates ei suuda krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja täita direktiivi 2013/36/EL kohast kombineeritud puhvri nõuet lisaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudele. |
| --- | --- |

(21)

Pädevad asutused, riigisisesed kriisilahendusasutused ja kriisilahendusnõukogu peaksid nõuetekohaselt tegelema kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumisega ja võtma selle suhtes parandusmeetmeid. Kuna kõnealuste nõuete rikkumine võib krediidiasutuse, investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust pärssida, tuleks lühendada kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude kõrvaldamise kehtivat menetlust, et nõuete rikkumisega saaks otstarbekalt tegeleda. Samuti peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik nõuda, et krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad muudaksid kõlblike instrumentide ja kirjete tähtajaprofiile ning koostaksid ja viiksid ellu kõnealuste nõuete taseme taastamise kavad. Samuti peaks kriisilahendusnõukogul olema võimalik keelata teatavad väljamaksed, kui nende arvates ei suuda krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja täita direktiivi 2013/36/EL kohast kombineeritud puhvri nõuet lisaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudele.

| (22) | Käesolev määrus on kooskõlas põhiõigustega ja järgib eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti õigust omandile ja ettevõtlusvabadust, ning seda tuleb kohaldada kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(22)

Käesolev määrus on kooskõlas põhiõigustega ja järgib eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti õigust omandile ja ettevõtlusvabadust, ning seda tuleb kohaldada kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega.

| (23) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt sätestada liidus krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning ettevõtjatele suunatud finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku jaoks ühtsed õigusnormid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta vastu käesoleva määruse kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(23)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt sätestada liidus krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning ettevõtjatele suunatud finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku jaoks ühtsed õigusnormid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta vastu käesoleva määruse kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (24) | Selleks et anda piisavalt aega käesoleva määruse kohaldamiseks, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 28. detsembrist 2020, |
| --- | --- |

(24)

Selleks et anda piisavalt aega käesoleva määruse kohaldamiseks, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 28. detsembrist 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 806/2014 muutmine

Määrust (EL) nr 806/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 21 asendatakse järgmisega:
  „21)   „tütarettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 16 määratletud tütarettevõtja ning käesoleva määruse artikli 8, artikli 10 lõike 10, artiklite 12–12k, 21 ja 53 kohaldamisel käesoleva lõike punkti 24b alapunktis b osutatud kriisilahenduse konsolideerimisgruppide suhtes hõlmab tütarettevõtja mõiste asjakohasel juhul keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutusi, keskasutust ennast ja nende vastavaid tütarettevõtjaid, võttes arvesse, mil viisil sellised kriisilahenduse konsolideerimisgrupid täidavad käesoleva määruse artikli 12f lõikes 3 sätestatud nõuet;
  21a)   „oluline tütarettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 135 määratletud oluline tütarettevõtja;“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 21 asendatakse järgmisega:

„21)   „tütarettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 16 määratletud tütarettevõtja ning käesoleva määruse artikli 8, artikli 10 lõike 10, artiklite 12–12k, 21 ja 53 kohaldamisel käesoleva lõike punkti 24b alapunktis b osutatud kriisilahenduse konsolideerimisgruppide suhtes hõlmab tütarettevõtja mõiste asjakohasel juhul keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutusi, keskasutust ennast ja nende vastavaid tütarettevõtjaid, võttes arvesse, mil viisil sellised kriisilahenduse konsolideerimisgrupid täidavad käesoleva määruse artikli 12f lõikes 3 sätestatud nõuet;

„tütarettevõtja“

21a)   „oluline tütarettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 135 määratletud oluline tütarettevõtja;“;

„oluline tütarettevõtja“

| b) | lisatakse järgmised punktid:
  „24a)   „kriisilahendussubjekt“– osalevas liikmesriigis asutatud juriidiline isik, keda kriisilahendusnõukogu käsitab kooskõlas artikliga 8 ettevõtjana, kelle suhtes on kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meede;
  24b)   „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“–






  a) | kriisilahendussubjekt koos oma tütarettevõtjatega, mis ei ole






  i) | ise kriisilahendussubjektid; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„24a)   „kriisilahendussubjekt“– osalevas liikmesriigis asutatud juriidiline isik, keda kriisilahendusnõukogu käsitab kooskõlas artikliga 8 ettevõtjana, kelle suhtes on kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meede;

„kriisilahendussubjekt“

24b)   „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“–

„kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“

a)

kriisilahendussubjekt koos oma tütarettevõtjatega, mis ei ole

i)

ise kriisilahendussubjektid;

| ii) | teise kriisilahendussubjekti tütarettevõtjad ega |
| --- | --- |

ii)

teise kriisilahendussubjekti tütarettevõtjad ega

| iii) | kolmandas riigis asutatud ettevõtjad, mis ei kuulu kriisilahenduse konsolideerimisgruppi vastavalt kriisilahenduse kavale, ja nende tütarettevõtjad, või |
| --- | --- |

iii)

kolmandas riigis asutatud ettevõtjad, mis ei kuulu kriisilahenduse konsolideerimisgruppi vastavalt kriisilahenduse kavale, ja nende tütarettevõtjad, või

| b) | keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutused ja keskasutus ise, kui vähemalt üks nendest krediidiasutustest või keskasutus on kriisilahendussubjekt, ning nende vastavad tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutused ja keskasutus ise, kui vähemalt üks nendest krediidiasutustest või keskasutus on kriisilahendussubjekt, ning nende vastavad tütarettevõtjad;

24c)   „globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 133 määratletud globaalne süsteemselt oluline ettevõtja;“;

„globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“

| c) | lisatakse järgmine punkt:
  „45a)   „esimese taseme põhiomavahendid“– kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 50 arvutatud esimese taseme põhiomavahendid;“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt:

„45a)   „esimese taseme põhiomavahendid“– kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 50 arvutatud esimese taseme põhiomavahendid;“;

„esimese taseme põhiomavahendid“

| d) | punktis 48 asendatakse mõiste „kõlblikud kohustused“ mõistega „teisendatavad kohustused“ sobivas käändes; |
| --- | --- |

d)

punktis 48 asendatakse mõiste „kõlblikud kohustused“ mõistega „teisendatavad kohustused“ sobivas käändes;

| e) | punkt 49 asendatakse järgmisega:
  „49)   „teisendatavad kohustused“– artiklis 2 osutatud ettevõtja kohustused ja kapitaliinstrumendid, mis ei ole esimese taseme põhiomavahendite instrumendid, täiendavate esimese taseme omavahendite instrumendid ega teise taseme omavahendite instrumendid ja mis ei ole artikli 27 lõike 3 kohaselt kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi rakendusalast välja jäetud;“; |
| --- | --- |

e)

punkt 49 asendatakse järgmisega:

„49)   „teisendatavad kohustused“– artiklis 2 osutatud ettevõtja kohustused ja kapitaliinstrumendid, mis ei ole esimese taseme põhiomavahendite instrumendid, täiendavate esimese taseme omavahendite instrumendid ega teise taseme omavahendite instrumendid ja mis ei ole artikli 27 lõike 3 kohaselt kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi rakendusalast välja jäetud;“;

„teisendatavad kohustused“

| f) | lisatakse järgmised punktid:
  „49a)   „kõlblikud kohustused“– teisendatavad kohustused, mis vastavad käesoleva määruse artikli 12c või artikli 12g lõike 2 punkti a tingimustele, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav, ning teise taseme omavahendite instrumendid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72a lõike 1 punkti b tingimustele;“
  49b)   „allutatud kõlblikud kohustused“– kohustused, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõigete 3–5 puhul;“ |
| --- | --- |

f)

lisatakse järgmised punktid:

„49a)   „kõlblikud kohustused“– teisendatavad kohustused, mis vastavad käesoleva määruse artikli 12c või artikli 12g lõike 2 punkti a tingimustele, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav, ning teise taseme omavahendite instrumendid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72a lõike 1 punkti b tingimustele;“

„kõlblikud kohustused“

49b)   „allutatud kõlblikud kohustused“– kohustused, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõigete 3–5 puhul;“

„allutatud kõlblikud kohustused“

| g) | lisatakse järgmine punkt:
  „55)   „kombineeritud puhvri nõue“– direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõue.“ |
| --- | --- |

g)

lisatakse järgmine punkt:

„55)   „kombineeritud puhvri nõue“– direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõue.“

„kombineeritud puhvri nõue“

| 2) | Artikli 7 lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | määrata kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tase kooskõlas artiklitega 12–12k;“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 7 lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

määrata kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tase kooskõlas artiklitega 12–12k;“.

| 3) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kriisilahenduse kavas nähakse ette võimalused käesolevas määruses osutatud kriisilahendusvahendite ja -õiguste kohaldamiseks lõikes 1 osutatud ettevõtjate suhtes.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kriisilahenduse kavas nähakse ette võimalused käesolevas määruses osutatud kriisilahendusvahendite ja -õiguste kohaldamiseks lõikes 1 osutatud ettevõtjate suhtes.“;

| b) | lõike 6 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kriisilahenduse kavas esitatakse kriisilahenduse meetmed, mida kriisilahendusnõukogu võib võtta, kui lõikes 1 osutatud ettevõtja vastab kriisilahenduse eeltingimustele.
  Lõike 9 punktis a osutatud teave avaldatakse asjaomasele ettevõtjale.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 6 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kriisilahenduse kavas esitatakse kriisilahenduse meetmed, mida kriisilahendusnõukogu võib võtta, kui lõikes 1 osutatud ettevõtja vastab kriisilahenduse eeltingimustele.

Lõike 9 punktis a osutatud teave avaldatakse asjaomasele ettevõtjale.“;

| c) | lõike 9 punktid o ja p asendatakse järgmisega:






  „o) | artiklites 12f ja 12g osutatud nõuded ning nende täitmise tähtaeg kooskõlas artikliga 12k; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 9 punktid o ja p asendatakse järgmisega:

„o)

artiklites 12f ja 12g osutatud nõuded ning nende täitmise tähtaeg kooskõlas artikliga 12k;

| p) | kriisilahendusnõukogu poolt artikli 12c lõike 4, 5 või 7 kohaldamise korral tähtaeg, mille jooksul kriisilahendussubjekt peab nõude täitma kooskõlas artikliga 12k;“; |
| --- | --- |

p)

kriisilahendusnõukogu poolt artikli 12c lõike 4, 5 või 7 kohaldamise korral tähtaeg, mille jooksul kriisilahendussubjekt peab nõude täitma kooskõlas artikliga 12k;“;

| d) | lõige 10 asendatakse järgmisega:

  „10.   Konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavad hõlmavad osalevas liikmesriigis asutatud, liidus tegutseva emaettevõtja juhitava lõikes 1 osutatud konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kava ning selles määratakse kindlaks meetmed, mida võetakse






  a) | liidus tegutseva emaettevõtja suhtes; |
| --- | --- | --- |

d)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavad hõlmavad osalevas liikmesriigis asutatud, liidus tegutseva emaettevõtja juhitava lõikes 1 osutatud konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kava ning selles määratakse kindlaks meetmed, mida võetakse

a)

liidus tegutseva emaettevõtja suhtes;

| b) | konsolideerimisgruppi kuuluvate ja liidus asutatud tütarettevõtjate suhtes; |
| --- | --- |

b)

konsolideerimisgruppi kuuluvate ja liidus asutatud tütarettevõtjate suhtes;

| c) | artikli 2 punktis b osutatud ettevõtjate suhtes ning |
| --- | --- |

c)

artikli 2 punktis b osutatud ettevõtjate suhtes ning

| d) | kui artiklis 33 ei ole sätestatud teisiti, konsolideerimisgruppi kuuluvate ja väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

d)

kui artiklis 33 ei ole sätestatud teisiti, konsolideerimisgruppi kuuluvate ja väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjate suhtes.

Vastavalt esimeses lõigus osutatud meetmetele määratakse kriisilahenduse kavas iga konsolideerimisgrupi puhul kindlaks kriisilahendussubjektid ja kriisilahenduse konsolideerimisgrupp.“;

| e) | lõike 11 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed, mida tuleb võtta seoses kriisilahendussubjektiga lõikes 6 osutatud stsenaariumide korral, ja selliste kriisilahendusmeetmete mõju lõikes 1 osutatud muudele konsolideerimisgrupi ettevõtjatele, emaettevõtjale ja tütarettevõtjatele; |
| --- | --- | --- |

e)

lõike 11 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed, mida tuleb võtta seoses kriisilahendussubjektiga lõikes 6 osutatud stsenaariumide korral, ja selliste kriisilahendusmeetmete mõju lõikes 1 osutatud muudele konsolideerimisgrupi ettevõtjatele, emaettevõtjale ja tütarettevõtjatele;

| aa) | kui lõikes 1 osutatud konsolideerimisgrupp hõlmab mitut kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed, mida tuleb võtta seoses iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjektidega ja selliste meetmete mõju mõlemale järgmisele:






  i) | muud konsolideerimisgrupi ettevõtjad, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- | --- |

aa)

kui lõikes 1 osutatud konsolideerimisgrupp hõlmab mitut kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed, mida tuleb võtta seoses iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjektidega ja selliste meetmete mõju mõlemale järgmisele:

i)

muud konsolideerimisgrupi ettevõtjad, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| ii) | muud kriisilahendussubjektid; |
| --- | --- |

ii)

muud kriisilahendussubjektid;

| b) | tehakse kindlaks ulatus, mil määral oleks liidus asutatud kriisilahendussubjektide suhtes võimalik kohaldada ja koordineeritult rakendada kriisilahendusvahendeid ja kasutada kriisilahendusõigusi, sealhulgas meetmeid, millega soodustataks konsolideerimisgrupi kui terviku või konsolideerimisgrupi mitme ettevõtja eraldi äriliinide või tegevuste või konsolideerimisgrupi teatavate ettevõtjate või kriisilahenduse konsolideerimisgruppide omandamist kolmanda isiku poolt, ning tehakse kindlaks koordineeritud kriisilahendust potentsiaalselt pärssivad asjaolud;“ |
| --- | --- |

b)

tehakse kindlaks ulatus, mil määral oleks liidus asutatud kriisilahendussubjektide suhtes võimalik kohaldada ja koordineeritult rakendada kriisilahendusvahendeid ja kasutada kriisilahendusõigusi, sealhulgas meetmeid, millega soodustataks konsolideerimisgrupi kui terviku või konsolideerimisgrupi mitme ettevõtja eraldi äriliinide või tegevuste või konsolideerimisgrupi teatavate ettevõtjate või kriisilahenduse konsolideerimisgruppide omandamist kolmanda isiku poolt, ning tehakse kindlaks koordineeritud kriisilahendust potentsiaalselt pärssivad asjaolud;“

| f) | lõikesse 12 lisatakse järgmised lõigud:
  „Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud läbivaatamine tehakse pärast kriisilahenduse meetmete rakendamist või artiklis 21 osutatud õiguste kasutamist.
  Kui kriisilahendusnõukogu kehtestab käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud juhul käesoleva artikli lõike 9 punktides o ja p osutatud tähtpäevad, võtab ta arvesse direktiivi 2013/36/EL artiklis 104b osutatud nõude täitmiseks ette nähtud tähtaega.“ |
| --- | --- |

f)

lõikesse 12 lisatakse järgmised lõigud:

„Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud läbivaatamine tehakse pärast kriisilahenduse meetmete rakendamist või artiklis 21 osutatud õiguste kasutamist.

Kui kriisilahendusnõukogu kehtestab käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud juhul käesoleva artikli lõike 9 punktides o ja p osutatud tähtpäevad, võtab ta arvesse direktiivi 2013/36/EL artiklis 104b osutatud nõude täitmiseks ette nähtud tähtaega.“

| 4) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Konsolideerimisgruppi peetakse kriisilahenduskõlblikuks, kui kriisilahendusnõukogu jaoks on teostatav ja usutav konsolideerimisgrupi ettevõtjate lõpetamine ja likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või kriisilahenduse vahendite kohaldamine ja kriisilahendusõiguste kasutamine kriisilahendussubjektide suhtes, vältides nii palju kui võimalik olulisi negatiivseid tagajärgi konsolideerimisgrupi ettevõtjate asukoha liikmesriikide, teiste liikmesriikide või liidu finantssüsteemile, sealhulgas laiema finantsilise ebastabiilsuse või kogu süsteemi haaravate sündmuste korral, ning lähtudes eesmärgist tagada konsolideerimisgrupi ettevõtjate kriitiliste funktsioonide täitmise jätkuvus sellega, et kõnealuseid funktsioone saab õigel ajal kergesti eraldada, või muul viisil.
  Kui konsolideerimisgruppi ei peeta kriisilahenduskõlblikuks, annab kriisilahendusnõukogu sellest Euroopa Pangandusjärelevalvele õigeaegselt teada.
  Kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, hindab kriisilahendusnõukogu iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust vastavalt käesolevale artiklile.
  Esimeses lõigus osutatud hindamine tehakse lisaks kogu konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkuse hindamisele.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Konsolideerimisgruppi peetakse kriisilahenduskõlblikuks, kui kriisilahendusnõukogu jaoks on teostatav ja usutav konsolideerimisgrupi ettevõtjate lõpetamine ja likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või kriisilahenduse vahendite kohaldamine ja kriisilahendusõiguste kasutamine kriisilahendussubjektide suhtes, vältides nii palju kui võimalik olulisi negatiivseid tagajärgi konsolideerimisgrupi ettevõtjate asukoha liikmesriikide, teiste liikmesriikide või liidu finantssüsteemile, sealhulgas laiema finantsilise ebastabiilsuse või kogu süsteemi haaravate sündmuste korral, ning lähtudes eesmärgist tagada konsolideerimisgrupi ettevõtjate kriitiliste funktsioonide täitmise jätkuvus sellega, et kõnealuseid funktsioone saab õigel ajal kergesti eraldada, või muul viisil.

Kui konsolideerimisgruppi ei peeta kriisilahenduskõlblikuks, annab kriisilahendusnõukogu sellest Euroopa Pangandusjärelevalvele õigeaegselt teada.

Kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, hindab kriisilahendusnõukogu iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust vastavalt käesolevale artiklile.

Esimeses lõigus osutatud hindamine tehakse lisaks kogu konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkuse hindamisele.“;

| b) | lõikesse 9 lisatakse järgmised lõigud:

  „Kahe nädala jooksul alates käesoleva artikli lõike 7 kohase aruande saamisest esitab ettevõtja kriisilahendusnõukogule võimalikud meetmed ja nende rakendamise ajakava, tagamaks et ettevõtja või emaettevõtja täidab artiklit 12f või 12g ning kombineeritud puhvri nõuet, juhul kui kriisilahenduskõlblikkust pärssiv oluline asjaolu on tingitud ühest järgmisest olukorrast:






  i) | ettevõtja täidab kombineeritud puhvri nõuet, kui seda võetakse arvesse lisaks igale direktiivi 2013/36/EL artikli 141a lõike 1 punktides a, b ja c osutatud nõudele, kuid ei täida kombineeritud puhvri nõuet, kui seda võetakse arvesse lisaks käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e osutatud nõuetele, kui need arvutatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 12a lõike 2 punktiga a, või |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 9 lisatakse järgmised lõigud:

„Kahe nädala jooksul alates käesoleva artikli lõike 7 kohase aruande saamisest esitab ettevõtja kriisilahendusnõukogule võimalikud meetmed ja nende rakendamise ajakava, tagamaks et ettevõtja või emaettevõtja täidab artiklit 12f või 12g ning kombineeritud puhvri nõuet, juhul kui kriisilahenduskõlblikkust pärssiv oluline asjaolu on tingitud ühest järgmisest olukorrast:

i)

ettevõtja täidab kombineeritud puhvri nõuet, kui seda võetakse arvesse lisaks igale direktiivi 2013/36/EL artikli 141a lõike 1 punktides a, b ja c osutatud nõudele, kuid ei täida kombineeritud puhvri nõuet, kui seda võetakse arvesse lisaks käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e osutatud nõuetele, kui need arvutatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 12a lõike 2 punktiga a, või

| ii) | ettevõtja ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 494 osutatud nõudeid või käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e osutatud nõudeid. |
| --- | --- |

ii)

ettevõtja ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 494 osutatud nõudeid või käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e osutatud nõudeid.

Teises lõigus osutatud meetmete rakendamise ajakava esitamisel võetakse arvesse kõnealuse olulise pärssiva asjaolu põhjuseid. Pärast konsulteerimist pädevate asutuste, sealhulgas EKPga hindab kriisilahendusnõukogu, kas nende meetmetega on võimalik kõnealuse oluliselt pärssiva asjaoluga tõhusalt tegeleda või see kõrvaldada.“;

| c) | lõiget 11 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktides i ja j asendatakse tekst „artiklis 12“ tekstiga „artiklites 12f ja 12g“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiget 11 muudetakse järgmiselt:

i)

punktides i ja j asendatakse tekst „artiklis 12“ tekstiga „artiklites 12f ja 12g“;

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „k) | nõuda, et ettevõtja esitaks kava, kuidas taastada vastavus käesoleva määruse artiklite 12f ja 12g nõuetele, mida väljendatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsiooni protsendina, ja kui see on kohaldatav, siis kombineeritud puhvri nõudele ning käesoleva määruse artiklites 12f või 12g osutatud nõuetele, mida väljendatakse protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 429 ja 429a osutatud koguriskipositsiooni näitajast; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„k)

nõuda, et ettevõtja esitaks kava, kuidas taastada vastavus käesoleva määruse artiklite 12f ja 12g nõuetele, mida väljendatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsiooni protsendina, ja kui see on kohaldatav, siis kombineeritud puhvri nõudele ning käesoleva määruse artiklites 12f või 12g osutatud nõuetele, mida väljendatakse protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 429 ja 429a osutatud koguriskipositsiooni näitajast;

| l) | artiklile 12f või 12g jätkuva vastavuse tagamiseks nõuda, et ettevõtja muudaks tähtajaprofiili järgmise puhul:






  i) | omavahenditesse kuuluvad instrumendid, olles saanud pädevate asutuste, sealhulgas EKP nõusoleku, ning |
| --- | --- | --- |

l)

artiklile 12f või 12g jätkuva vastavuse tagamiseks nõuda, et ettevõtja muudaks tähtajaprofiili järgmise puhul:

i)

omavahenditesse kuuluvad instrumendid, olles saanud pädevate asutuste, sealhulgas EKP nõusoleku, ning

| ii) | artiklis 12c ja artikli 12g lõike 2 punktis a osutatud kõlblikud kohustused.“ |
| --- | --- |

ii)

artiklis 12c ja artikli 12g lõike 2 punktis a osutatud kõlblikud kohustused.“

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 10a
  Õigus keelata teatavad väljamaksed

  1.   Kui ettevõtja on olukorras, kus ta vastab kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana igale direktiivi 2013/36/EL artikli 141a lõike 1 punktides a, b ja c osutatud nõudele, kuid ei vasta kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e osutatud nõuetele, kui need arvutatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 12a lõike 2 punktiga a, on kriisilahendusnõukogul õigus keelata ettevõtjal käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaselt teha väljamakseid üle käesoleva artikli lõike 4 kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega seotud väljamaksete maksimumsumma mõne järgmise toimingu kaudu:






  a) | esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavate väljamaksete tegemine; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 10a

Õigus keelata teatavad väljamaksed

1.   Kui ettevõtja on olukorras, kus ta vastab kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana igale direktiivi 2013/36/EL artikli 141a lõike 1 punktides a, b ja c osutatud nõudele, kuid ei vasta kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e osutatud nõuetele, kui need arvutatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 12a lõike 2 punktiga a, on kriisilahendusnõukogul õigus keelata ettevõtjal käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaselt teha väljamakseid üle käesoleva artikli lõike 4 kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega seotud väljamaksete maksimumsumma mõne järgmise toimingu kaudu:

a)

esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavate väljamaksete tegemine;

| b) | kohustuse võtmine maksta muutuvtasu või teha vabatahtlikke pensionimakseid või maksta muutuvtasu, kui kohustus võeti ajal, mil ettevõtja ei täitnud kombineeritud puhvri nõuet, või |
| --- | --- |

b)

kohustuse võtmine maksta muutuvtasu või teha vabatahtlikke pensionimakseid või maksta muutuvtasu, kui kohustus võeti ajal, mil ettevõtja ei täitnud kombineeritud puhvri nõuet, või

| c) | väljamaksete tegemine täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt. |
| --- | --- |

c)

väljamaksete tegemine täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt.

Kui ettevõtja on esimeses lõigus osutatud olukorras, teavitab ta sellest viivitamata liikmesriigi kriisilahendusasutust ja kriisilahendusnõukogu.

2.   Lõikes 1 osutatud olukorras hindab kriisilahendusnõukogu põhjendamatu viivituseta ja pärast konsulteerimist pädevate asutustega, sealhulgas asjakohasel juhul EKPga, kas kasutada lõikes 1 osutatud õigust, võttes arvesse kõiki järgmisi elemente:

| a) | nõude täitmata jätmise põhjus, kestus ja ulatus ning selle mõju kriisilahenduskõlblikkusele; |
| --- | --- |

a)

nõude täitmata jätmise põhjus, kestus ja ulatus ning selle mõju kriisilahenduskõlblikkusele;

| b) | ettevõtja finantsseisundi areng ja tõenäosus, et ettevõtja täidab artikli 18 lõike 1 punktis a osutatud tingimuse; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja finantsseisundi areng ja tõenäosus, et ettevõtja täidab artikli 18 lõike 1 punktis a osutatud tingimuse;

| c) | väljavaade, et ettevõtja on võimeline tagama mõistliku aja jooksul vastavuse lõikes 1 osutatud nõuetele; |
| --- | --- |

c)

väljavaade, et ettevõtja on võimeline tagama mõistliku aja jooksul vastavuse lõikes 1 osutatud nõuetele;

| d) | juhul kui ettevõtja ei ole võimeline asendama kohustusi, mis ei vasta enam määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 72b ja 72c ning käesoleva määruse artiklis 12c või artikli 12g lõikes 2 sätestatud kõlblikkus- või tähtajakriteeriumidele, siis kas see võimetus on spetsiifilist laadi või tingitud kogu turgu hõlmavast häirest; |
| --- | --- |

d)

juhul kui ettevõtja ei ole võimeline asendama kohustusi, mis ei vasta enam määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 72b ja 72c ning käesoleva määruse artiklis 12c või artikli 12g lõikes 2 sätestatud kõlblikkus- või tähtajakriteeriumidele, siis kas see võimetus on spetsiifilist laadi või tingitud kogu turgu hõlmavast häirest;

| e) | kas lõikes 1 osutatud õiguse kasutamine on kõige asjakohasem ja proportsionaalsem vahend ettevõtja olukorraga tegelemiseks, võttes arvesse selle võimalikku mõju nii ettevõtja rahastamistingimustele kui ka kriisilahenduskõlblikkusele. |
| --- | --- |

e)

kas lõikes 1 osutatud õiguse kasutamine on kõige asjakohasem ja proportsionaalsem vahend ettevõtja olukorraga tegelemiseks, võttes arvesse selle võimalikku mõju nii ettevõtja rahastamistingimustele kui ka kriisilahenduskõlblikkusele.

Kriisilahendusnõukogu hindab lõikes 1 osutatud õiguse kasutamise vajadust uuesti vähemalt igal kuul, kuni ettevõtja on endiselt lõikes 1 osutatud olukorras.

3.   Juhul kui kriisilahendusnõukogu leiab, et ettevõtja on endiselt lõikes 1 osutatud olukorras ka üheksa kuu möödumisel pärast seda, kui ettevõtja on olukorrast teatanud, kasutab kriisilahendusnõukogu pärast konsulteerimist pädevate asutusega, sealhulgas asjakohasel juhul EKPga lõikes 1 osutatud õigust, välja arvatud juhul, kui kriisilahendusnõukogu leiab hindamise järel, et on täidetud vähemalt kaks järgmist tingimust:

| a) | nõude täitmata jätmine on tingitud finantsturgude toimimise tõsisest häirest, mis toob kaasa finantsturu laiapõhjalise pingeseisundi mitmes turusegmendis; |
| --- | --- |

a)

nõude täitmata jätmine on tingitud finantsturgude toimimise tõsisest häirest, mis toob kaasa finantsturu laiapõhjalise pingeseisundi mitmes turusegmendis;

| b) | punktis a osutatud häire tulemusel ei ole suurenenud mitte ainult ettevõtja omavahendite instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide hinnavolatiilsus või ettevõtjale kaasnevad kulud, vaid ettevõtja jaoks on samuti turud täielikult või osaliselt sulgunud, mistõttu ettevõtja ei saa emiteerida kõnealustel turgudel omavahendite instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud häire tulemusel ei ole suurenenud mitte ainult ettevõtja omavahendite instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide hinnavolatiilsus või ettevõtjale kaasnevad kulud, vaid ettevõtja jaoks on samuti turud täielikult või osaliselt sulgunud, mistõttu ettevõtja ei saa emiteerida kõnealustel turgudel omavahendite instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente;

| c) | punktis b osutatud turgude sulgumist täheldatakse nii asjaomase ettevõtja kui ka mitme muu ettevõtja puhul; |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud turgude sulgumist täheldatakse nii asjaomase ettevõtja kui ka mitme muu ettevõtja puhul;

| d) | punktis a osutatud häire takistab asjaomasel ettevõtjal emiteerida omavahendite instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente mahus, millest piisaks nõude täitmata jätmise heastamiseks, või |
| --- | --- |

d)

punktis a osutatud häire takistab asjaomasel ettevõtjal emiteerida omavahendite instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente mahus, millest piisaks nõude täitmata jätmise heastamiseks, või

| e) | lõikes 1 osutatud õiguse kasutamisega kaasneb negatiivse mõju ülekandumine osale pangandussektorist, kahjustades seeläbi tõenäoliselt finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

e)

lõikes 1 osutatud õiguse kasutamisega kaasneb negatiivse mõju ülekandumine osale pangandussektorist, kahjustades seeläbi tõenäoliselt finantsstabiilsust.

Juhul kui kohaldatakse esimeses lõigus osutatud erandit, teavitab kriisilahendusnõukogu pädevaid asutusi, sealhulgas asjakohasel juhul EKPd oma otsusest ja selgitab oma hinnangut kirjalikult.

Kriisilahendusnõukogu hindab igal kuul uuesti, kas esimeses lõigus osutatud erand on kohaldatav.

4.   Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega seotud väljamaksete maksimumsumma arvutamisel korrutatakse lõike 5 kohaselt arvutatud summa lõike 6 kohaselt kindlaks määratud teguriga. Kõnealust maksimumsummat vähendatakse summa võrra, mis tuleneb lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingust.

5.   Kooskõlas lõikega 4 korrutatav summa hõlmab:

| a) | vahekasumit, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingutest,
  pluss |
| --- | --- |

a)

vahekasumit, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingutest,

pluss

| b) | majandusaasta kasumit, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingutest,
  miinus |
| --- | --- |

b)

majandusaasta kasumit, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingutest,

miinus

| c) | maksusummasid, mis kuuluksid tasumisele, kui käesoleva lõike punktides a ja b osutatud kasum jäetaks jaotamata. |
| --- | --- |

c)

maksusummasid, mis kuuluksid tasumisele, kui käesoleva lõike punktides a ja b osutatud kasum jäetaks jaotamata.

6.   Lõikes 4 osutatud tegur määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | tegur on 0, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ning käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude esimesse (st madalaimasse) kvartiili; |
| --- | --- |

a)

tegur on 0, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ning käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude esimesse (st madalaimasse) kvartiili;

| b) | tegur on 0,2, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ning käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude teise kvartiili; |
| --- | --- |

b)

tegur on 0,2, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ning käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude teise kvartiili;

| c) | tegur on 0,4, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ning käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude kolmandasse kvartiili; |
| --- | --- |

c)

tegur on 0,4, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ning käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude kolmandasse kvartiili;

| d) | tegur on 0,6, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ning käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude neljandasse (st kõrgeimasse) kvartiili. |
| --- | --- |

d)

tegur on 0,6, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ning käesoleva määruse artiklites 12d ja 12e sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude neljandasse (st kõrgeimasse) kvartiili.

Iga kvartiili alam- ja ülempiir arvutatakse kombineeritud puhvri nõude puhul järgmiselt:

| | |
| --- | --- |

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

kus „Qn
  “ = asjaomase kvartiili ordinaalarv.“

| 6) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 12
  Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue

  1.   Selliste omavahendite ja kõlblike kohustuste puhul, mille suhtes võib kasutada allahindamise ja konverteerimise õigust, määrab kriisilahendusnõukogu pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuded, millele on osutatud artiklites 12a–12i ning mida artikli 7 lõikes 2 osutatud ettevõtjad ja konsolideerimisgrupid ning artikli 7 lõike 4 punktis b ja lõikes 5 osutatud ettevõtjad ja konsolideerimisgrupid peavad täitma igal ajal, kui nimetatud lõigete kohaldamise tingimused on täidetud.


  2.   Lõikes 1 osutatud ettevõtjad, sealhulgas konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtjad, esitavad teabe kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikli 45i lõigetega 1, 2 ja 4 selle osaleva liikmesriigi kriisilahendusasutusele, kus nad on asutatud.
  Liikmesriigi kriisilahendusasutus edastab esimeses lõigus osutatud teabe põhjendamatu viivituseta kriisilahendusnõukogule.


  3.   Kriisilahenduse kavade koostamisel kooskõlas artikliga 9 määravad liikmesriikide kriisilahendusasutused pärast pädevate asutustega konsulteerimist selliste omavahendite ja kõlblike kohustuste puhul, mille suhtes võib kasutada allahindamise ja konverteerimise õigust, kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuded, millele on osutatud artiklites 12a–12i ning mida artikli 7 lõikes 3 osutatud ettevõtjad peavad täitma igal ajal. Selleks kohaldatakse artiklis 31 sätestatud menetlust.


  4.   Kriisilahendusnõukogu teeb käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kindlaksmääramise otsuse artikli 8 kohaste kriisilahenduse kavade väljatöötamise ja ajakohastamisega samal ajal.


  5.   Kriisilahedusnõukogu adresseerib kindlaksmääramise otsuse liikmesriikide kriisilahendusasutustele. Liikmesriikide kriisilahendusasutused täidavad kriisilahendusnõukogu juhiseid artikli 29 kohaselt. Kriisilahendusnõukogu nõuab, et liikmesriikide kriisilahendusasutused kontrolliksid ja tagaksid, et ettevõtjad ja konsolideerimisgrupid täidaksid jätkuvalt käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid.


  6.   Kriisilahendusnõukogu teavitab EKPd ja Euroopa Pangandusjärelevalvet omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetest, mille ta on iga ettevõtja ja konsolideerimisgrupi jaoks lõike 1 kohaselt kindlaks määranud.


  7.   Selleks et tagada käesoleva artikli tulemuslik ja järjepidev kohaldamine, annab kriisilahendusnõukogu liikmesriikide kriisilahendusasutustele suuniseid ja juhiseid konkreetsete ettevõtjate või konsolideerimisgruppide kohta.



  Artikkel 12a
  Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine ja arvutamine

  1.   Kriisilahendusnõukogu ja liikmesriikide kriisilahendusasutused tagavad, et artikli 12 lõigetes 1 ja 3 osutatud ettevõtjad täidavad igal ajal omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid vastavalt käesolevale artiklile ja artiklitele 12b–12i, kui see on nende artiklitega nõutav.


  2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõue arvutatakse vastavalt artikli 12d lõikele 3, 4 või 6, nagu on asjakohane, omavahendite ja kõlblike kohustuste summana ning seda väljendatakse protsentidena järgmistest:






  a) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjaomase ettevõtja koguriskipositsioonist, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue

1.   Selliste omavahendite ja kõlblike kohustuste puhul, mille suhtes võib kasutada allahindamise ja konverteerimise õigust, määrab kriisilahendusnõukogu pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuded, millele on osutatud artiklites 12a–12i ning mida artikli 7 lõikes 2 osutatud ettevõtjad ja konsolideerimisgrupid ning artikli 7 lõike 4 punktis b ja lõikes 5 osutatud ettevõtjad ja konsolideerimisgrupid peavad täitma igal ajal, kui nimetatud lõigete kohaldamise tingimused on täidetud.

2.   Lõikes 1 osutatud ettevõtjad, sealhulgas konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtjad, esitavad teabe kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikli 45i lõigetega 1, 2 ja 4 selle osaleva liikmesriigi kriisilahendusasutusele, kus nad on asutatud.

Liikmesriigi kriisilahendusasutus edastab esimeses lõigus osutatud teabe põhjendamatu viivituseta kriisilahendusnõukogule.

3.   Kriisilahenduse kavade koostamisel kooskõlas artikliga 9 määravad liikmesriikide kriisilahendusasutused pärast pädevate asutustega konsulteerimist selliste omavahendite ja kõlblike kohustuste puhul, mille suhtes võib kasutada allahindamise ja konverteerimise õigust, kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuded, millele on osutatud artiklites 12a–12i ning mida artikli 7 lõikes 3 osutatud ettevõtjad peavad täitma igal ajal. Selleks kohaldatakse artiklis 31 sätestatud menetlust.

4.   Kriisilahendusnõukogu teeb käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kindlaksmääramise otsuse artikli 8 kohaste kriisilahenduse kavade väljatöötamise ja ajakohastamisega samal ajal.

5.   Kriisilahedusnõukogu adresseerib kindlaksmääramise otsuse liikmesriikide kriisilahendusasutustele. Liikmesriikide kriisilahendusasutused täidavad kriisilahendusnõukogu juhiseid artikli 29 kohaselt. Kriisilahendusnõukogu nõuab, et liikmesriikide kriisilahendusasutused kontrolliksid ja tagaksid, et ettevõtjad ja konsolideerimisgrupid täidaksid jätkuvalt käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid.

6.   Kriisilahendusnõukogu teavitab EKPd ja Euroopa Pangandusjärelevalvet omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetest, mille ta on iga ettevõtja ja konsolideerimisgrupi jaoks lõike 1 kohaselt kindlaks määranud.

7.   Selleks et tagada käesoleva artikli tulemuslik ja järjepidev kohaldamine, annab kriisilahendusnõukogu liikmesriikide kriisilahendusasutustele suuniseid ja juhiseid konkreetsete ettevõtjate või konsolideerimisgruppide kohta.

Artikkel 12a

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine ja arvutamine

1.   Kriisilahendusnõukogu ja liikmesriikide kriisilahendusasutused tagavad, et artikli 12 lõigetes 1 ja 3 osutatud ettevõtjad täidavad igal ajal omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid vastavalt käesolevale artiklile ja artiklitele 12b–12i, kui see on nende artiklitega nõutav.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõue arvutatakse vastavalt artikli 12d lõikele 3, 4 või 6, nagu on asjakohane, omavahendite ja kõlblike kohustuste summana ning seda väljendatakse protsentidena järgmistest:

a)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjaomase ettevõtja koguriskipositsioonist, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning

| b) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjaomase ettevõtja koguriskipositsiooni näitajast, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 429 ja 429a. |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjaomase ettevõtja koguriskipositsiooni näitajast, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 429 ja 429a.

Artikkel 12b

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisest vabastamine

1.   Olenemata artiklist 12a vabastab kriisilahendusnõukogu artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude täitmisest hüpoteegikrediidiasutused, mida rahastatakse pandikirjadega ja mis liikmesriigi õiguse kohaselt ei tohi võtta vastu hoiuseid, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kõnealused krediidiasutused likvideeritakse riigisiseses maksejõuetusmenetluses või mõnes muus menetluses, mis on nende krediidiasutuste jaoks sätestatud ning mida nende krediidiasutuste puhul rakendatakse direktiivi 2014/59/EL artiklite 38, 40 või 42 kohaselt, ning |
| --- | --- |

a)

kõnealused krediidiasutused likvideeritakse riigisiseses maksejõuetusmenetluses või mõnes muus menetluses, mis on nende krediidiasutuste jaoks sätestatud ning mida nende krediidiasutuste puhul rakendatakse direktiivi 2014/59/EL artiklite 38, 40 või 42 kohaselt, ning

| b) | punktis a osutatud menetlused tagavad, et kõnealuste krediidiasutuste võlausaldajad, sealhulgas asjakohasel juhul pandikirjade omanikud, katavad kahjumit viisil, mis vastab kriisilahenduse eesmärkidele. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud menetlused tagavad, et kõnealuste krediidiasutuste võlausaldajad, sealhulgas asjakohasel juhul pandikirjade omanikud, katavad kahjumit viisil, mis vastab kriisilahenduse eesmärkidele.

2.   Artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõude täitmisest vabastatud krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kuulu artikli 12f lõikes 1 osutatud konsolideerimise alla.

Artikkel 12c

Kriisilahendussubjektide kõlblikud kohustused

1.   Kohustused arvatakse kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka ainult juhul, kui need vastavad tingimustele, mis on esitatud määruse (EL) nr 575/2013 järgmistes artiklites:

| a) | artikkel 72a; |
| --- | --- |

a)

artikkel 72a;

| b) | artikkel 72b, välja arvatud lõike 2 punkt d, ning |
| --- | --- |

b)

artikkel 72b, välja arvatud lõike 2 punkt d, ning

| c) | artikkel 72c. |
| --- | --- |

c)

artikkel 72c.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust, kui käesolevas määruses osutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a või 92b nõuetele, on nimetatud artiklite kohaldamisel kõlblikud kohustused sellised kohustused, mis on määratletud kõnealuse määruse artiklis 72k ning kindlaks määratud kooskõlas kõnealuse määruse II osa I jaotise 5a. peatükiga.

2.   Kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumendi tunnustega võlainstrumentidest, nagu struktureeritud väärtpaberid, ning vastavad lõike 1 esimese lõigu tingimustele, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72a lõike 2 punkti l puhul, arvatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka ainult juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | võlainstrumendist tuleneva kohustuse põhisumma on emiteerimise ajal teada, see on fikseeritud või suurenev ja seda ei mõjuta tuletisinstrumendi tunnus ning võlainstrumendist, sealhulgas tuletisinstrumendi tunnusest tuleneva kohustuse suurust kokku saab igapäevaselt hinnata, lähtudes krediidiriskita võrdväärse instrumendi aktiivsest ja likviidsest kahesuunalisest turust, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 104 ja 105 või |
| --- | --- |

a)

võlainstrumendist tuleneva kohustuse põhisumma on emiteerimise ajal teada, see on fikseeritud või suurenev ja seda ei mõjuta tuletisinstrumendi tunnus ning võlainstrumendist, sealhulgas tuletisinstrumendi tunnusest tuleneva kohustuse suurust kokku saab igapäevaselt hinnata, lähtudes krediidiriskita võrdväärse instrumendi aktiivsest ja likviidsest kahesuunalisest turust, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 104 ja 105 või

| b) | võlainstrument sisaldab lepingulist tingimust, milles täpsustatakse, et nõude väärtus emitendi maksejõuetuse ja emitendi kriisilahenduse korral on fikseeritud või suurenev ning see ei ole suurem algselt makstud kohustuse summast. |
| --- | --- |

b)

võlainstrument sisaldab lepingulist tingimust, milles täpsustatakse, et nõude väärtus emitendi maksejõuetuse ja emitendi kriisilahenduse korral on fikseeritud või suurenev ning see ei ole suurem algselt makstud kohustuse summast.

Esimeses lõigus osutatud võlainstrumentide, sealhulgas nende tuletisinstrumendi tunnuste suhtes ei kohaldata tasaarvestuskokkulepet ja nende instrumentide väärtuse hindamisel ei kohaldata direktiivi 2014/59/EL artikli 49 lõiget 3.

Esimeses lõigus osutatud kohustused arvatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka ainult kohustuste selles osas, mis vastab selle lõigu punktis a osutatud põhisummale või selle lõigu punktis b osutatud fikseeritud või suurenevale summale.

3.   Kui liidus asutatud tütarettevõtja emiteerib kohustusi olemasolevale aktsionärile, kes ei kuulu samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, ning nimetatud tütarettevõtja kuulub kriisilahendussubjektiga samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, arvatakse need kohustused selle kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | need emiteeritakse vastavalt artikli 12g lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

a)

need emiteeritakse vastavalt artikli 12g lõike 2 punktile a;

| b) | allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine selliste kohustuste puhul kooskõlas artikliga 21 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle; |
| --- | --- |

b)

allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine selliste kohustuste puhul kooskõlas artikliga 21 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle;

| c) | need kohustused ei ületa summat, mis saadakse lahutades:






  i) | kriisilahendussubjekti jaoks emiteeritud ja tema poolt kas otse või kaudselt sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi muude ettevõtjate kaudu ostetud kohustuste ning artikli 12g lõike 2 punkti b kohaselt emiteeritud omavahendite summa; |
| --- | --- | --- |

c)

need kohustused ei ületa summat, mis saadakse lahutades:

i)

kriisilahendussubjekti jaoks emiteeritud ja tema poolt kas otse või kaudselt sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi muude ettevõtjate kaudu ostetud kohustuste ning artikli 12g lõike 2 punkti b kohaselt emiteeritud omavahendite summa;

| ii) | kooskõlas artikli 12g lõikega 1 nõutav summa. |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas artikli 12g lõikega 1 nõutav summa.

4.   Ilma et see piiraks artikli 12d lõikes 4 või artikli 12e lõike 1 punktis a sätestatud miinimumnõude kohaldamist, tagab kriisilahendusnõukogu pärast liikmesriigi kriisilahendusasutusega konsulteerimist omal algatusel või liikmesriigi kriisilahendusasutuse ettepanekul, et kriisilahendussubjektid, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse artikli 12d lõiget 4 või 5, täidavad artiklis 12f osutatud nõudest osa, mis võrdub 8 %ga kohustuste kogusummast, sealhulgas omavahendid, kasutades omavahendeid ja allutatud kõlblikke kohustusi või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustusi. Kriisilahendusnõukogu võib lubada, et kriisilahendussubjektid, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse artikli 12d lõiget 4 või 5, täidavad kohustuste kogusummast, sealhulgas omavahendid, väiksema osa kui 8 %, kuid suurema osa kui summa, mis saadakse valemi (1-(X1/X2)) × 8 % kohustuste kogusummast, kasutades omavahendeid, allutatud kõlblikke kohustusi või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustusi, eeldusel et on täidetud kõik määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõikes 3 sätestatud tingimused, kui, järgides kõnealuse määruse artikli 72b lõike 3 alusel võimalikku vähendamise piirmäära,

| | X1 = 3,5 % koguriskipositsioonist, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3, ning |
| --- | --- |

X1 = 3,5 % koguriskipositsioonist, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3, ning

| | X2 = 18 % koguriskipositsioonist, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3, ning kombineeritud puhvri nõude summa. |
| --- | --- |

X2 = 18 % koguriskipositsioonist, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3, ning kombineeritud puhvri nõude summa.

Kui kriisilahendussubjekti puhul, kelle suhtes kohaldatakse artikli 12d lõiget 4, viib käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamine nõudeni, mis on suurem kui 27 % koguriskipositsioonist, piirab kriisilahendusnõukogu asjaomase kriisilahendussubjekti puhul seda osa artiklis 12f osutatud nõudest, mis täidetakse omavahenditega, allutatud kõlblike kohustuste või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustustega, summani, mis moodustab 27 % koguriskipositsioonist, kui kriisilahendusnõukogu on seisukohal, et

| a) | juurdepääsu fondile ei peeta kriisilahenduse kavas kriisilahendussubjekti puhul kriisilahenduse võimaluseks ning |
| --- | --- |

a)

juurdepääsu fondile ei peeta kriisilahenduse kavas kriisilahendussubjekti puhul kriisilahenduse võimaluseks ning

| b) | kui punkt a ei ole kohaldatav, võimaldab artiklis 12f osutatud nõue kõnealusel kriisilahendussubjektil täita artikli 27 lõikes 7 osutatud nõude. |
| --- | --- |

b)

kui punkt a ei ole kohaldatav, võimaldab artiklis 12f osutatud nõue kõnealusel kriisilahendussubjektil täita artikli 27 lõikes 7 osutatud nõude.

Kriisilahendusnõukogu võtab teises lõigus osutatud hindamise käigus arvesse ka asjaomase kriisilahendussubjekti ärimudelile ebaproportsionaalse mõju avaldumise ohtu.

Käesoleva lõike teist lõiku ei kohaldata kriisilahendussubjektide suhtes, kelle suhtes kohaldatakse artikli 12d lõiget 5.

5.   Nende kriisilahendussubjektide puhul, kes ei ole globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ning kelle suhtes ei kohaldata artikli 12d lõiget 4 või 5, võib kriisilahendusnõukogu omal algatusel pärast konsulteerimist liikmesriigi kriisilahendusasutusega või liikmesriigi kriisilahendusasutuse ettepanekul otsustada, et osa artiklis 12f osutatud nõudest kuni summani, mis on kas 8 % ettevõtja kohustuste kogusummast, sealhulgas omavahendid, või käesoleva artikli lõikes 7 osutatud valemi alusel saadud summa, olenevalt sellest, kumb on suurem, täidetakse omavahenditega, allutatud kõlblike kohustustega või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustustega, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud allutamata kohustustest tulenevad nõuded rahuldatakse riigisiseses maksejõuetusmenetluses samas nõude rahuldamisjärgus nagu teatavatest kohustustest tulenevad nõuded, mille puhul allahindamise ja konverteerimise õigust vastavalt artikli 27 lõikele 3 või 5 ei kasutata; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud allutamata kohustustest tulenevad nõuded rahuldatakse riigisiseses maksejõuetusmenetluses samas nõude rahuldamisjärgus nagu teatavatest kohustustest tulenevad nõuded, mille puhul allahindamise ja konverteerimise õigust vastavalt artikli 27 lõikele 3 või 5 ei kasutata;

| b) | on risk, et tulenevalt allahindamise või konverteerimise õiguse kavandatud kasutamisest allutamata kohustuste puhul, mis ei ole välja jäetud allahindamise ja konverteerimise õiguste kasutamisest vastavalt artikli 27 lõikele 3 või 5, kannavad kõnealustest kohustustest tulenevate nõuetega võlausaldajad suuremat kahjumit, kui nad oleksid kandnud tavalise maksejõuetusmenetluse alusel toimunud likvideerimise korral; |
| --- | --- |

b)

on risk, et tulenevalt allahindamise või konverteerimise õiguse kavandatud kasutamisest allutamata kohustuste puhul, mis ei ole välja jäetud allahindamise ja konverteerimise õiguste kasutamisest vastavalt artikli 27 lõikele 3 või 5, kannavad kõnealustest kohustustest tulenevate nõuetega võlausaldajad suuremat kahjumit, kui nad oleksid kandnud tavalise maksejõuetusmenetluse alusel toimunud likvideerimise korral;

| c) | omavahendite ja allutatud kohustuste summa ei ületa summat, mida on vaja tagamaks, et punktis b osutatud võlausaldajad ei kannaks suuremat kahjumit, kui nad vastasel korral kannaksid tavalise maksejõuetusmenetluse käigus toimuva likvideerimise korral. |
| --- | --- |

c)

omavahendite ja allutatud kohustuste summa ei ületa summat, mida on vaja tagamaks, et punktis b osutatud võlausaldajad ei kannaks suuremat kahjumit, kui nad vastasel korral kannaksid tavalise maksejõuetusmenetluse käigus toimuva likvideerimise korral.

Kui kriisilahendusnõukogu teeb kindlaks, et kõlblikke kohustusi sisaldavas kohustuste klassis moodustab selliste kohustuste summa, mis on välja arvatud või mis võidakse mõistliku tõenäosusega arvata välja allahindamise ja konverteerimise õiguste kasutamisest vastavalt artikli 27 lõikele 3 või 5, sellisest klassist enam kui 10 %, hindab kriisilahendusnõukogu käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud riski.

6.   Lõigete 4, 5 ja 7 kohaldamisel võetakse tuletisinstrumendist tulenevad kohustused arvesse kohustuste kogusummas, lähtudes sellest, et vastaspoole tasaarvestuse õigusi tunnustatakse täielikult.

Kriisilahendussubjekti omavahendid, mida kasutatakse kombineeritud puhvri nõude täitmiseks, on kõlblikud lõigetes 4, 5 ja 7 osutatud nõuete täitmiseks.

7.   Erandina käesoleva artikli lõikest 3 võib kriisilahendusnõukogu otsustada, et käesoleva määruse artiklis 12f osutatud nõue täidetakse nende kriisilahendussubjektide poolt, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12d lõiget 4 või 5, omavahenditega, allutatud kõlblike kohustustega või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustustega, niivõrd, kuivõrd tulenevalt kriisilahendussubjekti kohustusest täita kombineeritud puhvri nõudeid ning määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a, käesoleva määruse artikli 12d lõikes 4 ja artiklis 12f osutatud nõudeid, ei ületa kõnealuste omavahendite, instrumentide ja kohustuste summa suuremat järgmistest summadest:

| a) | 8 % ettevõtja kohustuste kogusummast, sealhulgas omavahendid, või |
| --- | --- |

a)

8 % ettevõtja kohustuste kogusummast, sealhulgas omavahendid, või

| b) | summa, mis saadakse valemi A × 2 + B × 2 + C kohaldamisest, kus A, B ja C on järgmised summad:

  A= summa, mis tuleneb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud nõudest;

  B= summa, mis tuleneb direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõudest;

  C= summa, mis tuleneb kombineeritud puhvri nõudest. |
| --- | --- |

b)

summa, mis saadakse valemi A × 2 + B × 2 + C kohaldamisest, kus A, B ja C on järgmised summad:

A= summa, mis tuleneb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud nõudest;

B= summa, mis tuleneb direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõudest;

C= summa, mis tuleneb kombineeritud puhvri nõudest.

8.   Kriisilahendusnõukogu võib kasutada käesoleva artikli lõikes 7 osutatud õigust kriisilahendussubjektide suhtes, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse artikli 12d lõiget 4 või 5 ning kelle puhul on täidetud üks käesoleva lõike teises lõigus sätestatud tingimustest, kui kuni 30 % kõigist kriisilahendussubjektidest on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kui nende suhtes kohaldatakse artikli 12d lõiget 4 või 5 ning kelle puhul kriisilahendusnõukogu teeb kindlaks artiklis 12f osutatud nõude.

Kriisilahendusnõukogu kaalub järgmisi tingimusi:

| a) | eelneva kriisilahenduskõlblikkuse hindamise käigus on kindlaks tehtud kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssivad asjaolud ning et






  i) | abimeetmeid ei ole võetud pärast artikli 10 lõikes 11 osutatud meetmete võtmist kriisilahendusnõukogu poolt nõutava aja jooksul või |
| --- | --- | --- |

a)

eelneva kriisilahenduskõlblikkuse hindamise käigus on kindlaks tehtud kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssivad asjaolud ning et

i)

abimeetmeid ei ole võetud pärast artikli 10 lõikes 11 osutatud meetmete võtmist kriisilahendusnõukogu poolt nõutava aja jooksul või

| ii) | kindlakstehtud olulist pärssivat asjaolu ei saa kõrvaldada ühegi artikli 10 lõikes 11 osutatud meetme võtmisega ning käesoleva artikli lõikes 7 osutatud õiguse kasutamine kompenseeriks osaliselt või täielikult kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssiva asjaolu negatiivse mõju; |
| --- | --- |

ii)

kindlakstehtud olulist pärssivat asjaolu ei saa kõrvaldada ühegi artikli 10 lõikes 11 osutatud meetme võtmisega ning käesoleva artikli lõikes 7 osutatud õiguse kasutamine kompenseeriks osaliselt või täielikult kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssiva asjaolu negatiivse mõju;

| b) | kriisilahendusnõukogu leiab, et kriisilahendussubjekti eelistatud kriisilahendusstrateegia teostatavus ja usaldusväärsus on piiratud, arvestades ettevõtja suurust, vastastikust seotust, tema tegevuse laadi, ulatust, riski ja tegevuse keerukust, tema õiguslikku staatust ja aktsionäride struktuuri, või |
| --- | --- |

b)

kriisilahendusnõukogu leiab, et kriisilahendussubjekti eelistatud kriisilahendusstrateegia teostatavus ja usaldusväärsus on piiratud, arvestades ettevõtja suurust, vastastikust seotust, tema tegevuse laadi, ulatust, riski ja tegevuse keerukust, tema õiguslikku staatust ja aktsionäride struktuuri, või

| c) | direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõue kajastab asjaolu, et kriisilahendussubjekt, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12d lõiget 4 või 5, kuulub 20 % kõige suurema riskitasemega krediidiasutuste ja investeerimisühingute hulka, kelle puhul kriisilahendusnõukogu teeb kindlaks käesoleva määruse artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude. |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõue kajastab asjaolu, et kriisilahendussubjekt, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12d lõiget 4 või 5, kuulub 20 % kõige suurema riskitasemega krediidiasutuste ja investeerimisühingute hulka, kelle puhul kriisilahendusnõukogu teeb kindlaks käesoleva määruse artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude.

Esimeses ja teises lõigus osutatud protsendimäära kohaldamisel ümardab kriisilahendusnõukogu arvutamise tulemusel saadud arvu lähima täisarvuni.

9.   Pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist teeb kriisilahendusnõukogu lõikes 5 või 7 osutatud otsuse.

Otsuse tegemisel võtab kriisilahendusnõukogu arvesse ka järgmist:

| a) | kriisilahendussubjekti nende omavahendite ja allutatud kõlblike kohustuste turu sügavus, selliste instrumentide hinnastamine nende olemasolu korral ja otsuse järgimiseks vajalike tehingute tegemiseks vajaminev aeg; |
| --- | --- |

a)

kriisilahendussubjekti nende omavahendite ja allutatud kõlblike kohustuste turu sügavus, selliste instrumentide hinnastamine nende olemasolu korral ja otsuse järgimiseks vajalike tehingute tegemiseks vajaminev aeg;

| b) | selliste kõlblike kohustuste instrumentide summa, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele ning mille järelejäänud tähtaeg on lühem kui üks aasta alates kuupäevast, mil tehti otsus käesoleva artikli lõigetes 5 ja 7 osutatud nõuete kvantitatiivseks kohandamiseks; |
| --- | --- |

b)

selliste kõlblike kohustuste instrumentide summa, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele ning mille järelejäänud tähtaeg on lühem kui üks aasta alates kuupäevast, mil tehti otsus käesoleva artikli lõigetes 5 ja 7 osutatud nõuete kvantitatiivseks kohandamiseks;

| c) | nende instrumentide kättesaadavus ja summa, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõike 2 punkti d puhul; |
| --- | --- |

c)

nende instrumentide kättesaadavus ja summa, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõike 2 punkti d puhul;

| d) | kas selliste kohustuste summa, mis on artikli 27 lõike 3 või 5 kohaselt välistatud allahindamise ja konverteerimise õiguse kohaldamisest ning millest tulenevate nõuete rahuldamisjärk on tavalises maksejõuetusmenetluses kõlblikest kohustustest tulenevate nõuetega sama või nendest tagapool, on oluline võrreldes kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustustega. Kui välistatud kohustuste summa ei ületa 5 % kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, ei loeta välistatud summat oluliseks. Kui summa ületab seda piirmäära, hindab välja arvatud kohustuste olulisust kriisilahendusnõukogu; |
| --- | --- |

d)

kas selliste kohustuste summa, mis on artikli 27 lõike 3 või 5 kohaselt välistatud allahindamise ja konverteerimise õiguse kohaldamisest ning millest tulenevate nõuete rahuldamisjärk on tavalises maksejõuetusmenetluses kõlblikest kohustustest tulenevate nõuetega sama või nendest tagapool, on oluline võrreldes kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustustega. Kui välistatud kohustuste summa ei ületa 5 % kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, ei loeta välistatud summat oluliseks. Kui summa ületab seda piirmäära, hindab välja arvatud kohustuste olulisust kriisilahendusnõukogu;

| e) | kriisilahendussubjekti ärimudel, rahastamismudel ja riskiprofiil ning stabiilsus ja majandusele kasu toomise suutlikkus, ning |
| --- | --- |

e)

kriisilahendussubjekti ärimudel, rahastamismudel ja riskiprofiil ning stabiilsus ja majandusele kasu toomise suutlikkus, ning

| f) | võimalike restruktureerimiskulude mõju kriisilahendussubjekti rekapitaliseerimisele. |
| --- | --- |

f)

võimalike restruktureerimiskulude mõju kriisilahendussubjekti rekapitaliseerimisele.

Artikkel 12d

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramine

1.   Artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude määrab pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist kindlaks kriisilahendusnõukogu järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | vajadus tagada, et kriisilahenduse konsolideerimisgrupi suhtes saab kriisilahendusmenetluse läbi viia kriisilahenduse vahendite kohaldamisega kriisilahendussubjekti suhtes, rakendades kohasel juhul ja kooskõlas kriisilahenduse eesmärkidega kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit; |
| --- | --- |

a)

vajadus tagada, et kriisilahenduse konsolideerimisgrupi suhtes saab kriisilahendusmenetluse läbi viia kriisilahenduse vahendite kohaldamisega kriisilahendussubjekti suhtes, rakendades kohasel juhul ja kooskõlas kriisilahenduse eesmärkidega kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit;

| b) | vajadus kohasel juhul tagada, et kriisilahendussubjektil ja selle tütarettevõtjatel, kes on krediidiasutus, investeerimisühing või artikli 12 lõigetes 1 ja 3 osutatud ettevõtja, kuid mitte kriisilahendussubjekt, on piisavalt omavahendeid ja kõlblikke kohustusi tagamaks, et juhul, kui nende suhtes kohaldatakse kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit või allahindamise ja konverteerimise õigust, saaks katta asjaomaste ettevõtjate kahjumi ja taastada nende koguomavahendite suhtarvu ja kohasel juhul finantsvõimenduse määra tasemeni, mis võimaldab neil jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks neile on antud direktiivi 2013/36/EL või direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusluba; |
| --- | --- |

b)

vajadus kohasel juhul tagada, et kriisilahendussubjektil ja selle tütarettevõtjatel, kes on krediidiasutus, investeerimisühing või artikli 12 lõigetes 1 ja 3 osutatud ettevõtja, kuid mitte kriisilahendussubjekt, on piisavalt omavahendeid ja kõlblikke kohustusi tagamaks, et juhul, kui nende suhtes kohaldatakse kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit või allahindamise ja konverteerimise õigust, saaks katta asjaomaste ettevõtjate kahjumi ja taastada nende koguomavahendite suhtarvu ja kohasel juhul finantsvõimenduse määra tasemeni, mis võimaldab neil jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks neile on antud direktiivi 2013/36/EL või direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusluba;

| c) | vajadus tagada, et juhul kui kriisilahenduse kavas eeldatakse, et teatavad kõlblike kohustuste klassid võidakse käesoleva määruse artikli 27 lõike 5 alusel kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välistada või kohustuste osalise üleandmise raames saajale täielikult üle anda, on kriisilahendussubjektil piisavalt omavahendeid ja muid kõlblikke kohustusi selleks, et katta kahjumit ja taastada oma koguomavahendite suhtarv ning kohasel juhul finantsvõimenduse määr uuesti tasemeni, mis võimaldab tal jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks talle on antud direktiivi 2013/36/EL või direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusluba; |
| --- | --- |

c)

vajadus tagada, et juhul kui kriisilahenduse kavas eeldatakse, et teatavad kõlblike kohustuste klassid võidakse käesoleva määruse artikli 27 lõike 5 alusel kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välistada või kohustuste osalise üleandmise raames saajale täielikult üle anda, on kriisilahendussubjektil piisavalt omavahendeid ja muid kõlblikke kohustusi selleks, et katta kahjumit ja taastada oma koguomavahendite suhtarv ning kohasel juhul finantsvõimenduse määr uuesti tasemeni, mis võimaldab tal jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks talle on antud direktiivi 2013/36/EL või direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusluba;

| d) | ettevõtja suurus, ärimudel, rahastamismudel ja riskiprofiil; |
| --- | --- |

d)

ettevõtja suurus, ärimudel, rahastamismudel ja riskiprofiil;

| e) | see, millises ulatuses oleks ettevõtja maksejõuetusel negatiivne mõju finantsstabiilsusele, sealhulgas finantsraskuste ülekandumise tõttu teistele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, tulenevalt ettevõtja seotusest kõnealuste teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjatega või ülejäänud finantssüsteemiga. |
| --- | --- |

e)

see, millises ulatuses oleks ettevõtja maksejõuetusel negatiivne mõju finantsstabiilsusele, sealhulgas finantsraskuste ülekandumise tõttu teistele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, tulenevalt ettevõtja seotusest kõnealuste teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjatega või ülejäänud finantssüsteemiga.

2.   Kui kriisilahenduse kavas on ette nähtud kriisilahenduse meetme võtmine või vastavalt artiklile 21 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine artikli 8 lõikes 6 osutatud asjaomasele stsenaariumile tuginedes, peab artikli 12a lõikes 1 osutatud nõue võrduma summaga, mis on piisav järgmiseks:

| a) | kahjum, mida ettevõtja eeldatavasti kannab, kaetakse täielikult („kahjumi katmine“); |
| --- | --- |

a)

kahjum, mida ettevõtja eeldatavasti kannab, kaetakse täielikult („kahjumi katmine“);

| b) | kriisilahendussubjekt ja selle tütarettevõtjad, kes on krediidiasutused, investeerimisühingud või artikli 12 lõikes 1 või 3 osutatud ettevõtjad, kuid ei ole kriisilahendussubjektid, rekapitaliseeritakse tasemeni, mis võimaldab neil jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks neile on antud direktiivi 2013/36/EL, direktiivi 2014/65/EL või samaväärse seadusandliku akti kohaselt tegevusluba sobivaks ajavahemikuks, ent mitte kauemaks kui üks aasta („rekapitaliseerimine“). |
| --- | --- |

b)

kriisilahendussubjekt ja selle tütarettevõtjad, kes on krediidiasutused, investeerimisühingud või artikli 12 lõikes 1 või 3 osutatud ettevõtjad, kuid ei ole kriisilahendussubjektid, rekapitaliseeritakse tasemeni, mis võimaldab neil jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks neile on antud direktiivi 2013/36/EL, direktiivi 2014/65/EL või samaväärse seadusandliku akti kohaselt tegevusluba sobivaks ajavahemikuks, ent mitte kauemaks kui üks aasta („rekapitaliseerimine“).

Kui kriisilahenduse kavas on ette nähtud, et ettevõtja likvideeritakse tavalises maksejõuetusmenetluses või mõnes muus võrdväärses riigisiseses menetluses, hindab kriisilahendusnõukogu, kas kõnealuse ettevõtja puhul on õigustatud piirata artikli 12a lõikes 1 osutatud nõuet, nii et see ei ületaks summat, mis on piisav kahjumi katmiseks vastavalt esimese lõigu punktile a.

Kriisilahendusnõukogu hinnangu käigus analüüsitakse eelkõige teises lõigus osutatud piirangut seoses võimaliku mõjuga finantsstabiilsusele ja finantsraskuste ülekandumise riskile finantssüsteemis.

3.   Kriisilahendussubjektide puhul on lõike 2 esimeses lõigus osutatud summa järgmine:

| a) | artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 12a lõike 2 punktile a järgmiste summa:






  i) | kriisilahenduse käigus kaetava kahjumi summa, mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kriisilahendussubjekti suhtes kohaldatavatele nõuetele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil, ning |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 12a lõike 2 punktile a järgmiste summa:

i)

kriisilahenduse käigus kaetava kahjumi summa, mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kriisilahendussubjekti suhtes kohaldatavatele nõuetele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil, ning

| ii) | rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab kriisilahendusest väljunud kriisilahenduse konsolideerimisgrupil taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud koguomavahendite suhtarvu nõudele ja direktiivi 2013/36/EL artikli 104a kohasele nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist, ning |
| --- | --- |

ii)

rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab kriisilahendusest väljunud kriisilahenduse konsolideerimisgrupil taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud koguomavahendite suhtarvu nõudele ja direktiivi 2013/36/EL artikli 104a kohasele nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist, ning

| b) | artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 12a lõike 2 punktile b järgmiste summa:






  i) | kahjumi summa, mis kaetakse kriisilahenduse käigus ja mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud kriisilahendussubjekti finantsvõimenduse määra nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil, ning |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 12a lõike 2 punktile b järgmiste summa:

i)

kahjumi summa, mis kaetakse kriisilahenduse käigus ja mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud kriisilahendussubjekti finantsvõimenduse määra nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil, ning

| ii) | rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab kriisilahendusest väljunud kriisilahenduse konsolideerimisgrupil taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist. |
| --- | --- |

ii)

rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab kriisilahendusest väljunud kriisilahenduse konsolideerimisgrupil taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist.

Artikli 12a lõike 2 punkti a kohaldamisel väljendatakse artikli 12a lõikes 1 osutatud nõuet protsendina, mis saadakse käesoleva lõike esimese lõigu punkti a kohaselt arvutatud summa jagamisel koguriskipositsiooniga.

Artikli 12a lõike 2 punkti b kohaldamisel väljendatakse artikli 12a lõikes 1 osutatud nõuet protsendina, mis saadakse käesoleva lõike esimese lõigu punkti b kohaselt arvutatud summa jagamisel koguriskipositsiooni näitajaga.

Kriisilahendusnõukogu võtab käesoleva lõike esimese lõigu punktis b sätestatud individuaalse nõude kehtestamisel arvesse artikli 27 lõikes 7 osutatud nõudeid.

Eelmistes lõikudes osutatud rekapitaliseerimise summade määramisel kriisilahendusnõukogu:

| a) | kasutab asjakohase koguriskipositsiooni või koguriskipositsiooni näitaja kohta teatatud kõige hiljutisemaid väärtusi, mis on kohandatud võimalike muutustega, mis tulenevad kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meetmetest, ning |
| --- | --- |

a)

kasutab asjakohase koguriskipositsiooni või koguriskipositsiooni näitaja kohta teatatud kõige hiljutisemaid väärtusi, mis on kohandatud võimalike muutustega, mis tulenevad kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meetmetest, ning

| b) | kohandab pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kehtivale nõudele vastavat summat alla- või ülespoole, et määrata kindlaks kriisilahendussubjekti suhtes pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist kohalduv nõue. |
| --- | --- |

b)

kohandab pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kehtivale nõudele vastavat summat alla- või ülespoole, et määrata kindlaks kriisilahendussubjekti suhtes pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist kohalduv nõue.

Kriisilahendusnõukogul on võimalik suurendada esimese lõigu punkti a alapunktis ii sätestatud nõuet sobiva summaga, mis on vajalik tagamaks, et ettevõtja on võimeline säilitama pärast kriisilahendust sobival ajavahemikul, mis ei ole pikem kui üks aasta, piisava turuusalduse.

Kui kohaldatakse käesoleva lõike kuuendat lõiku, peab kõnealuses lõigus osutatud summa võrduma pärast kriisilahenduse vahendite kohaldamist kohaldatava kombineeritud puhvri nõudega, millest on maha arvatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkti 6 alapunktis a osutatud summa.

Käesoleva lõike kuuendas lõigus osutatud summat kohandatakse allapoole, kui kriisilahendusnõukogu teeb pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist kindlaks, et oleks teostatav ja usutav, et väiksem summa on piisav, et säilitada pärast kriisilahendusstrateegia rakendamist turu usaldus ning tagada krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 12 lõikes 1 osutatud ettevõtja kriitiliste majandusfunktsioonide täitmise jätkuvus ning juurdepääs rahastamisele, ilma et kasutataks erakorralist avaliku sektori finantstoetust, välja arvatud kooskõlas artikli 27 lõikega 7 ning artikli 76 lõikega 3 fondist tehtavad maksed. Seda summat kohandatakse ülespoole, kui kriisilahendusnõukogu teeb pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist kindlaks, et suurem summa on vajalik, et säilitada asjakohasel ajavahemikul, mis ei ole pikem kui üks aasta, piisav turuusaldus ning tagada krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 12 lõikes 1 osutatud ettevõtja kriitiliste majandusfunktsioonide täitmise jätkuvus ning juurdepääs rahastamisele, ilma et kasutataks erakorralist avaliku sektori finantstoetust, välja arvatud kooskõlas artikli 27 lõikega 7 ning artikli 76 lõikega 3 fondist tehtavad maksed.

4.   Kriisilahendussubjektide puhul, kelle suhtes ei kohaldata määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 92a ja kes kuuluvad kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, mille koguvarade maht on suurem kui 100 miljardit eurot, võrdub käesoleva artikli lõikes 3 osutatud nõude tase vähemalt

| a) | 13,5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 12a lõike 2 punktiga a, ja |
| --- | --- |

a)

13,5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 12a lõike 2 punktiga a, ja

| b) | 5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 12a lõike 2 punktiga b. |
| --- | --- |

b)

5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 12a lõike 2 punktiga b.

Erandina artiklist 12c peavad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kriisilahendussubjektid täitma esimeses lõigus osutatud nõude taseme, mis on võrdne 13,5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 12a lõike 2 punktiga a, ja 5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 12a lõike 2 punktiga b, kasutades omavahendeid, allutatud kõlblikke kohustusi või käesoleva määruse artikli 12c lõikes 3 osutatud kohustusi.

5.   Kriisilahendussubjekti liikmesriigi kriisilahendusasutuse taotlusel kohaldab kriisilahendusnõukogu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud nõudeid kriisilahendussubjekti suhtes, kelle suhtes ei kohaldata määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 92a, kuid kes kuulub kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, mille koguvarade maht on väiksem kui 100 miljardit eurot, ja kes võib liikmesriigi kriisilahendusasutuse hinnangul usutava tõenäosusega põhjustada maksejõuetuse korral süsteemse riski.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud taotluse tegemise otsuse langetamisel võtab liikmesriigi kriisilahendusasutus arvesse

| a) | hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis; |
| --- | --- |

a)

hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis;

| b) | kõlblike kohustuste kapitaliturgudele juurdepääsu piiratuse ulatust; |
| --- | --- |

b)

kõlblike kohustuste kapitaliturgudele juurdepääsu piiratuse ulatust;

| c) | ulatust, mil kriisilahendussubjekt tugineb esimese taseme põhiomavahenditele, et täita artiklis 12f osutatud nõue. |
| --- | --- |

c)

ulatust, mil kriisilahendussubjekt tugineb esimese taseme põhiomavahenditele, et täita artiklis 12f osutatud nõue.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohase riikliku kriisilahendusasutuse taotluse puudumine ei piira kriisilahendusnõukogu otsuse tegemist artikli 12c lõike 5 kohaselt.

6.   Ettevõtjate puhul, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, on lõike 2 esimeses lõigus osutatud summa järgmine:

| a) | artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 12a lõike 2 punktile a järgmiste summa:






  i) | kaetava kahjumi summa, mis vastab ettevõtjale kohaldatavatele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõuetele, ja |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 12a lõike 2 punktile a järgmiste summa:

i)

kaetava kahjumi summa, mis vastab ettevõtjale kohaldatavatele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõuetele, ja

| ii) | rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab ettevõtjal taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud koguomavahendite suhtarvu nõudele ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõudele pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust, ning |
| --- | --- |

ii)

rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab ettevõtjal taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud koguomavahendite suhtarvu nõudele ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõudele pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust, ning

| b) | artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 12a lõike 2 punktile b järgmiste summa:






  i) | kaetava kahjumi summa, mis vastab ettevõtjale kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele, ja |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 12a lõike 2 punktile b järgmiste summa:

i)

kaetava kahjumi summa, mis vastab ettevõtjale kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele, ja

| ii) | rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab ettevõtjal taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust. |
| --- | --- |

ii)

rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab ettevõtjal taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust.

Artikli 12a lõike 2 punkti a kohaldamisel väljendatakse artikli 12a lõike 1 kohast nõuet protsendina, mis saadakse käesoleva lõike esimese lõigu punkti a kohaselt arvutatud summa jagamisel koguriskipositsiooniga.

Artikli 12a lõike 2 punkti b kohaldamisel väljendatakse artikli 12a lõike 1 kohast nõuet protsendina, mis saadakse käesoleva lõike esimese lõigu punkti b kohaselt arvutatud summa jagamisel finantsvõimenduse määra koguriskipositsiooni näitajaga.

Kriisilahendusnõukogu võtab käesoleva lõike esimese lõigu punktis b sätestatud individuaalse nõude kehtestamisel arvesse artikli 27 lõikes 7 osutatud nõudeid.

Eelmises lõigus osutatud rekapitaliseerimise summade määramisel kriisilahendusnõukogu:

| a) | kasutab asjakohase koguriskipositsiooni või koguriskipositsiooni näitaja kohta teatatud kõige hiljutisemaid väärtusi, mis on kohandatud võimalike muutustega, mis tulenevad kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmetest, ning |
| --- | --- |

a)

kasutab asjakohase koguriskipositsiooni või koguriskipositsiooni näitaja kohta teatatud kõige hiljutisemaid väärtusi, mis on kohandatud võimalike muutustega, mis tulenevad kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmetest, ning

| b) | kohandab pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kehtivale nõudele vastavat summat alla- või ülespoole, et määrata kindlaks asjaomase ettevõtja suhtes pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust kohaldatav nõue. |
| --- | --- |

b)

kohandab pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kehtivale nõudele vastavat summat alla- või ülespoole, et määrata kindlaks asjaomase ettevõtja suhtes pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust kohaldatav nõue.

Kriisilahendusnõukogul on võimalik suurendada käesoleva lõike esimese lõigu punkti a alapunktis ii sätestatud nõuet sobiva summaga, mis on vajalik tagamaks, et pärast artikli 21 kohaselt asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist on ettevõtja võimeline säilitama asjakohasel ajavahemikul, mis ei ole pikem kui üks aasta, piisava turuusalduse.

Kui kohaldatakse käesoleva lõike kuuendat lõiku, peab nimetatud lõigus osutatud summa võrduma pärast käesoleva määruse artiklis 21 osutatud õiguse kasutamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust kohaldatava kombineeritud puhvri nõudega, millest on maha arvatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkti 6 osutatud alapunktis a osutatud nõue.

Käesoleva lõike kuuendas lõigus osutatud summat kohandatakse allapoole, kui kriisilahendusnõukogu teeb pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist kindlaks, et oleks teostatav ja usutav, et väiksem summa on piisav, et tagada pärast artiklis 21 osutatud õiguse kasutamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust turu usaldus ning tagada krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 12 lõikes 1 osutatud ettevõtja kriitiliste majandusfunktsioonide täitmise jätkuvus ning juurdepääs rahastamisele, ilma et kasutataks erakorralist avaliku sektori finantstoetust, välja arvatud kooskõlas artikli 27 lõikega 7 ning artikli 76 lõikega 3 fondist tehtavad maksed. Seda summat kohandatakse ülespoole, kui kriisilahendusnõukogu teeb pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist kindlaks, et suurem summa on vajalik, et säilitada asjakohasel ajavahemikul, mis ei ole pikem kui üks aasta, piisav turuusaldus ning tagada krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 12 lõikes 1 osutatud ettevõtja kriitiliste majandusfunktsioonide täitmise jätkuvus ning juurdepääs rahastamisele, ilma et kasutataks erakorralist avaliku sektori finantstoetust, välja arvatud kooskõlas artikli 27 lõikega 7 ning artikli 76 lõikega 3 fondist tehtavad maksed.

7.   Kui kriisilahendusnõukogu eeldab, et teatavad kõlblike kohustuste klassid võidakse mõistliku tõenäosusega täielikult või osaliselt artikli 27 lõike 5 alusel kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välistada või need võidakse kohustuste osalise üleandmise raames saajale täielikult üle anda, täidetakse artikli 12a lõikes 1 osutatud nõue, kasutades omavahendeid või muid kõlblikke kohustusi, mis on piisavad, et

| a) | katta artikli 27 lõike 5 kohaselt kindlaks määratud välistatavate kohustuste summa; |
| --- | --- |

a)

katta artikli 27 lõike 5 kohaselt kindlaks määratud välistatavate kohustuste summa;

| b) | tagada, et lõikes 2 osutatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

b)

tagada, et lõikes 2 osutatud tingimused on täidetud.

8.   Kriisilahendusnõukogu otsuses kehtestada käesoleva artikli kohaselt omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue esitatakse kõnealuse otsuse põhjendused, sealhulgas käesoleva artikli lõigetes 2–7 osutatud elementide täielik hinnang, ning kriisilahendusnõukogu vaatab selle põhjendamatu viivituseta läbi, et võtta arvesse võimalikke muutusi direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõude tasemes.

9.   Käesoleva artikli lõigete 3 ja 6 kohaldamisel tõlgendatakse kapitalinõudeid vastavalt sellele, kuidas pädevad asutused kohaldavad üleminekusätteid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 X osa I jaotise 1., 2. ja 4. peatükis ning liikmesriikide õigusaktides, millega kasutatakse kõnealuse määrusega pädevatele asutustele antud valikuvõimalusi.

Artikkel 12e

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramine globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahendussubjektide jaoks ja kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liidus asuvate oluliste tütarettevõtjate jaoks

1.   Artikli 12a lõikes 1 osutatud nõue, mida kohaldatakse kriisilahendussubjekti suhtes, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või sellise ettevõtja osa, koosneb järgmisest:

| a) | määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 494 osutatud nõuded ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 494 osutatud nõuded ning

| b) | mis tahes täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue, mille kriisilahendusnõukogu on ettevõtjale määranud vastavalt käesoleva artikli lõikele 3. |
| --- | --- |

b)

mis tahes täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue, mille kriisilahendusnõukogu on ettevõtjale määranud vastavalt käesoleva artikli lõikele 3.

2.   Artikli 12a lõikes 1 osutatud nõue kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liidus asuvate oluliste tütarettevõtjate jaoks koosneb järgmisest:

| a) | määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92b ja 494 osutatud nõuded ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92b ja 494 osutatud nõuded ning

| b) | mis tahes täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue, mille kriisilahendusnõukogu on määranud konkreetselt seoses nimetatud süsteemselt olulise ettevõtjaga vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ning mida täidetakse omavahendite ja kohustustega, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 12g ja artikli 92b lõike 2 tingimustele. |
| --- | --- |

b)

mis tahes täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue, mille kriisilahendusnõukogu on määranud konkreetselt seoses nimetatud süsteemselt olulise ettevõtjaga vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ning mida täidetakse omavahendite ja kohustustega, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 12g ja artikli 92b lõike 2 tingimustele.

3.   Kriisilahendusnõukogu kehtestab lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis b osutatud täiendava omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude ainult

| a) | juhul, kui käesoleva artikli lõike 1 punktis a või lõike 2 punktis a osutatud nõue ei ole piisav, et täita artiklis 12d sätestatud tingimused, ning |
| --- | --- |

a)

juhul, kui käesoleva artikli lõike 1 punktis a või lõike 2 punktis a osutatud nõue ei ole piisav, et täita artiklis 12d sätestatud tingimused, ning

| b) | määral, mil sellega tagatakse artiklis 12d sätestatud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

b)

määral, mil sellega tagatakse artiklis 12d sätestatud tingimuste täitmine.

4.   Kriisilahendusnõukogu otsuses kehtestada käesoleva artikli lõike 1 punkti b või lõike 2 punkti b alusel täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue esitatakse kõnealuse otsuse põhjendused, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 3 osutatud elementide täielik hinnang, ning kriisilahendusnõukogu vaatab selle põhjendamatu viivituseta läbi, et võtta arvesse võimalikke muutusi kriisilahenduse konsolideerimisgrupi või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja liidus asuva olulise tütarettevõtja suhtes kohaldatava direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõude tasemes.

Artikkel 12f

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine kriisilahendussubjektide suhtes

1.   Kriisilahendussubjektid täidavad artiklites 12c–12e sätestatud nõudeid kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil konsolideeritud alusel.

2.   Kriisilahendusnõukogu määrab pärast konsulteerimist konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusega, kui see asutus ei ole kriisilahendusnõukogu, ja konsolideeritud järelevalvet teostava asutusega kindlaks artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude, mida kohaldatakse osalevas liikmesriigis asutatud kriisilahendussubjekti suhtes konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil, tehes seda artiklites 12c–12e sätestatud nõuete alusel ja selle alusel, kas konsolideerimisgruppi kuuluvate kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate kriisilahendus toimub kriisilahenduse kava kohaselt eraldi.

3.   Artikli 3 lõike 1 punkti 24b alapunkti b kohaselt tuvastatud kriisilahenduse konsolideerimisgruppide puhul otsustab kriisilahendusnõukogu olenevalt solidaarsusmehhanismi ja eelistatud kriisilahendusstrateegia elementidest, millised kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtjad peavad järgima artikli 12d lõikeid 3 ja 4 ning artikli 12e lõiget 1, tagamaks, et kriisilahenduse konsolideerimisgrupp tervikuna täidab käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 nõudeid, ja kuidas sellised ettevõtjad peavad seda kooskõlas kriisilahenduse kavaga tegema.

Artikkel 12g

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine ettevõtjate suhtes, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid

1.   Krediidiasutused või investeerimisühingud, kes on kriisilahendussubjekti või kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtjad, ent ei ole ise kriisilahendussubjektid, täidavad artiklis 12d sätestatud nõudeid individuaalselt.

Kriisilahendusnõukogu võib pärast pädevate asutustega, sealhulgas EKPga konsulteerimist otsustada kohaldada käesolevas artiklis sätestatud nõuet artikli 2 punktis b osutatud ettevõtja suhtes, kes on kriisilahendussubjekti tütarettevõtja ja ei ole ise kriisilahendussubjekt.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust täidavad liidus tegutsevad emaettevõtjad, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, ent on kolmanda riigi ettevõtjate tütarettevõtjad, artiklites 12d ja 12e sätestatud nõudeid konsolideeritud alusel.

Artikli 3 lõike 1 punkti 24b alapunkti b kohaselt kindlaks määratud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi puhul täidavad need krediidiasutused, kes on keskasutusega püsivalt seotud, kuid kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, keskasutus, kes ei ole ise kriisilahendussubjekt, ja kõik kriisilahendussubjektid, kelle suhtes ei kohaldata artikli 12f lõike 3 kohast nõuet, artikli 12d lõiget 6 individuaalselt.

Artikli 12a lõikes 1 osutatud nõue, mida kohaldatakse käesolevas lõikes osutatud ettevõtja suhtes, arvutatakse artiklis 12d sätestatud nõuete alusel.

2.   Artikli 12a lõikes 1 osutatud nõue käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ettevõtjatele täidetakse ühe või mitme järgmisega:

| a) | kohustused:






  i) | mis on emiteeritud kriisilahendussubjekti jaoks ja mille see on ostnud, kas otse või kaudselt sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjate kaudu, kes ostsid kohustused käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluvalt ettevõtjalt, või mis on emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluva olemasoleva aktsionäri jaoks ja mille see on ostnud, tingimusel et allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamine vastavalt artiklile 21 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle; |
| --- | --- | --- |

a)

kohustused:

i)

mis on emiteeritud kriisilahendussubjekti jaoks ja mille see on ostnud, kas otse või kaudselt sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjate kaudu, kes ostsid kohustused käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluvalt ettevõtjalt, või mis on emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluva olemasoleva aktsionäri jaoks ja mille see on ostnud, tingimusel et allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamine vastavalt artiklile 21 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle;

| ii) | mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud kõlblikkuskriteeriumidele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõike 2 punktide b, c, k, l ja m ning lõigete 3–5 puhul; |
| --- | --- |

ii)

mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud kõlblikkuskriteeriumidele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõike 2 punktide b, c, k, l ja m ning lõigete 3–5 puhul;

| iii) | millest tulenevad nõuded rahuldatakse tavalises maksejõuetusmenetluses pärast kohustusi, mis ei vasta punktis i osutatud tingimusele ega ole kõlblikud omavahendite nõude täitmiseks; |
| --- | --- |

iii)

millest tulenevad nõuded rahuldatakse tavalises maksejõuetusmenetluses pärast kohustusi, mis ei vasta punktis i osutatud tingimusele ega ole kõlblikud omavahendite nõude täitmiseks;

| iv) | mille suhtes kohaldatakse vastavalt artiklile 21 allahindamise ja konverteerimise õigust viisil, mis on kooskõlas kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendusstrateegiaga, eelkõige mõjutamata kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle; |
| --- | --- |

iv)

mille suhtes kohaldatakse vastavalt artiklile 21 allahindamise ja konverteerimise õigust viisil, mis on kooskõlas kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendusstrateegiaga, eelkõige mõjutamata kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle;

| v) | mille omandamist ei rahasta otse ega kaudselt käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluv ettevõtja; |
| --- | --- |

v)

mille omandamist ei rahasta otse ega kaudselt käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluv ettevõtja;

| vi) | mida reguleerivad sätted ei osuta otse ega kaudselt sellele, et käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluv ettevõtja võiks kohustusi ennetähtaegselt tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta muul juhul kui ettevõtja maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning ettevõtja ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil; |
| --- | --- |

vi)

mida reguleerivad sätted ei osuta otse ega kaudselt sellele, et käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluv ettevõtja võiks kohustusi ennetähtaegselt tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta muul juhul kui ettevõtja maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning ettevõtja ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil;

| vii) | mida reguleerivate sätetega ei anta omanikule õigust kiirendada intresside või põhisumma tulevasi kavakohaseid makseid, välja arvatud käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluva ettevõtja maksejõuetuse või likvideerimise korral; |
| --- | --- |

vii)

mida reguleerivate sätetega ei anta omanikule õigust kiirendada intresside või põhisumma tulevasi kavakohaseid makseid, välja arvatud käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluva ettevõtja maksejõuetuse või likvideerimise korral;

| viii) | millelt tehtavate intressi- või dividendimaksete suurust ei muudeta käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluva ettevõtja või selle emaettevõtja krediidikvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

viii)

millelt tehtavate intressi- või dividendimaksete suurust ei muudeta käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluva ettevõtja või selle emaettevõtja krediidikvaliteedi alusel;

| b) | omavahendid järgmiselt:






  i) | esimese taseme põhiomavahendid ja |
| --- | --- | --- |

b)

omavahendid järgmiselt:

i)

esimese taseme põhiomavahendid ja

| ii) | muud omavahendid, mis on






  — | emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtjate jaoks ja mille need on ostnud või |
| --- | --- | --- |

ii)

muud omavahendid, mis on

—

emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtjate jaoks ja mille need on ostnud või

| — | emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluvate ettevõtjate jaoks ja mille need on ostnud, tingimusel et allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine vastavalt artiklile 21 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle. |
| --- | --- |

—

emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluvate ettevõtjate jaoks ja mille need on ostnud, tingimusel et allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine vastavalt artiklile 21 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle.

3.   Kriisilahendusnõukogu võib lubada täita artikli 12a lõikes 1 osutatud nõuet täielikult või osaliselt garantiiga, mille kriisilahendussubjekt on andnud ja mis vastab järgmistele tingimustele:

| a) | nii tütarettevõtja kui ka kriisilahendussubjekt on asutatud samas osalevas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

a)

nii tütarettevõtja kui ka kriisilahendussubjekt on asutatud samas osalevas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| b) | kriisilahendussubjekt täidab artiklis 12f osutatud nõuet; |
| --- | --- |

b)

kriisilahendussubjekt täidab artiklis 12f osutatud nõuet;

| c) | garantii antakse vähemalt summas, mis on samaväärne nõude summaga, mis sellega asendatakse; |
| --- | --- |

c)

garantii antakse vähemalt summas, mis on samaväärne nõude summaga, mis sellega asendatakse;

| d) | garantii aktiveeritakse juhul, kui tütarettevõtja ei suuda tähtajaks oma võlgasid tagasi maksta või muid kohustusi täita või tütarettevõtja suhtes on vastavalt artikli 21 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, olenevalt sellest, kumb toimub varem; |
| --- | --- |

d)

garantii aktiveeritakse juhul, kui tütarettevõtja ei suuda tähtajaks oma võlgasid tagasi maksta või muid kohustusi täita või tütarettevõtja suhtes on vastavalt artikli 21 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, olenevalt sellest, kumb toimub varem;

| e) | garantii on tagatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/47/EÜ (*1) artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud finantstagatiskokkuleppe kaudu vähemalt 50 % ulatuses selle summast; |
| --- | --- |

e)

garantii on tagatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/47/EÜ (*1) artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud finantstagatiskokkuleppe kaudu vähemalt 50 % ulatuses selle summast;

| f) | garantii tagatis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 nõuetele ja see on pärast asjakohaselt konservatiivsete väärtuskärbete tegemist piisav, et katta tagatud summa, nagu on osutatud punktis e; |
| --- | --- |

f)

garantii tagatis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 nõuetele ja see on pärast asjakohaselt konservatiivsete väärtuskärbete tegemist piisav, et katta tagatud summa, nagu on osutatud punktis e;

| g) | garantii tagatis on koormamata ja eelkõige ei kasutata seda muu garantii tagatisena; |
| --- | --- |

g)

garantii tagatis on koormamata ja eelkõige ei kasutata seda muu garantii tagatisena;

| h) | tagatisel on tegelik lõpptähtaeg, mis vastab samale lõpptähtaja tingimusele, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 1, ning |
| --- | --- |

h)

tagatisel on tegelik lõpptähtaeg, mis vastab samale lõpptähtaja tingimusele, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 1, ning

| i) | puuduvad õiguslikud, regulatiivsed või rakenduslikud takistused tagatise ülekandmisele kriisilahendussubjektilt asjaomasele tütarettevõtjale, sealhulgas juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes on võetud kriisilahenduse meede.
  Esimese lõigu punkti i kohaldamisel esitab kriisilahendussubjekt kriisilahendusnõukogu nõudmisel sõltumatu kirjaliku ja põhjendatud õigusliku arvamuse või tõendab muul viisil rahuldavalt, et puuduvad õiguslikud, regulatiivsed või rakenduslikud takistused tagatise ülekandmisele kriisilahendussubjektilt asjaomasele tütarettevõtjale. |
| --- | --- |

i)

puuduvad õiguslikud, regulatiivsed või rakenduslikud takistused tagatise ülekandmisele kriisilahendussubjektilt asjaomasele tütarettevõtjale, sealhulgas juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes on võetud kriisilahenduse meede.

Esimese lõigu punkti i kohaldamisel esitab kriisilahendussubjekt kriisilahendusnõukogu nõudmisel sõltumatu kirjaliku ja põhjendatud õigusliku arvamuse või tõendab muul viisil rahuldavalt, et puuduvad õiguslikud, regulatiivsed või rakenduslikud takistused tagatise ülekandmisele kriisilahendussubjektilt asjaomasele tütarettevõtjale.

Artikkel 12h

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest loobumine ettevõtjate puhul, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid

1.   Kriisilahendusnõukogu võib loobuda artikli 12g kohaldamisest kriisilahendussubjekti tütarettevõtja suhtes, kes on asutatud osalevas liikmesriigis, kui

| a) | tütarettevõtja ja kriisilahendussubjekt on asutatud samas osalevas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

a)

tütarettevõtja ja kriisilahendussubjekt on asutatud samas osalevas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| b) | kriisilahendussubjekt täidab artiklis 12f osutatud nõuet; |
| --- | --- |

b)

kriisilahendussubjekt täidab artiklis 12f osutatud nõuet;

| c) | puuduvad praegused või oodatavad olulised, praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele kriisilahendussubjektilt tütarettevõtjale, kelle suhtes on vastavalt artikli 21 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, eelkõige juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes on võetud kriisilahenduse meede. |
| --- | --- |

c)

puuduvad praegused või oodatavad olulised, praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele kriisilahendussubjektilt tütarettevõtjale, kelle suhtes on vastavalt artikli 21 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, eelkõige juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes on võetud kriisilahenduse meede.

2.   Kriisilahendusnõukogu võib loobuda artikli 12g kohaldamisest kriisilahendussubjekti tütarettevõtja suhtes, kes on asutatud osalevas liikmesriigis, kui

| a) | tütarettevõtja ja selle emaettevõtja on asutatud samas osalevas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

a)

tütarettevõtja ja selle emaettevõtja on asutatud samas osalevas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| b) | emaettevõtja täidab artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude konsolideeritud alusel selles osalevas liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

emaettevõtja täidab artikli 12a lõikes 1 osutatud nõude konsolideeritud alusel selles osalevas liikmesriigis;

| c) | puuduvad praegused või oodatavad olulised, praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele emaettevõtjalt tütarettevõtjale, kelle suhtes on vastavalt artikli 21 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, eelkõige juhul, kui emaettevõtja suhtes on võetud kriisilahenduse meede. |
| --- | --- |

c)

puuduvad praegused või oodatavad olulised, praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele emaettevõtjalt tütarettevõtjale, kelle suhtes on vastavalt artikli 21 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, eelkõige juhul, kui emaettevõtja suhtes on võetud kriisilahenduse meede.

Artikkel 12i

Erand keskasutusele ja keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutustele

Kriisilahendusnõukogu võib osaliselt või täielikult loobuda artikli 12g kohaldamisest keskasutuse suhtes või keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutuse suhtes, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | krediidiasutuse ja keskasutuse üle teeb järelevalvet sama pädev asutus, nad on asutatud samas osalevas liikmesriigis ja kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse ja keskasutuse üle teeb järelevalvet sama pädev asutus, nad on asutatud samas osalevas liikmesriigis ja kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| b) | keskasutuse ning sellega püsivalt seotud krediidiasutuste siduvad kohustused on nende solidaarvastutusel või keskasutus tagab täies ulatuses temaga püsivalt seotud krediidiasutuste siduvad kohustused; |
| --- | --- |

b)

keskasutuse ning sellega püsivalt seotud krediidiasutuste siduvad kohustused on nende solidaarvastutusel või keskasutus tagab täies ulatuses temaga püsivalt seotud krediidiasutuste siduvad kohustused;

| c) | keskasutuse ja kõigi sellega püsivalt seotud krediidiasutuste omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, maksevõimet ja likviidsust jälgitakse tervikuna kõnealuste krediidiasutuste konsolideeritud aastaaruannete põhjal; |
| --- | --- |

c)

keskasutuse ja kõigi sellega püsivalt seotud krediidiasutuste omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, maksevõimet ja likviidsust jälgitakse tervikuna kõnealuste krediidiasutuste konsolideeritud aastaaruannete põhjal;

| d) | kui keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutusele tehakse erand, on keskasutuse juhtkond volitatud andma juhtnööre püsivalt seotud krediidiasutuste juhtkondadele; |
| --- | --- |

d)

kui keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutusele tehakse erand, on keskasutuse juhtkond volitatud andma juhtnööre püsivalt seotud krediidiasutuste juhtkondadele;

| e) | asjaomane kriisilahenduse konsolideerimisgrupp täidab artikli 12f lõikes 3 osutatud nõuet ning |
| --- | --- |

e)

asjaomane kriisilahenduse konsolideerimisgrupp täidab artikli 12f lõikes 3 osutatud nõuet ning

| f) | puuduvad praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused kriisilahenduse korral omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele keskasutuse ja sellega püsivalt seotud krediidiasutuste vahel. |
| --- | --- |

f)

puuduvad praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused kriisilahenduse korral omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele keskasutuse ja sellega püsivalt seotud krediidiasutuste vahel.

Artikkel 12j

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumine

1.   Artiklis 12f või 12g osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumist käsitletakse vähemalt ühel järgmisel alusel:

| a) | õigus võtta kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude suhtes meetmeid või kõrvaldada need pärssivad asjaolud vastavalt artiklile 10; |
| --- | --- |

a)

õigus võtta kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude suhtes meetmeid või kõrvaldada need pärssivad asjaolud vastavalt artiklile 10;

| b) | artiklis 10a osutatud õigus; |
| --- | --- |

b)

artiklis 10a osutatud õigus;

| c) | direktiivi 2013/36/EL artiklis 104 osutatud meetmed; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2013/36/EL artiklis 104 osutatud meetmed;

| d) | varajase sekkumise meetmed vastavalt artiklile 13; |
| --- | --- |

d)

varajase sekkumise meetmed vastavalt artiklile 13;

| e) | halduskaristused või muud haldusmeetmed vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklitele 110 ja 111. |
| --- | --- |

e)

halduskaristused või muud haldusmeetmed vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklitele 110 ja 111.

Lisaks võib kriisilahendusnõukogu või EKP kooskõlas artikliga 18 hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing on maksejõuetu või jääb tõenäoliselt maksejõuetuks.

2.   Kriisilahendusnõukogu, kriisilahendusasutused ja osalevate liikmesriikide pädevad asutused konsulteerivad omavahel lõikes 1 osutatud vastavate õiguste kasutamisel.

Artikkel 12k

Ülemineku- ja kriisilahendusjärgne kord

1.   Erandina artikli 12a lõikest 1 määrab kriisilahendusnõukogu ja riiklik kriisilahendusasutus ettevõtjale asjakohase üleminekuperioodi, et artikli 12 lõigetes 1 ja 3 osutatud ettevõtja saaks täita vastavalt asjaoludele artiklis 12f või 12g sätestatud nõuded või artikli 12c lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tuleneva nõude. Ettevõtjatele kehtestatud tähtpäev artiklis 12f või 12g sätestatud nõuete või artikli 12c lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tulenevate nõuete täitmiseks on 1. jaanuar 2024.

Kriisilahendusnõukogu määrab vastavalt asjaoludele artiklis 12f või 12g sätestatud nõuete või artikli 12c lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tuleneva nõude jaoks vahesihttaseme, mille artikli 12 lõigetes 1 ja 3 osutatud ettevõtjad peavad saavutama 1. jaanuariks 2022. Vahesihttasemed peavad reeglina tagama omavahendite ja kõlblike kohustuste lineaarse suurenemise nõude täitmise eesmärgil.

Kriisilahendusnõukogu võib vastavalt lõikes 7 osutatud kriteeriumidele kehtestada üleminekuperioodi, mis lõpeb hiljem kui 1. jaanuaril 2024, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ja asjakohane, võttes arvesse

| a) | ettevõtja finantsseisundi arengut; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja finantsseisundi arengut;

| b) | väljavaadet, et ettevõtja on võimeline tagama mõistliku aja jooksul vastavuse artiklis 12f või 12g osutatud nõuetele või artikli 12c lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tulenevale nõudele, ning |
| --- | --- |

b)

väljavaadet, et ettevõtja on võimeline tagama mõistliku aja jooksul vastavuse artiklis 12f või 12g osutatud nõuetele või artikli 12c lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tulenevale nõudele, ning

| c) | seda, kas ettevõtja on võimeline asendama kohustusi, mis ei vasta enam määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 72b ja 72c ning käesoleva määruse artiklis 12c või artikli 12g lõikes 2 sätestatud kõlblikkus- ja tähtajakriteeriumidele, ning kui mitte, siis kas see võimetus on spetsiifilist laadi või tingitud kogu turgu hõlmavast häirest. |
| --- | --- |

c)

seda, kas ettevõtja on võimeline asendama kohustusi, mis ei vasta enam määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 72b ja 72c ning käesoleva määruse artiklis 12c või artikli 12g lõikes 2 sätestatud kõlblikkus- ja tähtajakriteeriumidele, ning kui mitte, siis kas see võimetus on spetsiifilist laadi või tingitud kogu turgu hõlmavast häirest.

2.   Kriisilahendussubjektide suhtes kehtiv tähtpäev, mille saabudes peab olema täidetud artikli 12d lõikes 4 või 5 osutatud nõuete miinimumtase, on 1. jaanuar 2022.

3.   Artikli 12d lõigetes 4 ja 5 osutatud nõude miinimumtaset ei kohaldata kahe aasta jooksul pärast kuupäeva, mil:

| a) | kriisilahendusnõukogu või riiklik kriisilahendusasutus rakendab kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit; |
| --- | --- |

a)

kriisilahendusnõukogu või riiklik kriisilahendusasutus rakendab kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit;

| b) | kriisilahendussubjekt kehtestab artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud alternatiivsed erasektori meetmed, millega kapitaliinstrumendid ja teised kohustused on alla hinnatud või konverteeritud esimese taseme instrumentideks või mil kriisilahendussubjekti suhtes on artikli 21 kohaselt kohaldatud allahindamise või konverteerimise õigust, et rekapitaliseerida kriisilahendussubjekti ilma kriisilahenduse vahendite rakendamiseta. |
| --- | --- |

b)

kriisilahendussubjekt kehtestab artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud alternatiivsed erasektori meetmed, millega kapitaliinstrumendid ja teised kohustused on alla hinnatud või konverteeritud esimese taseme instrumentideks või mil kriisilahendussubjekti suhtes on artikli 21 kohaselt kohaldatud allahindamise või konverteerimise õigust, et rekapitaliseerida kriisilahendussubjekti ilma kriisilahenduse vahendite rakendamiseta.

4.   Artikli 12c lõigetes 4 ja 7 osutatud nõudeid, samuti vastavalt artikli 12d lõigetes 4 ja 5 osutatud nõudeid, kui need on kohaldatavad, ei kohaldata kolme aasta jooksul pärast kuupäeva, mil kriisilahendussubjekt või konsolideerimisgrupp, kuhu kriisilahendussubjekt kuulub, määratletakse globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana, või kui kriisilahendussubjekt jõuab artikli 12d lõikes 4 või 5 osutatud olukorda.

5.   Erandina artikli 12a lõikest 1 määravad kriisilahendusnõukogu ja riiklikud kriisilahendusasutused ettevõtjale, kelle suhtes on kohaldatud kriisilahenduse vahendeid või asjakohaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või artiklis 21 osutatud konverteerimise õigust, asjakohase üleminekuperioodi, et ettevõtja saaks täita vastavalt asjaoludele artiklis 12f või 12g sätestatud nõuded või artikli 12c lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tuleneva nõude.

6.   Lõigete 1–5 kohaldamisel teatavad kriisilahendusnõukogu ja riiklikud kriisilahendusasutused ettevõtjale kavandatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude iga 12-kuulise perioodi kohta üleminekuperioodi jooksul, et hõlbustada selle kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime järkjärgulist kasvatamist lõpliku tasemeni. Üleminekuperioodi lõpus peab omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue olema võrdne vastavalt vajadusele kas artikli 12c lõike 4, 5 või 7, artikli 12d lõike 4 või 5, artikli 12f või artikli 12g kohaselt määratud summaga.

7.   Üleminekuperioodide kindlaksmääramisel võtab kriisilahendusnõukogu arvesse

| a) | hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis; |
| --- | --- |

a)

hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis;

| b) | kõlblike kohustuste puhul juurdepääsu kapitaliturgudele; |
| --- | --- |

b)

kõlblike kohustuste puhul juurdepääsu kapitaliturgudele;

| c) | ulatust, milles kriisilahendussubjekt tugineb esimese taseme põhiomavahenditele, et täita artiklis 12f osutatud nõuet. |
| --- | --- |

c)

ulatust, milles kriisilahendussubjekt tugineb esimese taseme põhiomavahenditele, et täita artiklis 12f osutatud nõuet.

8.   Kui lõikes 1 ei ole sätestatud teisiti, ei tehta kriisilahendusnõukogule takistusi, et hiljem läbi vaadata kas üleminekuperiood või mis tahes kavandatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, millest on teatatud lõike 6 alusel.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43).“
  "

*1

| 7) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kriisilahendusnõukogu võtab artikli 2 punktis b osutatud emaettevõtja suhtes kriisilahenduse meetme, kui artikli 18 lõikes 1 sätestatud eeltingimused on täidetud.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kriisilahendusnõukogu võtab artikli 2 punktis b osutatud emaettevõtja suhtes kriisilahenduse meetme, kui artikli 18 lõikes 1 sätestatud eeltingimused on täidetud.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Olenemata asjaolust, et emaettevõtja ei vasta artikli 18 lõikes 1 sätestatud eeltingimustele, võib kriisilahendusnõukogu otsustada võtta kriisilahenduse meetme selle emaettevõtja suhtes, kui ta on kriisilahendussubjekt ja üks või mitu tema tütarettevõtjat, mis on krediidiasutused või investeerimisühingud, kuid mis ise ei ole kriisilahendussubjektid, vastavad artikli 18 lõikes 1 sätestatud eeltingimustele ning nende tütarettevõtjate vara ja kohustused on sellised, et nende maksejõuetus ohustab krediidiasutust või investeerimisühingut või konsolideerimisgruppi kui tervikut, ning kriisilahenduse meetme võtmine selle emaettevõtja suhtes on vajalik kas tütarettevõtjate (mis on krediidiasutused või investeerimisühingud) või asjaomase kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kui terviku kriisilahenduseks.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Olenemata asjaolust, et emaettevõtja ei vasta artikli 18 lõikes 1 sätestatud eeltingimustele, võib kriisilahendusnõukogu otsustada võtta kriisilahenduse meetme selle emaettevõtja suhtes, kui ta on kriisilahendussubjekt ja üks või mitu tema tütarettevõtjat, mis on krediidiasutused või investeerimisühingud, kuid mis ise ei ole kriisilahendussubjektid, vastavad artikli 18 lõikes 1 sätestatud eeltingimustele ning nende tütarettevõtjate vara ja kohustused on sellised, et nende maksejõuetus ohustab krediidiasutust või investeerimisühingut või konsolideerimisgruppi kui tervikut, ning kriisilahenduse meetme võtmine selle emaettevõtja suhtes on vajalik kas tütarettevõtjate (mis on krediidiasutused või investeerimisühingud) või asjaomase kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kui terviku kriisilahenduseks.“

| 8) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | võttes arvesse ajastust ja muid asjakohaseid asjaolusid, puudub põhjendatud väljavaade, et mõni ettevõtja suhtes võetav alternatiivne erasektoripoolne meede, sealhulgas krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi meetmed, või järelevalvemeede, sealhulgas varase sekkumise meetmed või asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamine või konverteerimine kooskõlas artikli 21 lõikega 1, aitaks ettevõtja maksejõuetust mõistliku aja jooksul ära hoida;“; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

võttes arvesse ajastust ja muid asjakohaseid asjaolusid, puudub põhjendatud väljavaade, et mõni ettevõtja suhtes võetav alternatiivne erasektoripoolne meede, sealhulgas krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi meetmed, või järelevalvemeede, sealhulgas varase sekkumise meetmed või asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamine või konverteerimine kooskõlas artikli 21 lõikega 1, aitaks ettevõtja maksejõuetust mõistliku aja jooksul ära hoida;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Kriisilahendusnõukogu võib võtta kooskõlas lõikega 1 vastu kriisilahendusskeemi keskasutuse ja kõigi sellega püsivalt seotud krediidiasutuste jaoks, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kui asjaomane grupp tervikuna vastab lõike 1 esimeses lõigus sätestatud eeltingimustele.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Kriisilahendusnõukogu võib võtta kooskõlas lõikega 1 vastu kriisilahendusskeemi keskasutuse ja kõigi sellega püsivalt seotud krediidiasutuste jaoks, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kui asjaomane grupp tervikuna vastab lõike 1 esimeses lõigus sätestatud eeltingimustele.“

| 9) | Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõna „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 21 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõna „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 21 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“;

| b) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis a asendatakse sõna „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 21 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

punktis a asendatakse sõna „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 21 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“;

| ii) | punktid c ja d asendatakse järgmisega:






  „c) | saada teavet selleks, et teha otsus omandiõiguse instrumentide tühistamise või nende väärtuse alandamise ulatuse kohta ning asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise ulatuse kohta, kui kasutatakse asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust vastavalt artikli 21 lõikele 7; |
| --- | --- | --- |

ii)

punktid c ja d asendatakse järgmisega:

„c)

saada teavet selleks, et teha otsus omandiõiguse instrumentide tühistamise või nende väärtuse alandamise ulatuse kohta ning asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise ulatuse kohta, kui kasutatakse asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust vastavalt artikli 21 lõikele 7;

| d) | saada teavet selleks, et teha otsus kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise ulatuse kohta, kui rakendatakse kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit“; |
| --- | --- |

d)

saada teavet selleks, et teha otsus kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise ulatuse kohta, kui rakendatakse kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit“;

| iii) | punktis g asendatakse sõnad „asjaomaste kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 21 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“; |
| --- | --- |

iii)

punktis g asendatakse sõnad „asjaomaste kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 21 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“;

| c) | lõigetes 6, 13 ja 15 asendatakse sõnad „asjaomaste kapitaliinstrumentide“ või „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 21 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“. |
| --- | --- |

c)

lõigetes 6, 13 ja 15 asendatakse sõnad „asjaomaste kapitaliinstrumentide“ või „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 21 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“.

| 10) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamine ja konverteerimine“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamine ja konverteerimine“;

| b) | lõike 1 sissejuhatavas osas ja lõike 1 punktis b asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja lõikes 7a osutatud kõlblike kohustuste“; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 sissejuhatavas osas ja lõike 1 punktis b asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja lõikes 7a osutatud kõlblike kohustuste“;

| c) | lõike 3 punktis b asendatakse sõna „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja lõikes 7a osutatud kõlblike kohustuste“; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 punktis b asendatakse sõna „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja lõikes 7a osutatud kõlblike kohustuste“;

| d) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Kui üks või mitu lõikes 1 osutatud tingimust on täidetud, otsustab kriisilahendusnõukogu artiklis 18 sätestatud menetluse kohaselt, kas asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust kasutatakse eraldi või kooskõlas artikli 18 kohase menetlusega koos mõne kriisilahenduse meetmega.
  Kui kriisilahendussubjekt on asjaomased kapitaliinstrumendid ja kõlblikud kohustused ostnud kaudselt sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi teiste ettevõtjate kaudu, kasutatakse asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust koos sama õiguse kasutamisega asjaomase ettevõtja emaettevõtja tasandil või muude emaettevõtjate tasandil, kes ei ole kriisilahendussubjektid, nii et kahjum kantakse tegelikult üle kriisilahendussubjektile ja kriisilahendussubjekt rekapitaliseerib asjaomase ettevõtja.
  Pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide või kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist viiakse võetavast kriisilahenduse meetmest sõltumata läbi artikli 20 lõikes 16 osutatud väärtuse hindamine ja kohaldatakse artikli 76 lõike 1 punkti e.“; |
| --- | --- |

d)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Kui üks või mitu lõikes 1 osutatud tingimust on täidetud, otsustab kriisilahendusnõukogu artiklis 18 sätestatud menetluse kohaselt, kas asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust kasutatakse eraldi või kooskõlas artikli 18 kohase menetlusega koos mõne kriisilahenduse meetmega.

Kui kriisilahendussubjekt on asjaomased kapitaliinstrumendid ja kõlblikud kohustused ostnud kaudselt sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi teiste ettevõtjate kaudu, kasutatakse asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust koos sama õiguse kasutamisega asjaomase ettevõtja emaettevõtja tasandil või muude emaettevõtjate tasandil, kes ei ole kriisilahendussubjektid, nii et kahjum kantakse tegelikult üle kriisilahendussubjektile ja kriisilahendussubjekt rekapitaliseerib asjaomase ettevõtja.

Pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide või kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist viiakse võetavast kriisilahenduse meetmest sõltumata läbi artikli 20 lõikes 16 osutatud väärtuse hindamine ja kohaldatakse artikli 76 lõike 1 punkti e.“;

| e) | lisatakse järgmised lõiked:

  „7a.   Kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust võib kasutada sõltumata kriisilahenduse meetmest üksnes seoses kõlblike kohustustega, mis vastavad käesoleva määruse artikli 12g lõike 2 punktis a osutatud tingimustele, välja arvatud kohustuste järelejäänud tähtajaga seotud tingimus, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 1.
  Kui seda õigust kasutatakse, toimub allahindamine või konverteerimine kooskõlas artikli 15 lõike 1 punktis g osutatud põhimõttega.


  7b.   Kui kriisilahenduse meede võetakse seoses kriisilahendussubjektiga või erandjuhtudel kriisilahenduse kavast kõrvale kaldudes seoses ettevõtjaga, kes ei ole kriisilahendussubjekt, võetakse sellise ettevõtja tasandil kooskõlas artikli 21 lõikega 10 vähendatud, alla hinnatud või konverteeritud summat arvesse artikli 27 lõike 7 punktis a sätestatud künniste puhul, mida kohaldatakse asjaomase ettevõtja suhtes.“; |
| --- | --- |

e)

lisatakse järgmised lõiked:

„7a.   Kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust võib kasutada sõltumata kriisilahenduse meetmest üksnes seoses kõlblike kohustustega, mis vastavad käesoleva määruse artikli 12g lõike 2 punktis a osutatud tingimustele, välja arvatud kohustuste järelejäänud tähtajaga seotud tingimus, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 1.

Kui seda õigust kasutatakse, toimub allahindamine või konverteerimine kooskõlas artikli 15 lõike 1 punktis g osutatud põhimõttega.

7b.   Kui kriisilahenduse meede võetakse seoses kriisilahendussubjektiga või erandjuhtudel kriisilahenduse kavast kõrvale kaldudes seoses ettevõtjaga, kes ei ole kriisilahendussubjekt, võetakse sellise ettevõtja tasandil kooskõlas artikli 21 lõikega 10 vähendatud, alla hinnatud või konverteeritud summat arvesse artikli 27 lõike 7 punktis a sätestatud künniste puhul, mida kohaldatakse asjaomase ettevõtja suhtes.“;

| f) | lõike 8 teises lõigus asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja lõikes 7a osutatud kõlblike kohustuste“; |
| --- | --- |

f)

lõike 8 teises lõigus asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja lõikes 7a osutatud kõlblike kohustuste“;

| g) | lõikesse 10 lisatakse järgmine punkt:






  „d) | lõikes 7a osutatud kõlblike kohustuste põhisumma hinnatakse alla või konverteeritakse esimese taseme põhiomavahendite instrumentideks või tehakse mõlemat vajalikus ulatuses, et saavutada artiklis 14 sätestatud kriisilahenduse eesmärgid, või kuni asjaomaste kõlblike kohustuste ammendumiseni, olenevalt sellest, kumma puhul on väärtus väiksem.“ |
| --- | --- | --- |

g)

lõikesse 10 lisatakse järgmine punkt:

„d)

lõikes 7a osutatud kõlblike kohustuste põhisumma hinnatakse alla või konverteeritakse esimese taseme põhiomavahendite instrumentideks või tehakse mõlemat vajalikus ulatuses, et saavutada artiklis 14 sätestatud kriisilahenduse eesmärgid, või kuni asjaomaste kõlblike kohustuste ammendumiseni, olenevalt sellest, kumma puhul on väärtus väiksem.“

| 11) | Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „kõlblikke kohustusi“ sõnadega „teisendatavaid kohustusi“; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „kõlblikke kohustusi“ sõnadega „teisendatavaid kohustusi“;

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | kohustused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/26/EÜ (*2) määratud süsteemide või süsteemi korraldajate või nendes osalejate ees, mis tulenevad sellises süsteemis osalemisest, või määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohase liidu tegevusloaga kesksete vastaspoolte ees ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda Euroopa Kindlustusjärelevalve sama määruse artikli 25 kohaselt tunnustab, ja mille tähtajani on jäänud vähem kui seitse päeva; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

kohustused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/26/EÜ (*2

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).“;"

*2

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „h) | direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis a, b, c või d osutatud kohustused ettevõtjate ees, kes on osa samast kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, kuid ei ole ise kriisilahendussubjektid, olenemata nende lõpptähtajast, välja arvatud juhul, kui nendest kohustustest tulenevad nõuded rahuldatakse pärast tavalistest tagamata kohustustest tulenevaid nõudeid vastavalt osaleva liikmesriigi õigusele, millega reguleeritakse 28. detsembril 2020 kohalduvat tavalist maksejõuetusmenetlust; erandi kohaldamise korral hindab kriisilahendusnõukogu, kas artikli 12g lõikele 2 vastavate kirjete summa on eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamise toetamiseks piisav.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„h)

direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis a, b, c või d osutatud kohustused ettevõtjate ees, kes on osa samast kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, kuid ei ole ise kriisilahendussubjektid, olenemata nende lõpptähtajast, välja arvatud juhul, kui nendest kohustustest tulenevad nõuded rahuldatakse pärast tavalistest tagamata kohustustest tulenevaid nõudeid vastavalt osaleva liikmesriigi õigusele, millega reguleeritakse 28. detsembril 2020 kohalduvat tavalist maksejõuetusmenetlust; erandi kohaldamise korral hindab kriisilahendusnõukogu, kas artikli 12g lõikele 2 vastavate kirjete summa on eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamise toetamiseks piisav.“;

| c) | lõikes 4 asendatakse sõnad „kohustusi, mille puhul saab rakendada nõudeõiguste ja kohustuste teisendamise vahendit“ sõnadega „teisendatavaid kohustusi“; |
| --- | --- |

c)

lõikes 4 asendatakse sõnad „kohustusi, mille puhul saab rakendada nõudeõiguste ja kohustuste teisendamise vahendit“ sõnadega „teisendatavaid kohustusi“;

| d) | lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kriisilahendusnõukogu hindab hoolikalt, kas krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate ees, kes on osa samast kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, kuid ei ole ise kriisilahendussubjektid, olevad kohustused, mis ei ole välistatud allahindamise või konverteerimise õiguse kohaldamisest lõike 3 punkti h alusel, tuleks välistada osaliselt või täielikult nende õiguste kohaldamisest esimese lõigu punktide a–d alusel, et tagada kriisilahendusstrateegia tulemuslik rakendamine.
  Kui käesoleva lõike alusel otsustatakse allahindamine või teisendamine mõne teisendatava kohustuse või teisendatavate kohustuste klassi puhul välistada või osaliselt välistada, võib muude teisendatavate kohustuste suhtes kohaldatava allahindamise või konverteerimise määra tõsta, võtmaks arvesse välistatud kohustusi, tingimusel et muude teisendatavate kohustuste suhtes kohaldatava allahindamise ja konverteerimise määr on kooskõlas artikli 15 lõike 1 punktis g sätestatud põhimõttega.“; |
| --- | --- |

d)

lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kriisilahendusnõukogu hindab hoolikalt, kas krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate ees, kes on osa samast kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, kuid ei ole ise kriisilahendussubjektid, olevad kohustused, mis ei ole välistatud allahindamise või konverteerimise õiguse kohaldamisest lõike 3 punkti h alusel, tuleks välistada osaliselt või täielikult nende õiguste kohaldamisest esimese lõigu punktide a–d alusel, et tagada kriisilahendusstrateegia tulemuslik rakendamine.

Kui käesoleva lõike alusel otsustatakse allahindamine või teisendamine mõne teisendatava kohustuse või teisendatavate kohustuste klassi puhul välistada või osaliselt välistada, võib muude teisendatavate kohustuste suhtes kohaldatava allahindamise või konverteerimise määra tõsta, võtmaks arvesse välistatud kohustusi, tingimusel et muude teisendatavate kohustuste suhtes kohaldatava allahindamise ja konverteerimise määr on kooskõlas artikli 15 lõike 1 punktis g sätestatud põhimõttega.“;

| e) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui teisendatav kohustus või teisendatavate kohustuste klass välistatakse lõike 5 alusel osaliselt või tervikuna ning kahjum, mida nende kohustustega oleks kaetud, ei ole täielikult üle antud teistele võlausaldajatele, võib fond anda kriisilahendusmenetluses olevale krediidiasutusele või investeerimisühingule rahalisi vahendeid ühe või mõlema järgmise tegemiseks:






  a) | katta kahjum, mida ei ole kaetud teisendatavate kohustustega, ning taastada kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara netoväärtus nullini vastavalt lõike 13 punktile a; |
| --- | --- | --- |

e)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui teisendatav kohustus või teisendatavate kohustuste klass välistatakse lõike 5 alusel osaliselt või tervikuna ning kahjum, mida nende kohustustega oleks kaetud, ei ole täielikult üle antud teistele võlausaldajatele, võib fond anda kriisilahendusmenetluses olevale krediidiasutusele või investeerimisühingule rahalisi vahendeid ühe või mõlema järgmise tegemiseks:

a)

katta kahjum, mida ei ole kaetud teisendatavate kohustustega, ning taastada kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara netoväärtus nullini vastavalt lõike 13 punktile a;

| b) | omandada omandiõiguse instrumente või kapitaliinstrumente kriisilahendusmenetluses olevas krediidiasutuses või investeerimisühingus, et see rekapitaliseerida vastavalt lõike 13 punktile b.“; |
| --- | --- |

b)

omandada omandiõiguse instrumente või kapitaliinstrumente kriisilahendusmenetluses olevas krediidiasutuses või investeerimisühingus, et see rekapitaliseerida vastavalt lõike 13 punktile b.“;

| f) | lõike 7 punktis a asendatakse sõnad „kõlblike kohustuste“ sõnadega „teisendatavate kohustuste“; |
| --- | --- |

f)

lõike 7 punktis a asendatakse sõnad „kõlblike kohustuste“ sõnadega „teisendatavate kohustuste“;

| g) | lõikes 13 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ asjaomases käändes sõnadega „teisendatavad kohustused“ asjaomases käändes.“ |
| --- | --- |

g)

lõikes 13 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ asjaomases käändes sõnadega „teisendatavad kohustused“ asjaomases käändes.“

| 12) | Artikli 31 lõikes 2 asendatakse tekst „artikli 45 lõigetes 9–13“ tekstiga „artiklis 45h“. |
| --- | --- |

12)

Artikli 31 lõikes 2 asendatakse tekst „artikli 45 lõigetes 9–13“ tekstiga „artiklis 45h“.

| 13) | Artikli 32 lõikes 1 asendatakse tekst „12“ tekstiga „12–12k“. |
| --- | --- |

13)

Artikli 32 lõikes 1 asendatakse tekst „12“ tekstiga „12–12k“.

Artikkel 2

Jõustumine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 28. detsembrist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2019

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

G. CIAMBA

---

(1)  
  ELT C 34, 31.1.2018, lk 17.

1

(2)  
  ELT C 209, 30.6.2017, lk 36.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. mai 2019. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

7

(8)  Komisjoni 23. märtsi 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1075, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks finantsseisundi taastamise kavade, kriisilahenduse kavade ja konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavade sisu, miinimumkriteeriumid, mille alusel peab pädev asutus finantsseisundi taastamise kavu ja konsolideerimisgrupi finantsseisundi taastamise kavu hindama, konsolideerimisgrupi finantstoetuse andmise tingimused, sõltumatute hindajate suhtes kohaldatavad nõuded, allahindamise ja konverteerimise õiguse lepingukohane tunnustamine, teavitamisnõuete ja peatamisteate menetlused ja sisu ning kriisilahenduse kolleegiumide tegevus (ELT L 184, 8.7.2016, lk 1).

8

---

DIREKTIIVID

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/253 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/253

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2019/878,

20. mai 2019,

millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 (5) võeti vastu aastatel 2007–2008 puhkenud finantskriisidele reageerimiseks. Need seadusandlikud meetmed on märkimisväärselt kaasa aidanud liidu finantssüsteemi tugevdamisele ning parandanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastupanuvõimet võimalike tulevaste šokkide suhtes. Kuigi meetmed olid väga põhjalikud, ei käsitletud neis krediidiasutuste ja investeerimisühingute kõiki nõrku kohti. Samuti laienes mõnele algselt kavandatud meetmele läbivaatamisklausel ning mõned meetmed ei olnud sujuva rakendamise võimaldamiseks piisavalt üksikasjalikud. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 (5) võeti vastu aastatel 2007–2008 puhkenud finantskriisidele reageerimiseks. Need seadusandlikud meetmed on märkimisväärselt kaasa aidanud liidu finantssüsteemi tugevdamisele ning parandanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastupanuvõimet võimalike tulevaste šokkide suhtes. Kuigi meetmed olid väga põhjalikud, ei käsitletud neis krediidiasutuste ja investeerimisühingute kõiki nõrku kohti. Samuti laienes mõnele algselt kavandatud meetmele läbivaatamisklausel ning mõned meetmed ei olnud sujuva rakendamise võimaldamiseks piisavalt üksikasjalikud.

| (2) | Käesoleva muutmisdirektiivi eesmärk on käsitleda küsimusi seoses direktiivi 2013/36/EL sätetega, mille puhul on ilmnenud, et need ei ole piisavalt selged ja mida on seetõttu mitmeti tõlgendatud, või mis on leitud olevat teatavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks liiga koormavad. Samuti sisaldab see direktiivi 2013/36/EL kohandusi, mida on vaja pärast muude asjakohaste liidu õigusaktide, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (6) vastuvõtmist või paralleelset määruse (EL) nr 575/2013 muutmise ettepanekut. Lisaks ühtlustatakse muudatusettepanekute kaudu praegust õigusraamistikku rahvusvaheliste arengusuundumustega, et edendada erinevate jurisdiktsioonide sidusust ja võrreldavust. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva muutmisdirektiivi eesmärk on käsitleda küsimusi seoses direktiivi 2013/36/EL sätetega, mille puhul on ilmnenud, et need ei ole piisavalt selged ja mida on seetõttu mitmeti tõlgendatud, või mis on leitud olevat teatavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks liiga koormavad. Samuti sisaldab see direktiivi 2013/36/EL kohandusi, mida on vaja pärast muude asjakohaste liidu õigusaktide, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (6) vastuvõtmist või paralleelset määruse (EL) nr 575/2013 muutmise ettepanekut. Lisaks ühtlustatakse muudatusettepanekute kaudu praegust õigusraamistikku rahvusvaheliste arengusuundumustega, et edendada erinevate jurisdiktsioonide sidusust ja võrreldavust.

| (3) | Finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad võivad olla pangandusgruppide emaettevõtjad ning usaldatavusnõuete kohaldamine on nõutav selliste valdusettevõtjate konsolideeritud finantsseisundi põhjal. Kuna selliste valdusettevõtjate kontrolli all olev krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda alati tagada vastavust nõuetele konsolideeritud alusel kogu konsolideerimisgrupi ulatuses, on vaja, et teatavad finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad arvatakse direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaste järelevalvevolituste otsesesse kohaldamisalasse, et tagada vastavus nõuetele konsolideeritud alusel. Seega tuleks ette näha spetsiaalne heakskiidumenetlus ja otsesed järelevalvevolitused teatavate finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate suhtes, et tagada, et neid valdusettevõtjaid saab käsitada otseselt vastutavana konsolideeritud usaldatavusnõuete täitmise tagamise eest, ilma et nende suhtes tuleks kohaldada täiendavaid usaldatavusnõudeid individuaalsel alusel. |
| --- | --- |

(3)

Finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad võivad olla pangandusgruppide emaettevõtjad ning usaldatavusnõuete kohaldamine on nõutav selliste valdusettevõtjate konsolideeritud finantsseisundi põhjal. Kuna selliste valdusettevõtjate kontrolli all olev krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda alati tagada vastavust nõuetele konsolideeritud alusel kogu konsolideerimisgrupi ulatuses, on vaja, et teatavad finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad arvatakse direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaste järelevalvevolituste otsesesse kohaldamisalasse, et tagada vastavus nõuetele konsolideeritud alusel. Seega tuleks ette näha spetsiaalne heakskiidumenetlus ja otsesed järelevalvevolitused teatavate finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate suhtes, et tagada, et neid valdusettevõtjaid saab käsitada otseselt vastutavana konsolideeritud usaldatavusnõuete täitmise tagamise eest, ilma et nende suhtes tuleks kohaldada täiendavaid usaldatavusnõudeid individuaalsel alusel.

| (4) | Teatavate finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate heakskiitmine ja järelevalve ei tohiks takistada konsolideerimisgruppidel otsustada seada konsolideerimisgrupis sisse konkreetne sisekord ja kehtestada ülesannete jaotus selliselt, nagu nad peavad sobivaks, et tagada vastavus konsolideeritud nõuetele, ja ei tohiks takistada otsese järelevalve teostamist nende konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle, kes kindlustavad usaldatavusnõuete täitmise konsolideeritud alusel. |
| --- | --- |

(4)

Teatavate finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate heakskiitmine ja järelevalve ei tohiks takistada konsolideerimisgruppidel otsustada seada konsolideerimisgrupis sisse konkreetne sisekord ja kehtestada ülesannete jaotus selliselt, nagu nad peavad sobivaks, et tagada vastavus konsolideeritud nõuetele, ja ei tohiks takistada otsese järelevalve teostamist nende konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle, kes kindlustavad usaldatavusnõuete täitmise konsolideeritud alusel.

| (5) | Konkreetsete asjaolude korral võib finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja, kes asutati ettevõttes osaluse omamiseks, heakskiitmisest vabastada. Kuigi nenditakse, et vabastatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja võib oma tavapärase äritegevuse käigus teha otsuseid, ei tohiks ta teha juhtimisalaseid, tegevusalaseid või finantsotsuseid, mis mõjutavad konsolideerimisgruppi või konsolideerimisgrupi tütarettevõtjat, kes on krediidiasutus või investeerimisühing või finantseerimisasutus. Selle nõude järgimise hindamisel peaks pädev asutus võtma arvesse äriühinguõiguse kohaseid asjakohaseid nõudeid, mida finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja peab järgima. |
| --- | --- |

(5)

Konkreetsete asjaolude korral võib finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja, kes asutati ettevõttes osaluse omamiseks, heakskiitmisest vabastada. Kuigi nenditakse, et vabastatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja võib oma tavapärase äritegevuse käigus teha otsuseid, ei tohiks ta teha juhtimisalaseid, tegevusalaseid või finantsotsuseid, mis mõjutavad konsolideerimisgruppi või konsolideerimisgrupi tütarettevõtjat, kes on krediidiasutus või investeerimisühing või finantseerimisasutus. Selle nõude järgimise hindamisel peaks pädev asutus võtma arvesse äriühinguõiguse kohaseid asjakohaseid nõudeid, mida finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja peab järgima.

| (6) | Konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele usaldatakse peamised konsolideeritud järelevalvega seotud tööülesanded. Seetõttu on vajalik, et konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on sobival viisil kaasatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmisesse ja järelevalvesse. Kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja asutamisliikmesriigis ei ole konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ühtlasi pädev asutus, siis tuleks heakskiit anda nende kahe asutuse ühise otsusega. Samuti peaks Euroopa Keskpank nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (7) kohase krediidiasutuste emaettevõtjate konsolideeritud järelevalve tegemise ülesande raames täitma oma ülesandeid seoses finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmise ja järelevalvega. |
| --- | --- |

(6)

Konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele usaldatakse peamised konsolideeritud järelevalvega seotud tööülesanded. Seetõttu on vajalik, et konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on sobival viisil kaasatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmisesse ja järelevalvesse. Kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja asutamisliikmesriigis ei ole konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ühtlasi pädev asutus, siis tuleks heakskiit anda nende kahe asutuse ühise otsusega. Samuti peaks Euroopa Keskpank nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (7) kohase krediidiasutuste emaettevõtjate konsolideeritud järelevalve tegemise ülesande raames täitma oma ülesandeid seoses finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmise ja järelevalvega.

| (7) | Komisjoni 28. juuli 2016. aasta aruandest „Tasustamisnõuete hindamine direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 alusel“ („komisjoni 28. juuli 2016. aasta aruanne“) ilmnes, et mõned direktiivis 2013/36/EL sätestatud põhimõtted, nimelt edasilükkamise ja finantsinstrumentides väljamaksmise nõuded, on väikestele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele liiga koormavad ega vasta nendega saavutatavale usaldatavusnõuetealasele kasule. Samalaadselt leiti, et nende nõuete kohaldamise kulud ületavad väikest muutuvtasu saavate töötajate puhul neist usaldatavusnõuetest tõusvat kasu, kuna muutuvtasu selline osakaal ei pane töötajaid üldse või eriti liigseid riske võtma. Seega on vaja väikesed krediidiasutused ja investeerimisühingud ning väikest muutuvtasu saavad töötajad direktiivis 2013/36/EL sätestatud edasilükkamise ja finantsinstrumentides väljamaksmise põhimõtete täitmisest vabastada, kuigi tavapäraselt tuleks kõikidelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõuda kõikide põhimõtete kohaldamist kõikide ametialases tegevuses oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili mõjutavate töötajate suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 28. juuli 2016. aasta aruandest „Tasustamisnõuete hindamine direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 alusel“ („komisjoni 28. juuli 2016. aasta aruanne“) ilmnes, et mõned direktiivis 2013/36/EL sätestatud põhimõtted, nimelt edasilükkamise ja finantsinstrumentides väljamaksmise nõuded, on väikestele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele liiga koormavad ega vasta nendega saavutatavale usaldatavusnõuetealasele kasule. Samalaadselt leiti, et nende nõuete kohaldamise kulud ületavad väikest muutuvtasu saavate töötajate puhul neist usaldatavusnõuetest tõusvat kasu, kuna muutuvtasu selline osakaal ei pane töötajaid üldse või eriti liigseid riske võtma. Seega on vaja väikesed krediidiasutused ja investeerimisühingud ning väikest muutuvtasu saavad töötajad direktiivis 2013/36/EL sätestatud edasilükkamise ja finantsinstrumentides väljamaksmise põhimõtete täitmisest vabastada, kuigi tavapäraselt tuleks kõikidelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõuda kõikide põhimõtete kohaldamist kõikide ametialases tegevuses oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili mõjutavate töötajate suhtes.

| (8) | Järelevalvealase ühtsuse ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrdsete tingimuste tagamiseks, samuti kõikjal liidus hoiustajate, investorite ja tarbijate kaitsmiseks on vaja selgeid, sidusaid ja ühtlustatud kriteeriume, mille alusel määrata kindaks need väikesed krediidiasutused ja investeerimisühingud ning muutuvtasu madal tase. Samal ajal on sobiv jätta liikmesriikidele teatav paindlikkus vajaduse korral rangema korra kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Järelevalvealase ühtsuse ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrdsete tingimuste tagamiseks, samuti kõikjal liidus hoiustajate, investorite ja tarbijate kaitsmiseks on vaja selgeid, sidusaid ja ühtlustatud kriteeriume, mille alusel määrata kindaks need väikesed krediidiasutused ja investeerimisühingud ning muutuvtasu madal tase. Samal ajal on sobiv jätta liikmesriikidele teatav paindlikkus vajaduse korral rangema korra kehtestamiseks.

| (9) | Meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 157. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kõnealust põhimõtet järjepidevalt kohaldama. Seepärast peaksid nad kasutama sooneutraalset tasustamispoliitikat. |
| --- | --- |

(9)

Meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 157. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kõnealust põhimõtet järjepidevalt kohaldama. Seepärast peaksid nad kasutama sooneutraalset tasustamispoliitikat.

| (10) | Tasustamisnõuete eesmärk on edendada krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist, viies kooskõlla nii krediidiasutuste ja investeerimisühingute kui ka nende töötajate pikemaajalised huvid, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili („oluliste riskide võtjad“). Samal ajal võidakse tütarettevõtjate suhtes, kes ei ole krediidiasutused või investeerimisühingud ning kelle suhtes seetõttu ei kohaldata direktiivi 2013/36/EL individuaalselt, kohaldada muid tasustamisnõudeid kooskõlas asjaomaste valdkondlike õigusaktidega, mis peaksid olema ülimuslikud. Seetõttu ei tuleks käesolevas direktiivis sätestatud tasustamisnõudeid reeglina konsolideeritud alusel selliste tütarettevõtjate suhtes kohaldada. Õigusliku arbitraaži vältimiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestatud tasustamisnõudeid siiski kohaldada konsolideeritud alusel töötajate suhtes tütarettevõtjates, kes osutavad spetsiifilisi teenuseid, nagu vara haldamine ja portfelli valitsemine või korralduste täitmine, millega sellised töötajad on volitatud, sõltumata sellise volituse vormist, täitma ametialaseid ülesandeid, mille tõttu saab nad kvalifitseerida „oluliste riskide võtjaks“ pangandusgrupi tasandil. Sellised volitused peaksid hõlmama delegeerimis- või allhankekokkulepete sõlmimist selliste töötajatega tütarettevõtjate ja teise krediidiasutuse või investeerimisühingu vahel samas konsolideerimisgrupis. Liikmesriike ei tohiks takistada kohaldamast käesolevas direktiivis sätestatud tasustamisnõudeid konsolideeritud alusel suurema tütarettevõtjate ja nende töötajate kogumi suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Tasustamisnõuete eesmärk on edendada krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist, viies kooskõlla nii krediidiasutuste ja investeerimisühingute kui ka nende töötajate pikemaajalised huvid, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili („oluliste riskide võtjad“). Samal ajal võidakse tütarettevõtjate suhtes, kes ei ole krediidiasutused või investeerimisühingud ning kelle suhtes seetõttu ei kohaldata direktiivi 2013/36/EL individuaalselt, kohaldada muid tasustamisnõudeid kooskõlas asjaomaste valdkondlike õigusaktidega, mis peaksid olema ülimuslikud. Seetõttu ei tuleks käesolevas direktiivis sätestatud tasustamisnõudeid reeglina konsolideeritud alusel selliste tütarettevõtjate suhtes kohaldada. Õigusliku arbitraaži vältimiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestatud tasustamisnõudeid siiski kohaldada konsolideeritud alusel töötajate suhtes tütarettevõtjates, kes osutavad spetsiifilisi teenuseid, nagu vara haldamine ja portfelli valitsemine või korralduste täitmine, millega sellised töötajad on volitatud, sõltumata sellise volituse vormist, täitma ametialaseid ülesandeid, mille tõttu saab nad kvalifitseerida „oluliste riskide võtjaks“ pangandusgrupi tasandil. Sellised volitused peaksid hõlmama delegeerimis- või allhankekokkulepete sõlmimist selliste töötajatega tütarettevõtjate ja teise krediidiasutuse või investeerimisühingu vahel samas konsolideerimisgrupis. Liikmesriike ei tohiks takistada kohaldamast käesolevas direktiivis sätestatud tasustamisnõudeid konsolideeritud alusel suurema tütarettevõtjate ja nende töötajate kogumi suhtes.

| (11) | Direktiivis 2013/36/EL nõutakse, et olulise osa, ja igal juhul vähemalt 50 % mis tahes muutuvkomponendist, moodustaks tasakaalustatud kogum, kuhu kuuluvad olenevalt asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu õiguslikust vormist aktsiad või samaväärsed osalused, või börsil noteerimata krediidiasutuse või investeerimisühingu puhul aktsiatega seotud instrumendid või muud samaväärsed mitterahalised instrumendid, ning võimaluse korral muud teatavatele tingimustele vastavad esimese või teise taseme instrumendid. Selle põhimõtte kohaselt saavad aktsiatega seotud instrumente kasutada üksnes börsil noteerimata krediidiasutused ja investeerimisühingud ning börsil noteeritud krediidiasutused ja investeerimisühingud on kohustatud kasutama aktsiaid. Komisjoni 28. juuli 2016. aasta aruandes leiti, et aktsiate kasutamisega võib börsil noteeritud krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks kaasneda märkimisväärne halduskoormus ja kulu. Samas on usaldatavuse valdkonnas võimalik saavutada samaväärne kasu seeläbi, et börsil noteeritud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel lubatakse kasutada aktsiatega seotud instrumente, mille väärtus muutub sarnaselt aktsiate väärtusega. Seega tuleks aktsiatega seotud instrumentide kasutamise võimalus anda ka börsil noteeritud krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivis 2013/36/EL nõutakse, et olulise osa, ja igal juhul vähemalt 50 % mis tahes muutuvkomponendist, moodustaks tasakaalustatud kogum, kuhu kuuluvad olenevalt asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu õiguslikust vormist aktsiad või samaväärsed osalused, või börsil noteerimata krediidiasutuse või investeerimisühingu puhul aktsiatega seotud instrumendid või muud samaväärsed mitterahalised instrumendid, ning võimaluse korral muud teatavatele tingimustele vastavad esimese või teise taseme instrumendid. Selle põhimõtte kohaselt saavad aktsiatega seotud instrumente kasutada üksnes börsil noteerimata krediidiasutused ja investeerimisühingud ning börsil noteeritud krediidiasutused ja investeerimisühingud on kohustatud kasutama aktsiaid. Komisjoni 28. juuli 2016. aasta aruandes leiti, et aktsiate kasutamisega võib börsil noteeritud krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks kaasneda märkimisväärne halduskoormus ja kulu. Samas on usaldatavuse valdkonnas võimalik saavutada samaväärne kasu seeläbi, et börsil noteeritud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel lubatakse kasutada aktsiatega seotud instrumente, mille väärtus muutub sarnaselt aktsiate väärtusega. Seega tuleks aktsiatega seotud instrumentide kasutamise võimalus anda ka börsil noteeritud krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.

| (12) | Järelevalvealasel läbivaatamisel ja hindamisel tuleks arvesse võtta krediidiasutuste ja investeerimisühingute suurust, struktuuri ja sisemist ülesehitust ning nende tegevuse olemust, ulatust ja keerukust. Kui erinevatel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on sarnane riskiprofiil, näiteks seetõttu, et neil on sarnane ärimudel või krediidiriski geograafiline asukoht, või nad on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed, peaks pädevatel asutustel olema võimalik kohandada läbivaatamise ja hindamise protsessi metoodikat nii, et saab käsitleda sama riskiprofiiliga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ühiseid omadusi ja riske. Selline kohandamine ei tohiks siiski takistada pädevatel asutustel võtta nõuetekohaselt arvesse iga krediidiasutust või investeerimisühingut mõjutavaid konkreetseid riske ega muuta võetud meetme krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist laadi. |
| --- | --- |

(12)

Järelevalvealasel läbivaatamisel ja hindamisel tuleks arvesse võtta krediidiasutuste ja investeerimisühingute suurust, struktuuri ja sisemist ülesehitust ning nende tegevuse olemust, ulatust ja keerukust. Kui erinevatel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on sarnane riskiprofiil, näiteks seetõttu, et neil on sarnane ärimudel või krediidiriski geograafiline asukoht, või nad on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed, peaks pädevatel asutustel olema võimalik kohandada läbivaatamise ja hindamise protsessi metoodikat nii, et saab käsitleda sama riskiprofiiliga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ühiseid omadusi ja riske. Selline kohandamine ei tohiks siiski takistada pädevatel asutustel võtta nõuetekohaselt arvesse iga krediidiasutust või investeerimisühingut mõjutavaid konkreetseid riske ega muuta võetud meetme krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist laadi.

| (13) | Pädevate asutuste kehtestataval täiendavate omavahendite nõudel on krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite üldise taseme kujundamisel suur mõju ning see on turuosaliste jaoks oluline, sest kehtestatud täiendavate omavahendite nõue mõjutab dividendimaksete, preemiamaksete ja täiendavate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide maksete piirangute käivitamise aega. Selleks et tagada sätete ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides ja siseturu nõuetekohane toimimine, tuleks täiendavate omavahendite nõude kehtestamise tingimused selgelt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(13)

Pädevate asutuste kehtestataval täiendavate omavahendite nõudel on krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite üldise taseme kujundamisel suur mõju ning see on turuosaliste jaoks oluline, sest kehtestatud täiendavate omavahendite nõue mõjutab dividendimaksete, preemiamaksete ja täiendavate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide maksete piirangute käivitamise aega. Selleks et tagada sätete ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides ja siseturu nõuetekohane toimimine, tuleks täiendavate omavahendite nõude kehtestamise tingimused selgelt kindlaks määrata.

| (14) | Pädevate asutuste kehtestatav täiendavate omavahendite nõue peaks olema seotud krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetse olukorraga ning olema nõuetekohaselt põhjendatud. Täiendavate omavahendite nõudeid võib kehtestada selleks, et käsitleda riske või riski elemente, mis on määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud omavahendite nõuete kohaldamisalast sõnaselgelt välja jäetud või mille puhul ei ole need nõuded sõnaselgelt kohaldatavad, üksnes sellises ulatuses, mis on vajalik krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetset olukorda arvestades. Need nõuded tuleks asjaomases omavahendite nõuete hierarhias paigutada asjaomaste minimaalsete omavahendite nõuetest ettepoole ja kombineeritud puhvri nõudest või asjakohasel juhul finantsvõimenduse määra puhvri nõudest tahapoole. Asjaolu, et täiendavate omavahendite nõue on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine, peaks takistama selle kasutamist makrotasandi usaldatavusriskide ja süsteemsete riskide käsitlemise vahendina. See ei tohiks siiski takistada pädevatel asutustel käsitleda muu hulgas täiendavate omavahendite nõuete abil eri krediidiasutuste või investeerimisühingute riske, mis tulenevad nende tegevusest, kaasa arvatud riske, mis kajastavad teatavate majandus- või turuarengute mõju konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. |
| --- | --- |

(14)

Pädevate asutuste kehtestatav täiendavate omavahendite nõue peaks olema seotud krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetse olukorraga ning olema nõuetekohaselt põhjendatud. Täiendavate omavahendite nõudeid võib kehtestada selleks, et käsitleda riske või riski elemente, mis on määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud omavahendite nõuete kohaldamisalast sõnaselgelt välja jäetud või mille puhul ei ole need nõuded sõnaselgelt kohaldatavad, üksnes sellises ulatuses, mis on vajalik krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetset olukorda arvestades. Need nõuded tuleks asjaomases omavahendite nõuete hierarhias paigutada asjaomaste minimaalsete omavahendite nõuetest ettepoole ja kombineeritud puhvri nõudest või asjakohasel juhul finantsvõimenduse määra puhvri nõudest tahapoole. Asjaolu, et täiendavate omavahendite nõue on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine, peaks takistama selle kasutamist makrotasandi usaldatavusriskide ja süsteemsete riskide käsitlemise vahendina. See ei tohiks siiski takistada pädevatel asutustel käsitleda muu hulgas täiendavate omavahendite nõuete abil eri krediidiasutuste või investeerimisühingute riske, mis tulenevad nende tegevusest, kaasa arvatud riske, mis kajastavad teatavate majandus- või turuarengute mõju konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile.

| (15) | Finantsvõimenduse määra nõue kehtib paralleelselt riskipõhiste omavahendite nõuetega. Seega tuleks ülemäärase finantsvõimenduse riski maandamiseks pädevate asutuste poolt kehtestatavad täiendavate omavahendite nõue liita minimaalse finantsvõimenduse määra nõudega, mitte riskipõhiste omavahendite miinimumnõudega. Lisaks peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud saama oma finantsvõimenduse nõude täitmiseks kasutatavaid esimese taseme põhiomavahendeid kasutada ka oma riskipõhiste omavahendite nõuete, sealhulgas kombineeritud puhvri nõude täitmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Finantsvõimenduse määra nõue kehtib paralleelselt riskipõhiste omavahendite nõuetega. Seega tuleks ülemäärase finantsvõimenduse riski maandamiseks pädevate asutuste poolt kehtestatavad täiendavate omavahendite nõue liita minimaalse finantsvõimenduse määra nõudega, mitte riskipõhiste omavahendite miinimumnõudega. Lisaks peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud saama oma finantsvõimenduse nõude täitmiseks kasutatavaid esimese taseme põhiomavahendeid kasutada ka oma riskipõhiste omavahendite nõuete, sealhulgas kombineeritud puhvri nõude täitmiseks.

| (16) | Pädevatel asutustel peaks olema võimalik anda suunistega krediidiasutusele või investeerimisühingule teada sellise kapitali igast muudatusest, mis ületab asjakohaseid minimaalsete omavahendite nõudeid, asjakohast täiendavate omavahendite nõuet ning asjakohasel juhul kombineeritud puhvri nõuet või finantsvõimenduse määra puhvri nõuet ja mille omamist nad selliselt krediidiasutuselt või investeerimisühingult tulevikku arvestavate stressistsenaariumitega toimetulekuks eeldavad. Kuna see suunis on kapitalieesmärk, tuleks seda käsitada asjakohastest minimaalsete omavahendite nõuetest, asjakohasest täiendavate omavahendite nõudest ja kombineeritud puhvri nõudest või asjakohasel juhul finantsvõimenduse puhvri nõudest eespool olevana. Kui selle eesmärgini ei jõuta, ei peaks see põhjustama direktiivis 2013/36/EL sätestatud väljamaksete piiranguid. Võttes arvesse, et täiendavate omavahendite suunis kajastab järelevalvealaseid ootusi, ei tohiks ei direktiivis 2013/36/EL ega määruses (EL) nr 575/2013 näha selle suunisega seoses ette kohustuslikku teabe avaldamist, ent ka mitte keelata pädevatel asutustel taotleda suunise avaldamist. Kui krediidiasutus või investeerimisühing jätab kapitalieesmärgi korduvalt täitmata, siis peaks pädeval asutusel olema õigus kohaldada järelevalvemeetmeid ja vajaduse korral kehtestada täiendavate omavahendite nõudeid. |
| --- | --- |

(16)

Pädevatel asutustel peaks olema võimalik anda suunistega krediidiasutusele või investeerimisühingule teada sellise kapitali igast muudatusest, mis ületab asjakohaseid minimaalsete omavahendite nõudeid, asjakohast täiendavate omavahendite nõuet ning asjakohasel juhul kombineeritud puhvri nõuet või finantsvõimenduse määra puhvri nõuet ja mille omamist nad selliselt krediidiasutuselt või investeerimisühingult tulevikku arvestavate stressistsenaariumitega toimetulekuks eeldavad. Kuna see suunis on kapitalieesmärk, tuleks seda käsitada asjakohastest minimaalsete omavahendite nõuetest, asjakohasest täiendavate omavahendite nõudest ja kombineeritud puhvri nõudest või asjakohasel juhul finantsvõimenduse puhvri nõudest eespool olevana. Kui selle eesmärgini ei jõuta, ei peaks see põhjustama direktiivis 2013/36/EL sätestatud väljamaksete piiranguid. Võttes arvesse, et täiendavate omavahendite suunis kajastab järelevalvealaseid ootusi, ei tohiks ei direktiivis 2013/36/EL ega määruses (EL) nr 575/2013 näha selle suunisega seoses ette kohustuslikku teabe avaldamist, ent ka mitte keelata pädevatel asutustel taotleda suunise avaldamist. Kui krediidiasutus või investeerimisühing jätab kapitalieesmärgi korduvalt täitmata, siis peaks pädeval asutusel olema õigus kohaldada järelevalvemeetmeid ja vajaduse korral kehtestada täiendavate omavahendite nõudeid.

| (17) | Direktiivi 2013/36/EL sätted kauplemisportfellivälisest tegevusest tuleneva intressiriski kohta on seotud määruse (EL) nr 575/2013 asjakohaste sätetega, mille jaoks krediidiasutused ja investeerimisühingud vajavad pikemat rakendusperioodi. Kauplemisportfellivälisest tegevusest tuleneva intressiriski nõuete kohaldamise ühtlustamiseks tuleks käesoleva direktiivi asjaomaste sätete täitmiseks vajalikke sätteid kohaldada samast kuupäevast kui määruse (EL) nr 575/2013 asjaomaseid sätteid. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivi 2013/36/EL sätted kauplemisportfellivälisest tegevusest tuleneva intressiriski kohta on seotud määruse (EL) nr 575/2013 asjakohaste sätetega, mille jaoks krediidiasutused ja investeerimisühingud vajavad pikemat rakendusperioodi. Kauplemisportfellivälisest tegevusest tuleneva intressiriski nõuete kohaldamise ühtlustamiseks tuleks käesoleva direktiivi asjaomaste sätete täitmiseks vajalikke sätteid kohaldada samast kuupäevast kui määruse (EL) nr 575/2013 asjaomaseid sätteid.

| (18) | Selleks et ühtlustada kauplemisportfellivälisest tegevusest tuleneva intressiriski arvutamist olukorras, kus krediidiasutuste ja investeerimisühingute sisesüsteemides kõnealust riski rahuldavalt ei mõõdeta, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (8) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) („Euroopa Pangandusjärelevalve“) poolt välja töötatud regulatiivsed tehnilised standardid, et kujundada välja standardmeetod sellise riski hindamiseks. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et ühtlustada kauplemisportfellivälisest tegevusest tuleneva intressiriski arvutamist olukorras, kus krediidiasutuste ja investeerimisühingute sisesüsteemides kõnealust riski rahuldavalt ei mõõdeta, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (8) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) („Euroopa Pangandusjärelevalve“) poolt välja töötatud regulatiivsed tehnilised standardid, et kujundada välja standardmeetod sellise riski hindamiseks. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

| (19) | Selleks et pädevad asutused suudaksid paremini tuvastada, milliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahju võib kauplemisportfellivälistes tegevustes osutuda võimaliku intressimäärade muutumise tulemusel ülemääraseks, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Pangandusjärelevalve poolt välja töötatud regulatiivsed tehnilised standardid. Nendes regulatiivsetes tehnilistes standardites tuleks täpsustada järgmine: kuus järelevalvealast šokistsenaariumi, mida kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kasutama omavahendite majandusliku väärtuse muutumise arvutamiseks; ühised eeldused, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad rakendama oma sisesüsteemides omavahendite majandusliku väärtuse arvutamiseks ning arvestades võimalikku vajadust erikriteeriumide järele, et tuvastada krediidiasutused ja investeerimisühingud, mille puhul võiks pärast intressimäärade muutustest tingitud netointressitulu langust olla õigustatud järelevalvemeetmed; ning millal on tegemist märkimisväärse vähenemisega. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et pädevad asutused suudaksid paremini tuvastada, milliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahju võib kauplemisportfellivälistes tegevustes osutuda võimaliku intressimäärade muutumise tulemusel ülemääraseks, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Pangandusjärelevalve poolt välja töötatud regulatiivsed tehnilised standardid. Nendes regulatiivsetes tehnilistes standardites tuleks täpsustada järgmine: kuus järelevalvealast šokistsenaariumi, mida kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kasutama omavahendite majandusliku väärtuse muutumise arvutamiseks; ühised eeldused, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad rakendama oma sisesüsteemides omavahendite majandusliku väärtuse arvutamiseks ning arvestades võimalikku vajadust erikriteeriumide järele, et tuvastada krediidiasutused ja investeerimisühingud, mille puhul võiks pärast intressimäärade muutustest tingitud netointressitulu langust olla õigustatud järelevalvemeetmed; ning millal on tegemist märkimisväärse vähenemisega. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

| (20) | Võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamisega on väga tähtis finantssüsteemi stabiilsuse ja usaldusväärsuse säilitamiseks. Krediidiasutuse või investeerimisühingu rahapesus ja terrorismi rahastamises osalemise paljastamisel võib olla mõju tema elujõulisusele ja finantssüsteemi stabiilsusele. Koos asutuste ja organitega, kes vastutavad rahapesuvastaste sätete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/849, (9) on ka tegevuslubade andmise ja usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eest vastutavatel pädevatel asutustel tähtis roll puuduste tuvastamisel ja nende eest karistuste määramisel. Seepärast peaksid sellised pädevad asutused võtma rahapesu ja terrorismi rahastamisega seonduvaid kaalutlusi järjepidevalt arvesse oma asjakohases järelevalvetegevuses, sealhulgas järelevalvealase hindamise ja läbivaatamise protsessides, krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimise korralduse, protseduuride ja eri kordade piisavuse hindamistes ning juhtorgani liikmete sobivuse hindamistes, teatama tuvastatud asjaoludest vastavalt rahapesuvastaste sätete järgimise eest vastutavatele asjakohastele asutustele ja organitele ning võtma vajaduse korral järelevalvemeetmeid kooskõlas oma volitustega direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013alusel. Teabe esitamisel tuleks tugineda asjaoludele, mis on ilmnenud selliste pädevate asutuste vastutusalasse kuuluvate tegevusloa andmise, heakskiitmise ja läbivaatamisprotsesside käigus, ning direktiivi (EL) 2015/849 järgimise eest vastutavatelt asutustelt ja organitelt saadud teabele. |
| --- | --- |

(20)

Võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamisega on väga tähtis finantssüsteemi stabiilsuse ja usaldusväärsuse säilitamiseks. Krediidiasutuse või investeerimisühingu rahapesus ja terrorismi rahastamises osalemise paljastamisel võib olla mõju tema elujõulisusele ja finantssüsteemi stabiilsusele. Koos asutuste ja organitega, kes vastutavad rahapesuvastaste sätete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/849, (9) on ka tegevuslubade andmise ja usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eest vastutavatel pädevatel asutustel tähtis roll puuduste tuvastamisel ja nende eest karistuste määramisel. Seepärast peaksid sellised pädevad asutused võtma rahapesu ja terrorismi rahastamisega seonduvaid kaalutlusi järjepidevalt arvesse oma asjakohases järelevalvetegevuses, sealhulgas järelevalvealase hindamise ja läbivaatamise protsessides, krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimise korralduse, protseduuride ja eri kordade piisavuse hindamistes ning juhtorgani liikmete sobivuse hindamistes, teatama tuvastatud asjaoludest vastavalt rahapesuvastaste sätete järgimise eest vastutavatele asjakohastele asutustele ja organitele ning võtma vajaduse korral järelevalvemeetmeid kooskõlas oma volitustega direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013alusel. Teabe esitamisel tuleks tugineda asjaoludele, mis on ilmnenud selliste pädevate asutuste vastutusalasse kuuluvate tegevusloa andmise, heakskiitmise ja läbivaatamisprotsesside käigus, ning direktiivi (EL) 2015/849 järgimise eest vastutavatelt asutustelt ja organitelt saadud teabele.

| (21) | Üks liidus finantskriisist saadud olulisi õppetunde oli vajadus tagada piisav institutsiooniline ja poliitiline raamistik, et hoida ära ja käsitleda tasakaalustamatusi liidus. Pidades silmas viimaseid institutsioonilisi arenguid liidus, on makrotasandi usaldatavusnõuete raamistiku põhjalik läbivaatamine õigustatud. |
| --- | --- |

(21)

Üks liidus finantskriisist saadud olulisi õppetunde oli vajadus tagada piisav institutsiooniline ja poliitiline raamistik, et hoida ära ja käsitleda tasakaalustamatusi liidus. Pidades silmas viimaseid institutsioonilisi arenguid liidus, on makrotasandi usaldatavusnõuete raamistiku põhjalik läbivaatamine õigustatud.

| (22) | Direktiiv 2013/36/EL ei tohiks takistada liikmesriikidel rakendada riigisisese õiguse meetmeid, mis on mõeldud finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamiseks, muu hulgas näiteks laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhte piirangute, võla ja sissetuleku suhte piirangute ning võla teenindamise kulude ja sissetuleku suhte piirangute kehtestamine ning muud laenuandmise standardeid käsitlevad meetmed. |
| --- | --- |

(22)

Direktiiv 2013/36/EL ei tohiks takistada liikmesriikidel rakendada riigisisese õiguse meetmeid, mis on mõeldud finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamiseks, muu hulgas näiteks laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhte piirangute, võla ja sissetuleku suhte piirangute ning võla teenindamise kulude ja sissetuleku suhte piirangute kehtestamine ning muud laenuandmise standardeid käsitlevad meetmed.

| (23) | Selleks et tagada, et vastutsüklilised kapitalipuhvrid kajastavad piisavalt krediidi ülemäärase kasvu riski pangandussektorile, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutama krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhised puhvrid, mis põhineksid kaalutud keskmisel vastutsüklilise puhvri määral, mida kohaldatakse riikides, kus nende krediidiriski positsioonid võetakse. Iga liikmesriik peaks seega määrama asutuse, kes vastutab selles liikmesriigis vastutsüklilise puhvri suuruse kehtestamise eest. Puhvri suuruse määramisel tuleks võtta arvesse krediidimahu kasvu ning laenude ja sisemajanduse koguprodukti (SKP) suhte muutusi kõnealuses liikmesriigis, samuti muid finantssüsteemi stabiilsust ohustavate riskide seisukohast olulisi muutujaid. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada, et vastutsüklilised kapitalipuhvrid kajastavad piisavalt krediidi ülemäärase kasvu riski pangandussektorile, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutama krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhised puhvrid, mis põhineksid kaalutud keskmisel vastutsüklilise puhvri määral, mida kohaldatakse riikides, kus nende krediidiriski positsioonid võetakse. Iga liikmesriik peaks seega määrama asutuse, kes vastutab selles liikmesriigis vastutsüklilise puhvri suuruse kehtestamise eest. Puhvri suuruse määramisel tuleks võtta arvesse krediidimahu kasvu ning laenude ja sisemajanduse koguprodukti (SKP) suhte muutusi kõnealuses liikmesriigis, samuti muid finantssüsteemi stabiilsust ohustavate riskide seisukohast olulisi muutujaid.

| (24) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik nõuda, et teatavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hoiaksid lisaks kapitali säilitamise puhvrile ja vastutsüklilisele kapitalipuhvrile süsteemse riski puhvrit, et ennetada ja maandada makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riske või süsteemseid riske, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) nr 575/2013 ega direktiiviga 2013/36/EL, nimelt finantssüsteemi häire riski, millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed finantssüsteemile ja konkreetse liikmesriigi reaalmajandusele. Süsteemse riski puhvri määra tuleks kohaldada kõigi riskipositsioonide või riskipositsioonide alamrühmade suhtes ja kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute või nende ühe või mitme allüksuse suhtes, kui krediidiasutuste ja investeerimisühingute majandustegevuses esineb sarnane riskiprofiil. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik nõuda, et teatavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hoiaksid lisaks kapitali säilitamise puhvrile ja vastutsüklilisele kapitalipuhvrile süsteemse riski puhvrit, et ennetada ja maandada makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riske või süsteemseid riske, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) nr 575/2013 ega direktiiviga 2013/36/EL, nimelt finantssüsteemi häire riski, millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed finantssüsteemile ja konkreetse liikmesriigi reaalmajandusele. Süsteemse riski puhvri määra tuleks kohaldada kõigi riskipositsioonide või riskipositsioonide alamrühmade suhtes ja kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute või nende ühe või mitme allüksuse suhtes, kui krediidiasutuste ja investeerimisühingute majandustegevuses esineb sarnane riskiprofiil.

| (25) | Oluline on ühtlustada ametiasutuste koordineerimismehhanismi, tagada selge vastutusvaldkondade jaotus, lihtsustada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikavahendite aktiveerimist ja laiendada makrotasandi usaldatavusnõuete töövahendeid, et tagada, et ametiasutustel oleks võimalik tegeleda süsteemsete riskidega õigel ajal ja tõhusalt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1092/2010 (10) asutatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult oodatakse olulise rolli võtmist makrotasandi usaldatavusmeetmete koordineerimisel ning liikmesriikides kavandatud makrotasandi usaldatavusmeetmeid käsitleva teabe edastamisel, eriti vastuvõetud makrotasandi usaldatavusmeetmete oma veebisaidil avaldamise kaudu ja kavandatud makrotasandi usaldatavusmeetmetest teatamise järgselt toimuva ametiasutuste vahelise teabejagamise kaudu. Selleks et tagada sobiv poliitiliste meetmete võtmine liikmesriikides, jälgib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eeldatavalt liikmesriikide makrotasandi usaldatavusnõuete alaste poliitikameetmete piisavust ja järjepidevust, muu hulgas jälgides seda, kas vahendeid kasutatakse sidusal ja mittekattuval viisil. |
| --- | --- |

(25)

Oluline on ühtlustada ametiasutuste koordineerimismehhanismi, tagada selge vastutusvaldkondade jaotus, lihtsustada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikavahendite aktiveerimist ja laiendada makrotasandi usaldatavusnõuete töövahendeid, et tagada, et ametiasutustel oleks võimalik tegeleda süsteemsete riskidega õigel ajal ja tõhusalt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1092/2010 (10) asutatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult oodatakse olulise rolli võtmist makrotasandi usaldatavusmeetmete koordineerimisel ning liikmesriikides kavandatud makrotasandi usaldatavusmeetmeid käsitleva teabe edastamisel, eriti vastuvõetud makrotasandi usaldatavusmeetmete oma veebisaidil avaldamise kaudu ja kavandatud makrotasandi usaldatavusmeetmetest teatamise järgselt toimuva ametiasutuste vahelise teabejagamise kaudu. Selleks et tagada sobiv poliitiliste meetmete võtmine liikmesriikides, jälgib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eeldatavalt liikmesriikide makrotasandi usaldatavusnõuete alaste poliitikameetmete piisavust ja järjepidevust, muu hulgas jälgides seda, kas vahendeid kasutatakse sidusal ja mittekattuval viisil.

| (26) | Asjaomased pädevad või määratud asutused peaksid vältima direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud makrotasandi usaldatavusmeetmete dubleerivat või ebajärjekindlat kasutamist. Eelkõige peaksid asjaomased pädevad või määratud asutused nõuetekohaselt kaaluma seda, kas direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaselt võetud meetmed dubleerivad muid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124, 164 või 458 kohaseid olemasolevaid või tulevasi meetmeid või on nendega vastuolus. |
| --- | --- |

(26)

Asjaomased pädevad või määratud asutused peaksid vältima direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud makrotasandi usaldatavusmeetmete dubleerivat või ebajärjekindlat kasutamist. Eelkõige peaksid asjaomased pädevad või määratud asutused nõuetekohaselt kaaluma seda, kas direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaselt võetud meetmed dubleerivad muid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124, 164 või 458 kohaseid olemasolevaid või tulevasi meetmeid või on nendega vastuolus.

| (27) | Pädevad või määratud asutused peaksid saama konsolideerimisgrupi struktuurist tingitud riskide laadi ja jaotumise alusel kindlaks määrata muude süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri kohaldamise tasandi(d). Mõnel juhul võib olla asjakohane, et pädev või määratud asutus kehtestaks muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri ainult allpool kõrgeimat konsolideerimistasandit. |
| --- | --- |

(27)

Pädevad või määratud asutused peaksid saama konsolideerimisgrupi struktuurist tingitud riskide laadi ja jaotumise alusel kindlaks määrata muude süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri kohaldamise tasandi(d). Mõnel juhul võib olla asjakohane, et pädev või määratud asutus kehtestaks muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri ainult allpool kõrgeimat konsolideerimistasandit.

| (28) | Vastavalt Baseli pangandusjärelevalve komitee poolt globaalsete süsteemselt oluliste pankade jaoks avaldatud hindamismetoodikale näitavad krediidiasutuse või investeerimisühingu jurisdiktsiooniülesed nõuded ja kohustused selle globaalset süsteemselt olulisust ja mõju, mis selle maksejõuetusel võib olla ülemaailmsele finantssüsteemile. Need näitajad kajastavad konkreetseid mureküsimusi, mis puudutavad näiteks suuremaid raskusi olulise piiriülese tegevusega krediidiasutuste ja investeerimisühingute kriisilahenduse koordineerimisel. Edusammude tegemine kriisilahenduse suhtes ühise lähenemisviisi võtmisel tulenevalt ühtsete reeglite tugevdamisest ja ühtse kriisilahenduskorra loomisest on märkimisväärselt parandanud suutlikkust tagada piiriüleste konsolideerimisgruppide puhul korrakohane kriisilahendus pangandusliidus. Seepärast ja ilma et see piiraks pädevate või määratud asutuste suutlikkust teha järelevalvealaseid otsuseid, tuleks arvutada neid edusamme kajastav alternatiivne punktisumma ning pädevad või määratud asutused peaksid võtma seda punktisummat arvesse krediidiasutuste süsteemse olulisuse hindamisel, ilma et see mõjutaks Baseli pangandusjärelevalve komiteele rahvusvaheliste näitajate kindlaksmääramiseks esitatavaid andmeid. Euroopa Pangandusjärelevalve peaks töötama välja ajakohastatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada täiendav globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodika, et võimaldada ühtse kriisilahenduskorra kontekstis tunnistada integreeritud Euroopa kriisilahendusraamistiku eripärasid. Seda metoodikat tuleks kasutada üksnes globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri kalibreerimiseks. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt Baseli pangandusjärelevalve komitee poolt globaalsete süsteemselt oluliste pankade jaoks avaldatud hindamismetoodikale näitavad krediidiasutuse või investeerimisühingu jurisdiktsiooniülesed nõuded ja kohustused selle globaalset süsteemselt olulisust ja mõju, mis selle maksejõuetusel võib olla ülemaailmsele finantssüsteemile. Need näitajad kajastavad konkreetseid mureküsimusi, mis puudutavad näiteks suuremaid raskusi olulise piiriülese tegevusega krediidiasutuste ja investeerimisühingute kriisilahenduse koordineerimisel. Edusammude tegemine kriisilahenduse suhtes ühise lähenemisviisi võtmisel tulenevalt ühtsete reeglite tugevdamisest ja ühtse kriisilahenduskorra loomisest on märkimisväärselt parandanud suutlikkust tagada piiriüleste konsolideerimisgruppide puhul korrakohane kriisilahendus pangandusliidus. Seepärast ja ilma et see piiraks pädevate või määratud asutuste suutlikkust teha järelevalvealaseid otsuseid, tuleks arvutada neid edusamme kajastav alternatiivne punktisumma ning pädevad või määratud asutused peaksid võtma seda punktisummat arvesse krediidiasutuste süsteemse olulisuse hindamisel, ilma et see mõjutaks Baseli pangandusjärelevalve komiteele rahvusvaheliste näitajate kindlaksmääramiseks esitatavaid andmeid. Euroopa Pangandusjärelevalve peaks töötama välja ajakohastatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada täiendav globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodika, et võimaldada ühtse kriisilahenduskorra kontekstis tunnistada integreeritud Euroopa kriisilahendusraamistiku eripärasid. Seda metoodikat tuleks kasutada üksnes globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri kalibreerimiseks. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

| (29) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt parendada ja täpsustada juba kehtivaid liidu õigusakte, millega tagatakse krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ühtsete usaldatavusnõuete kohaldamine kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(29)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt parendada ja täpsustada juba kehtivaid liidu õigusakte, millega tagatakse krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ühtsete usaldatavusnõuete kohaldamine kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (30) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (11) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(30)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (11) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud.

| (31) | Seepärast tuleks direktiivi 2013/36/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(31)

Seepärast tuleks direktiivi 2013/36/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2013/36/EL muutmine

Direktiivi 2013/36/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

  „5.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmise suhtes:






  1) | investeerimisühingute tegevuse alustamise tingimused niivõrd, kuivõrd see on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (*1); |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmise suhtes:

1)

investeerimisühingute tegevuse alustamise tingimused niivõrd, kuivõrd see on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (*1);

| 2) | keskpangad; |
| --- | --- |

2)

keskpangad;

| 3) | postižiiroasutused; |
| --- | --- |

3)

postižiiroasutused;

| 4) | Taanis „Eksport Kredit Fonden“, „Eksport Kredit Fonden A/S“, „Danmarks Skibskredit A/S“ ja „KommuneKredit“; |
| --- | --- |

4)

Taanis „Eksport Kredit Fonden“, „Eksport Kredit Fonden A/S“, „Danmarks Skibskredit A/S“ ja „KommuneKredit“;

| 5) | Saksamaal „Kreditanstalt für Wiederaufbau“, „'Landwirtschaftliche Rentenbank“, „Bremer Aufbau-Bank GmbH“, „Hamburgische Investitions- und Förderbank“, „Investitionsbank Berlin“, „Investitionsbank des Landes Brandenburg“, „Investitionsbank Schleswig-Holstein“, „Investitions- und Förderbank Niedersachsen – NBank“, „Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz“, „Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank“, „LfA Förderbank Bayern“, „NRW.BANK“, „Saarländische Investitionskreditbank AG“, „Sächsische Aufbaubank – Förderbank“, „Thüringer Aufbaubank“, ettevõtjad, keda seaduse „Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz“ alusel käsitatakse osana riiklikust elamumajanduspoliitikast ja kelle peamine tegevusvaldkond ei ole pangandustegevus, ning ettevõtjad, keda kõnealuse seaduse alusel käsitatakse mittetulunduslike elamumajanduse ettevõtjatena; |
| --- | --- |

5)

Saksamaal „Kreditanstalt für Wiederaufbau“, „'Landwirtschaftliche Rentenbank“, „Bremer Aufbau-Bank GmbH“, „Hamburgische Investitions- und Förderbank“, „Investitionsbank Berlin“, „Investitionsbank des Landes Brandenburg“, „Investitionsbank Schleswig-Holstein“, „Investitions- und Förderbank Niedersachsen – NBank“, „Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz“, „Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank“, „LfA Förderbank Bayern“, „NRW.BANK“, „Saarländische Investitionskreditbank AG“, „Sächsische Aufbaubank – Förderbank“, „Thüringer Aufbaubank“, ettevõtjad, keda seaduse „Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz“ alusel käsitatakse osana riiklikust elamumajanduspoliitikast ja kelle peamine tegevusvaldkond ei ole pangandustegevus, ning ettevõtjad, keda kõnealuse seaduse alusel käsitatakse mittetulunduslike elamumajanduse ettevõtjatena;

| 6) | Eestis „hoiu-laenuühistud“, mis on hoiu-laenuühistu seaduse kohaselt tunnustatavad ühistud; |
| --- | --- |

6)

Eestis „hoiu-laenuühistud“, mis on hoiu-laenuühistu seaduse kohaselt tunnustatavad ühistud;

| 7) | Iirimaal Strategic Banking Corporation of Ireland, krediidikassad ja vastastikuse abistamise ühingud; |
| --- | --- |

7)

Iirimaal Strategic Banking Corporation of Ireland, krediidikassad ja vastastikuse abistamise ühingud;

| 8) | Kreekas „Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων“ (Tamio Parakatathikon kai Danion); |
| --- | --- |

8)

Kreekas „Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων“ (Tamio Parakatathikon kai Danion);

| 9) | Hispaanias „Instituto de Crédito Oficial“; |
| --- | --- |

9)

Hispaanias „Instituto de Crédito Oficial“;

| 10) | Prantsusmaal „Caisse des dépôts et consignations“; |
| --- | --- |

10)

Prantsusmaal „Caisse des dépôts et consignations“;

| 11) | Horvaatias „kreditne unije“ ja „Hrvatska banka za obnovu i razvitak“; |
| --- | --- |

11)

Horvaatias „kreditne unije“ ja „Hrvatska banka za obnovu i razvitak“;

| 12) | Itaalias „Cassa depositi e prestiti“; |
| --- | --- |

12)

Itaalias „Cassa depositi e prestiti“;

| 13) | Lätis „krājaizdevu sabiedrības“, ettevõtjad, keda „krājaizdevu sabiedrību likums“ seaduse alusel käsitatakse ühistutena, kes osutavad finantsteenuseid üksnes oma liikmetele; |
| --- | --- |

13)

Lätis „krājaizdevu sabiedrības“, ettevõtjad, keda „krājaizdevu sabiedrību likums“ seaduse alusel käsitatakse ühistutena, kes osutavad finantsteenuseid üksnes oma liikmetele;

| 14) | Leedus „kredito unijos“, välja arvatud „centrinės kredito unijos“; |
| --- | --- |

14)

Leedus „kredito unijos“, välja arvatud „centrinės kredito unijos“;

| 15) | Ungaris „MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság“ ja „Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság“; |
| --- | --- |

15)

Ungaris „MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság“ ja „Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság“;

| 16) | Maltal „The Malta Development Bank“; |
| --- | --- |

16)

Maltal „The Malta Development Bank“;

| 17) | Madalmaades „Netherlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV“, „NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij“, „NV Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering“, „Ontwikkelingsmaatschappij Oost-Nederland NV“ ja „kredietunies“; |
| --- | --- |

17)

Madalmaades „Netherlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV“, „NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij“, „NV Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering“, „Ontwikkelingsmaatschappij Oost-Nederland NV“ ja „kredietunies“;

| 18) | Austrias ettevõtjad, keda käsitatakse üldistes huvides tegutsevate elamumajandusettevõtjatena, ja „Österreichische Kontrollbank AG“; |
| --- | --- |

18)

Austrias ettevõtjad, keda käsitatakse üldistes huvides tegutsevate elamumajandusettevõtjatena, ja „Österreichische Kontrollbank AG“;

| 19) | Poolas „Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe“ ja „Bank Gospodarstwa Krajowego“; |
| --- | --- |

19)

Poolas „Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe“ ja „Bank Gospodarstwa Krajowego“;

| 20) | Portugalis 1. jaanuaril 1986 olemas olnud „Caixas Económicas“, välja arvatud need, mis on asutatud osaühingutena, ja „Caixa Económica Montepio Geral“; |
| --- | --- |

20)

Portugalis 1. jaanuaril 1986 olemas olnud „Caixas Económicas“, välja arvatud need, mis on asutatud osaühingutena, ja „Caixa Económica Montepio Geral“;

| 21) | Sloveenias „SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana“; |
| --- | --- |

21)

Sloveenias „SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana“;

| 22) | Soomes „Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB“ ja „Finnvera Oyj/Finnvera Abp“; |
| --- | --- |

22)

Soomes „Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB“ ja „Finnvera Oyj/Finnvera Abp“;

| 23) | Rootsis „Svenska Skeppshypotekskassan“; |
| --- | --- |

23)

Rootsis „Svenska Skeppshypotekskassan“;

| 24) | Ühendkuningriigis „National Savings and Investments (NS&I)“, „CDC Group plc“, „Agricultural Mortgage Corporation Ltd“, „Crown Agents for overseas governments and administrations“, krediidikassad ja munitsipaalpangad. |
| --- | --- |

24)

Ühendkuningriigis „National Savings and Investments (NS&I)“, „CDC Group plc“, „Agricultural Mortgage Corporation Ltd“, „Crown Agents for overseas governments and administrations“, krediidikassad ja munitsipaalpangad.

6.   Käesoleva artikli lõike 5 punktis 1 ja punktides 3–24 osutatud üksusi käsitatakse artikli 34 ja VII jaotise 3. peatüki kohaldamisel finantseerimisasutustena.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).“
  "

*1

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:
  „60)   „kriisilahendusasutus“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (*2) artikli 2 lõike 1 punktis 18 määratletud kriisilahendusasutus;
  61)   „globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 133 määratletud globaalne süsteemselt oluline ettevõtja;
  62)   „kolmanda riigi globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 134 määratletud kolmanda riigi globaalne süsteemselt oluline ettevõtja;
  63)   „konsolideerimisgrupp“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 138 määratletud konsolideerimisgrupp;
  64)   „kolmanda riigi konsolideerimisgrupp“– konsolideerimisgrupp, mille emaettevõtja asub kolmandas riigis.“
  65)   „sooneutraalne tasustamispoliitika“– tasustamispoliitika, mille aluseks on mees- ja naistöötajatele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmine.

  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).“;" |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:

„60)   „kriisilahendusasutus“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (*2) artikli 2 lõike 1 punktis 18 määratletud kriisilahendusasutus;

„kriisilahendusasutus“

*2

61)   „globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 133 määratletud globaalne süsteemselt oluline ettevõtja;

„globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“

62)   „kolmanda riigi globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 134 määratletud kolmanda riigi globaalne süsteemselt oluline ettevõtja;

„kolmanda riigi globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“

63)   „konsolideerimisgrupp“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 138 määratletud konsolideerimisgrupp;

„konsolideerimisgrupp“

64)   „kolmanda riigi konsolideerimisgrupp“– konsolideerimisgrupp, mille emaettevõtja asub kolmandas riigis.“

„kolmanda riigi konsolideerimisgrupp“

65)   „sooneutraalne tasustamispoliitika“– tasustamispoliitika, mille aluseks on mees- ja naistöötajatele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmine.

„sooneutraalne tasustamispoliitika“

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).“;"

*2

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Selleks et tagada käesolevas direktiivis või määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõuete või järelevalvevolituste kohaldamine konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel kooskõlas käesoleva direktiiviga või nimetatud määrusega, hõlmavad terminid „krediidiasutus või investeerimisühing“, „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“, „ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“ ja „emaettevõtja“ ka järgmist:






  a) | finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad, kellele on antud heakskiit kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 21a; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Selleks et tagada käesolevas direktiivis või määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõuete või järelevalvevolituste kohaldamine konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel kooskõlas käesoleva direktiiviga või nimetatud määrusega, hõlmavad terminid „krediidiasutus või investeerimisühing“, „liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“, „ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing“ ja „emaettevõtja“ ka järgmist:

a)

finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad, kellele on antud heakskiit kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 21a;

| b) | määratud krediidiasutused ja investeerimisühingud, keda kontrollib ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, kui asjaomase emaettevõtja suhtes ei ole kohaldatav käesoleva direktiivi artikli 21a lõike 4 kohane heakskiitmine, ning |
| --- | --- |

b)

määratud krediidiasutused ja investeerimisühingud, keda kontrollib ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, kui asjaomase emaettevõtja suhtes ei ole kohaldatav käesoleva direktiivi artikli 21a lõike 4 kohane heakskiitmine, ning

| c) | finantsvaldusettevõtjad, segafinantsvaldusettevõtjad või käesoleva direktiivi artikli 21a lõike 6 punkti d kohaselt määratud krediidiasutused või investeerimisühingud.“ |
| --- | --- |

c)

finantsvaldusettevõtjad, segafinantsvaldusettevõtjad või käesoleva direktiivi artikli 21a lõike 6 punkti d kohaselt määratud krediidiasutused või investeerimisühingud.“

| 3) | Artikli 4 lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Liikmesriigid tagavad, et kui kriisilahenduseks on volitatud asutused, kes ei ole pädevad asutused, siis teevad sellised asutused pädevate asutustega tihedat koostööd ning konsulteerivad pädevate asutustega kriisilahenduse kavade ettevalmistamisel ja kõikidel muudel juhtudel, kui koostöö ja konsulteerimine on ette nähtud käesolevas direktiivis, direktiivis 2014/59/EL või määruses (EL) nr 575/2013.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 4 lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Liikmesriigid tagavad, et kui kriisilahenduseks on volitatud asutused, kes ei ole pädevad asutused, siis teevad sellised asutused pädevate asutustega tihedat koostööd ning konsulteerivad pädevate asutustega kriisilahenduse kavade ettevalmistamisel ja kõikidel muudel juhtudel, kui koostöö ja konsulteerimine on ette nähtud käesolevas direktiivis, direktiivis 2014/59/EL või määruses (EL) nr 575/2013.“

| 4) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 asendatakse punktid a ja b järgmisega:






  „a) | teave, mis krediidiasutuse tegevusloa taotlemisel tuleb esitada pädevale asutusele, sealhulgas artikliga 10 ette nähtud tegevuskava, organisatsiooniline ülesehitus ja juhtimiskord; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 asendatakse punktid a ja b järgmisega:

„a)

teave, mis krediidiasutuse tegevusloa taotlemisel tuleb esitada pädevale asutusele, sealhulgas artikliga 10 ette nähtud tegevuskava, organisatsiooniline ülesehitus ja juhtimiskord;

| b) | artikli 14 kohaselt olulist osalust omavate aktsionäride ja liikmete, või selliste aktsionäride ja liikmete puudumisel, kahekümne kõige suurema osalusega aktsionäri või liikme suhtes kohaldatavad nõuded, ning“; |
| --- | --- |

b)

artikli 14 kohaselt olulist osalust omavate aktsionäride ja liikmete, või selliste aktsionäride ja liikmete puudumisel, kahekümne kõige suurema osalusega aktsionäri või liikme suhtes kohaldatavad nõuded, ning“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Euroopa Pangandusjärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja pädevatele asutustele mõeldud suunised, et täpsustada käesoleva direktiivi kohaselt tegevuslubade andmisel kasutatav ühine hindamismetoodika.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Euroopa Pangandusjärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja pädevatele asutustele mõeldud suunised, et täpsustada käesoleva direktiivi kohaselt tegevuslubade andmisel kasutatav ühine hindamismetoodika.“

| 5) | Artiklisse 9 lisatakse järgmised lõiked:

  „3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja Euroopa Pangandusjärelevalvet riigisisestest õigusaktidest, millega sõnaselgelt lubatakse muudel ettevõtjatel kui krediidiasutustel tegeleda avalikkuselt hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite kaasamisega.


  4.   Käesoleva artikli kohaselt ei tohi liikmesriigid vabastada krediidiasutusi käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisest.“ |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 9 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja Euroopa Pangandusjärelevalvet riigisisestest õigusaktidest, millega sõnaselgelt lubatakse muudel ettevõtjatel kui krediidiasutustel tegeleda avalikkuselt hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite kaasamisega.

4.   Käesoleva artikli kohaselt ei tohi liikmesriigid vabastada krediidiasutusi käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisest.“

| 6) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 10
  Tegevuskava, organisatsiooniline ülesehitus ja juhtimise korraldus

  1.   Liikmesriigid nõuavad, et igale tegevusloa taotlusele lisataks tegevuskava, milles esitatakse kõik kavandatavad tegevusvaldkonnad ja kõnealuse krediidiasutuse organisatsiooniline ülesehitus, sealhulgas andmed kosnolideerimisgruppi kuuluvate emaettevõtjate, finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate kohta. Samuti nõuavad liikmesriigid, et tegevusloa taotlusele lisataks artikli 74 lõikes 1 osutatud kordade, protsesside ja mehhanismide kirjeldus.


  2.   Pädevad asutused keelduvad krediidiasutusele tegevuse alustamiseks loa andmisest, välja arvatud juhul, kui nad on veendunud, et artikli 74 lõikes 1 osutatud korraldus, protseduurid ja kord võimaldavad krediidiasutuse usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist.“ |
| --- | --- |

6)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Tegevuskava, organisatsiooniline ülesehitus ja juhtimise korraldus

1.   Liikmesriigid nõuavad, et igale tegevusloa taotlusele lisataks tegevuskava, milles esitatakse kõik kavandatavad tegevusvaldkonnad ja kõnealuse krediidiasutuse organisatsiooniline ülesehitus, sealhulgas andmed kosnolideerimisgruppi kuuluvate emaettevõtjate, finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate kohta. Samuti nõuavad liikmesriigid, et tegevusloa taotlusele lisataks artikli 74 lõikes 1 osutatud kordade, protsesside ja mehhanismide kirjeldus.

2.   Pädevad asutused keelduvad krediidiasutusele tegevuse alustamiseks loa andmisest, välja arvatud juhul, kui nad on veendunud, et artikli 74 lõikes 1 osutatud korraldus, protseduurid ja kord võimaldavad krediidiasutuse usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist.“

| 7) | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Pädevad asutused keelduvad krediidiasutusele tegevuse alustamiseks loa andmisest, kui nad krediidiasutuse kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadusest lähtudes ei ole veendunud aktsionäride või osanike sobivuses kooskõlas artikli 23 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega. Kohaldatakse artikli 23 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 24.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Pädevad asutused keelduvad krediidiasutusele tegevuse alustamiseks loa andmisest, kui nad krediidiasutuse kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadusest lähtudes ei ole veendunud aktsionäride või osanike sobivuses kooskõlas artikli 23 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega. Kohaldatakse artikli 23 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 24.“

| 8) | Artikli 18 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | ei täida enam määruse (EL) nr 575/2013 III, IV või VI osas, välja arvatud artiklites 92a ja 92b, sätestatud või käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a või artikli 105 alusel kehtestatud usaldatavusnõudeid või kui on põhjust arvata, et ta ei suuda täita kohustusi võlausaldajate ees, eelkõige ei suuda tagada talle hoiustajate poolt usaldatud varade turvalisust;“. |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 18 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

ei täida enam määruse (EL) nr 575/2013 III, IV või VI osas, välja arvatud artiklites 92a ja 92b, sätestatud või käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a või artikli 105 alusel kehtestatud usaldatavusnõudeid või kui on põhjust arvata, et ta ei suuda täita kohustusi võlausaldajate ees, eelkõige ei suuda tagada talle hoiustajate poolt usaldatud varade turvalisust;“.

| 9) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 21a
  Finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmine

  1.   Liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja ja ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja peab taotlema heakskiitmist kooskõlas käesoleva artikliga. Muud finantsvaldusettevõtjad või segafinantsvaldusettevõtjad peavad taotlema heakskiitmist kooskõlas käesoleva artikliga, kui nad on kohustatud järgima käesolevat direktiivi või määrust (EL) nr 575/2013 allkonsolideeritud alusel.


  2.   Lõike 1 kohaldamisel esitavad selles lõikes osutatud finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele ja liikmesriigi, kus see ettevõtja on asutatud, pädevale asutusele, kui see asutus ei ole sama asutus, kes teostab konsolideeritud järelevalvet, järgmise teabe:






  a) | finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja konsolideerimisgrupi organisatsiooniline ülesehitus, nimetades selgelt oma tütarettevõtjad ja vajaduse korral emaettevõtjad ja iga konsolideerimisgruppi kuuluva üksuse asukoha ja tegevuse liigi; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 21a

Finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmine

1.   Liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja ja ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja peab taotlema heakskiitmist kooskõlas käesoleva artikliga. Muud finantsvaldusettevõtjad või segafinantsvaldusettevõtjad peavad taotlema heakskiitmist kooskõlas käesoleva artikliga, kui nad on kohustatud järgima käesolevat direktiivi või määrust (EL) nr 575/2013 allkonsolideeritud alusel.

2.   Lõike 1 kohaldamisel esitavad selles lõikes osutatud finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele ja liikmesriigi, kus see ettevõtja on asutatud, pädevale asutusele, kui see asutus ei ole sama asutus, kes teostab konsolideeritud järelevalvet, järgmise teabe:

a)

finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja konsolideerimisgrupi organisatsiooniline ülesehitus, nimetades selgelt oma tütarettevõtjad ja vajaduse korral emaettevõtjad ja iga konsolideerimisgruppi kuuluva üksuse asukoha ja tegevuse liigi;

| b) | teave vähemalt kahe finantsvaldusettevõtjat või segafinantsvaldusettevõtjat sisuliselt juhtiva isiku nimetamise kohta ja artiklis 121 sätestatud juhtide sobivust käsitlevatele nõuetele vastamise kohta; |
| --- | --- |

b)

teave vähemalt kahe finantsvaldusettevõtjat või segafinantsvaldusettevõtjat sisuliselt juhtiva isiku nimetamise kohta ja artiklis 121 sätestatud juhtide sobivust käsitlevatele nõuetele vastamise kohta;

| c) | teave artiklis 14 sätestatud kriteeriumidele vastamise kohta seoses aktsionäride ja liikmetega, kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjaks on krediidiasutus; |
| --- | --- |

c)

teave artiklis 14 sätestatud kriteeriumidele vastamise kohta seoses aktsionäride ja liikmetega, kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjaks on krediidiasutus;

| d) | konsolideerimisgrupi sisestruktuur ja ülesannete jaotus; |
| --- | --- |

d)

konsolideerimisgrupi sisestruktuur ja ülesannete jaotus;

| e) | muu teave, mis võib olla vajalik käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud hindamise läbiviimiseks. |
| --- | --- |

e)

muu teave, mis võib olla vajalik käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud hindamise läbiviimiseks.

Kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmine toimub samaaegselt artiklis 22 osutatud hindamisega, koordineerib selle artikli kohaldamise seisukohast pädev asutus vajaduse korral tegevuse konsolideeritud järelevalvet teostava asutusega ja selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, kui see ei ole sama asutus. Sellisel juhul peatatakse artikli 22 lõike 3 teises lõigus osutatud hindamisperiood vähemalt 20 tööpäevaks, kuni käesolevas artiklis sätestatud menetlus on lõpule viidud.

3.   Käesoleva artikli kohaselt võib finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale anda heakskiidu üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | konsolideerimisgrupisisene sisekord ja ülesannete jaotus on piisavad käesoleva direktiivi ja määrusega (EL) nr 575/2013 kehtestatud nõuete täitmiseks konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel ning eelkõige toimivad need:






  i) | kõigi finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate tegevuse koordineerimiseks, muu hulgas vajaduse korral tänu nõuetekohasele ülesannete jaotusele tütarettevõtjate vahel; |
| --- | --- | --- |

a)

konsolideerimisgrupisisene sisekord ja ülesannete jaotus on piisavad käesoleva direktiivi ja määrusega (EL) nr 575/2013 kehtestatud nõuete täitmiseks konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel ning eelkõige toimivad need:

i)

kõigi finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate tegevuse koordineerimiseks, muu hulgas vajaduse korral tänu nõuetekohasele ülesannete jaotusele tütarettevõtjate vahel;

| ii) | konsolideerimisgrupisiseste konfliktide ärahoidmiseks või haldamiseks ja |
| --- | --- |

ii)

konsolideerimisgrupisiseste konfliktide ärahoidmiseks või haldamiseks ja

| iii) | emaettevõtjast finantsvaldusettevõtja või emaettevõtjast segafinantsvaldusettevõtja konsolideerimisgruppi hõlmavate meetmete elluviimiseks kogu konsolideerimisgrupis; |
| --- | --- |

iii)

emaettevõtjast finantsvaldusettevõtja või emaettevõtjast segafinantsvaldusettevõtja konsolideerimisgruppi hõlmavate meetmete elluviimiseks kogu konsolideerimisgrupis;

| b) | selle konsolideerimisgrupi organisatsiooniline ülesehitus, mille osaks finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on, ei takista ega piira muul viisil tõhusa järelevalve teostamist tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu või emaettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu üle seoses individuaalsete, konsolideeritud või vajaduse korral allkonsolideeritud kohustustega, mis on nendele kehtestatud. Selle kriteeriumi hindamisel võetakse eelkõige arvesse järgmist:






  i) | finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja positsioon mitmetasandilises konsolideerimisgrupis; |
| --- | --- | --- |

b)

selle konsolideerimisgrupi organisatsiooniline ülesehitus, mille osaks finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on, ei takista ega piira muul viisil tõhusa järelevalve teostamist tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu või emaettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu üle seoses individuaalsete, konsolideeritud või vajaduse korral allkonsolideeritud kohustustega, mis on nendele kehtestatud. Selle kriteeriumi hindamisel võetakse eelkõige arvesse järgmist:

i)

finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja positsioon mitmetasandilises konsolideerimisgrupis;

| ii) | aktsiate omamise struktuur ja |
| --- | --- |

ii)

aktsiate omamise struktuur ja

| iii) | finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja roll konsolideerimisgrupis; |
| --- | --- |

iii)

finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja roll konsolideerimisgrupis;

| c) | artiklis 14 sätestatud kriteeriumid ja artiklis 121 sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

c)

artiklis 14 sätestatud kriteeriumid ja artiklis 121 sätestatud nõuded on täidetud.

4.   Finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja käesoleva artikli kohane heakskiitmine ei ole nõutav, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | finantsvaldusettevõtja peamine tegevus on osaluse hoidmine tütarettevõtjates või peamine tegevus on segafinantsvaldusettevõtja korral osaluse hoidmine tütarettevõtjates seoses krediidiasutuste või investeerimisühingute või finantseerimisasutustega; |
| --- | --- |

a)

finantsvaldusettevõtja peamine tegevus on osaluse hoidmine tütarettevõtjates või peamine tegevus on segafinantsvaldusettevõtja korral osaluse hoidmine tütarettevõtjates seoses krediidiasutuste või investeerimisühingute või finantseerimisasutustega;

| b) | finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja ei ole kriisilahendussubjekt tema konsolideerimisgrupi mõnes kriisilahenduse konsolideerimisgrupis kooskõlas kriisilahenduse strateegiaga, mille on kindlaks määranud asjaomane kriisilahendusasutus vastavalt direktiivile 2014/59/EL; |
| --- | --- |

b)

finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja ei ole kriisilahendussubjekt tema konsolideerimisgrupi mõnes kriisilahenduse konsolideerimisgrupis kooskõlas kriisilahenduse strateegiaga, mille on kindlaks määranud asjaomane kriisilahendusasutus vastavalt direktiivile 2014/59/EL;

| c) | tütarettevõtjast krediidiasutus on määratud vastutavaks selle eest, et on tagatud usaldatavusnõuete järgimine konsolideerimisgrupi poolt konsolideeritud alusel, ja talle on antud kõik vajalikud vahendid ja õiguslikud volitused vastavate ülesannete tulemuslikuks täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

tütarettevõtjast krediidiasutus on määratud vastutavaks selle eest, et on tagatud usaldatavusnõuete järgimine konsolideerimisgrupi poolt konsolideeritud alusel, ja talle on antud kõik vajalikud vahendid ja õiguslikud volitused vastavate ülesannete tulemuslikuks täitmiseks;

| d) | finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja ei tegele konsolideerimisgruppi või selle krediidiasutusest või investeerimisühingust või finantseerimisasutusest tütarettevõtjat mõjutavate juhtimisalaste, tegevusalaste ja finantsotsuste tegemisega; |
| --- | --- |

d)

finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja ei tegele konsolideerimisgruppi või selle krediidiasutusest või investeerimisühingust või finantseerimisasutusest tütarettevõtjat mõjutavate juhtimisalaste, tegevusalaste ja finantsotsuste tegemisega;

| e) | konsolideerimisgrupi tõhusa konsolideeritud alusel teostatava järelevalve puhul ei esine takistusi. |
| --- | --- |

e)

konsolideerimisgrupi tõhusa konsolideeritud alusel teostatava järelevalve puhul ei esine takistusi.

Finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja, kelle suhtes ei ole käesoleva lõike kohaselt kohaldatav heakskiitmise nõue, ei jää konsolideerimisgrupi konsolideerimisraamistikust välja, nagu on sätestatud käesolevas direktiivis ja määruses (EL) nr 575/2013.

5.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus jälgib pidevalt lõikes 3 või lõikes 4, kui see on kohaldatav, osutatud tingimuste täitmist. Finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja esitab konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele teabe, mida tal on vaja, et jälgida pidevalt konsolideerimisgrupi organisatsioonilist ülesehitust ja lõikes 3 või lõikes 4, kui see on kohaldatav, osutatud tingimuste täitmist. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus jagab seda teavet selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud.

6.   Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on kindlaks teinud, et lõikes 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud või ei ole enam täidetud, kohaldatakse finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja suhtes sobivaid järelevalvemeetmeid, et tagada või uuesti tagada, nagu on asjakohane, konsolideeritud järelevalve jätkuvus ja järjepidevus ning käesolevas direktiivis ja määruses (EL) nr 575/2013 kehtestatud nõuete täitmine konsolideeritud alusel. Segafinantsvaldusettevõtja puhul peab järelevalvemeetmete võtmisel võtma eriti arvesse mõju finantskonglomeraadile.

Esimeses lõigus osutatud järelevalvemeetmed võivad hõlmata järgmist:

| a) | finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja omatava tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsiate või osadega seotud hääleõiguse kasutamise peatamine; |
| --- | --- |

a)

finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja omatava tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsiate või osadega seotud hääleõiguse kasutamise peatamine;

| b) | finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale või juhtorgani liikmetele või juhtidele artiklite 65–72 kohaselt tehtav ettekirjutus või määratav karistus; |
| --- | --- |

b)

finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale või juhtorgani liikmetele või juhtidele artiklite 65–72 kohaselt tehtav ettekirjutus või määratav karistus;

| c) | finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale korralduse või suunise andmine krediidiasutusest või investeerimisühingust tütarettevõtjas omatava osaluse aktsionäridele või osanikele üleandmiseks; |
| --- | --- |

c)

finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale korralduse või suunise andmine krediidiasutusest või investeerimisühingust tütarettevõtjas omatava osaluse aktsionäridele või osanikele üleandmiseks;

| d) | muu finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja või krediidiasutuse või investeerimisühingu määramine konsolideerimisgrupis ajutiselt vastutavaks käesolevas direktiivis ja määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõuete täitmise tagamise eest konsolideeritud alusel; |
| --- | --- |

d)

muu finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja või krediidiasutuse või investeerimisühingu määramine konsolideerimisgrupis ajutiselt vastutavaks käesolevas direktiivis ja määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõuete täitmise tagamise eest konsolideeritud alusel;

| e) | aktsionäridele või osanikele väljamaksete või intressimaksete tegemise piiramine või keelamine; |
| --- | --- |

e)

aktsionäridele või osanikele väljamaksete või intressimaksete tegemise piiramine või keelamine;

| f) | nõudmise esitamine finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale loobuda osalusest krediidiasutuses või investeerimisühingus või teises finantssektori ettevõtjas või vähendada osalust sellises üksuses; |
| --- | --- |

f)

nõudmise esitamine finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale loobuda osalusest krediidiasutuses või investeerimisühingus või teises finantssektori ettevõtjas või vähendada osalust sellises üksuses;

| g) | nõudmise esitamine finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale esitada kava nõuete taas täitmise viivitamatuks saavutamiseks. |
| --- | --- |

g)

nõudmise esitamine finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale esitada kava nõuete taas täitmise viivitamatuks saavutamiseks.

7.   Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on teinud kindlaks, et lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud, peab finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja taotlema käesoleva artikli kohase heakskiidu saamist.

8.   Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ei ole selle liikmesriigi pädev asutus, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, teevad need kaks asutust koostööd ja konsulteerivad teineteisega täies ulatuses lõigetes 3 ja 4 osutatud vastavalt heakskiitmise ja heakskiitmisest erandi tegemise kohta otsuste tegemiseks ning lõigetes 6 ja 7 osutatud järelevalvemeetmete võtmiseks. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus koostab lõigetes 3, 4, 6 ja 7 osutatud aspektide kohta hinnangu ning edastab selle hinnangu selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud. Need kaks asutust teevad kõik mis võimalik, et jõuda kahe kuu jooksul alates nimetatud hinnangu saamisest ühisele otsusele.

See ühine otsus tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida ja seda tuleb põhjendada. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab ühise otsuse finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale.

Kui kokkulepet ei saavutata, jätab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus või selle liikmesriigi pädev asutus, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, otsuse tegemata ja edastab asja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 19 Euroopa Pangandusjärelevalvele. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb otsuse ühe kuu jooksul alates edastatud asja kättesaamisest. Asjaomased pädevad asutused võtavad vastu ühise otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast kahe kuu möödumist ega pärast ühisele otsusele jõudmist.

9.   Kui tegemist on segafinantsvaldusettevõtjaga, mille puhul konsolideeritud järelevalvet teostav asutus või selle liikmesriigi pädev asutus, kus segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, on muu asutus kui direktiivi 2002/87/EÜ artikli 10 kohaselt kindlaks määratud koordinaator, on käesoleva artikli lõigetes 3, 4, 6 ja 7 osutatud otsuste või ühiste otsuste tegemiseks vajalik selle koordinaatori nõusolek. Kui on nõutav koordinaatori nõusolek, suunatakse erimeelsused lahendamiseks asjaomasele Euroopa järelevalveasutusele, nimelt Euroopa Pangandusjärelevalvele või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (*3) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), kes teeb oma otsuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumisest. Käesoleva lõike kohaselt tehtud otsus ei mõjuta direktiivi 2002/87/EÜ või direktiivi 2009/138/EÜ kohaseid kohustusi.

10.   Kui finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale keeldutakse andmast käesoleva artikli kohast heakskiitu, teavitab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus taotlejat keeldumise otsusest ja selle põhjendustest nelja kuu jooksul taotluse saamisest, või kui taotlus on ebatäielik, nelja kuu jooksul kogu otsuse tegemiseks vajaliku teabe saamisest.

Heakskiidu andmise või selle andmisest keeldumise otsus tehakse igal juhul kuue kuu jooksul taotluse saamisest. Keeldumisega võivad vajaduse korral kaasneda lõikes 6 osutatud meetmed.

Artikkel 21b

ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja

1.   Samasse kolmanda riigi konsolideerimisgruppi kuuluval kahel või enamal liidus asuval krediidiasutusel või investeerimisühingul peab liidus olema asutatud üks ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja.

2.   Pädev asutus võib lõikes 1 osutatud krediidiasutusel või investeerimisühingul lubada omada kahte ELis vahelülina tegutsevat emaettevõtjat, kui ta teeb kindlaks, et üheainsa ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja asutamine:

| a) | oleks vastuolus tegevuste eraldatuse kohustusliku nõudega, mis on kehtestatud selle kolmanda riigi õigusnormidega või järelevalvet teostava asutuse poolt, kus asub kolmanda riigi konsolideerimisgrupi peakontor, või |
| --- | --- |

a)

oleks vastuolus tegevuste eraldatuse kohustusliku nõudega, mis on kehtestatud selle kolmanda riigi õigusnormidega või järelevalvet teostava asutuse poolt, kus asub kolmanda riigi konsolideerimisgrupi peakontor, või

| b) | muudaks kriisilahenduskõlblikkuse vähem tõhusaks kui kahe ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja puhul lähtuvalt hinnangust, mille on andnud ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja pädev kriisilahendusasutus. |
| --- | --- |

b)

muudaks kriisilahenduskõlblikkuse vähem tõhusaks kui kahe ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja puhul lähtuvalt hinnangust, mille on andnud ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja pädev kriisilahendusasutus.

3.   ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja peab olema artikli 8 kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutus või artikli 21a kohaselt heakskiidu saanud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja.

Kui ükski käesoleva artikli lõikes 1 osutatud krediidiasutus või investeerimisühing ei ole krediidiasutus või kui seoses investeerimistegevusega tuleb teise ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja asutada, et täita kohustuslik nõue, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 2, võib erandina käesoleva lõike esimesest lõigust vastavalt kas ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja või teine ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja olla direktiivi 2014/65/EL artikli 5 lõike 1 kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühing, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL.

4.   Lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata juhul, kui kolmanda riigi konsolideerimisgrupi liidus asuvate varade koguväärtus on väiksem kui 40 miljardit eurot.

5.   Käesoleva artikli kohaldamisel on kolmanda riigi konsolideerimisgrupi liidus asuvate varade koguväärtus järgmiste varade summa:

| a) | kolmanda riigi konsolideerimisgrupi iga liidus asuva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara koguväärtus, mis tuleneb tema konsolideeritud bilansist või nende individuaalsetest bilanssidest, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu bilanss ei ole konsolideeritud, ja |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi konsolideerimisgrupi iga liidus asuva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara koguväärtus, mis tuleneb tema konsolideeritud bilansist või nende individuaalsetest bilanssidest, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu bilanss ei ole konsolideeritud, ja

| b) | käesoleva direktiivi, direktiivi 2014/65/EL või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (*4) kohaselt liidus tegevusloa saanud kolmanda riigi konsolideerimisgrupi iga filiaali vara koguväärtus. |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi, direktiivi 2014/65/EL või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (*4) kohaselt liidus tegevusloa saanud kolmanda riigi konsolideerimisgrupi iga filiaali vara koguväärtus.

6.   Pädevad asutused esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele järgmise teabe iga nende jurisdiktsioonis tegutseva kolmanda riigi konsolideerimisgrupi kohta:

| a) | kolmanda riigi konsolideerimisgruppi kuuluvate järelevalve alla kuuluvate krediidiasutuste või investeerimisühingute nimed ja vara koguväärtus; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi konsolideerimisgruppi kuuluvate järelevalve alla kuuluvate krediidiasutuste või investeerimisühingute nimed ja vara koguväärtus;

| b) | käesoleva direktiivi, direktiivi 2014/65/EL või määruse (EL) nr 600/2014 kohaselt selles liikmesriigis tegevusloa saanud filiaalide nimed ja vara koguväärtus ning tegevusalad, milleks nad on loa saanud; |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi, direktiivi 2014/65/EL või määruse (EL) nr 600/2014 kohaselt selles liikmesriigis tegevusloa saanud filiaalide nimed ja vara koguväärtus ning tegevusalad, milleks nad on loa saanud;

| c) | selles liikmesriigis loodud iga ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja nimi ja liik, nagu on osutatud lõikes 3, ning selle kolmanda riigi konsolideerimisgrupi nimi, millesse ta kuulub. |
| --- | --- |

c)

selles liikmesriigis loodud iga ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja nimi ja liik, nagu on osutatud lõikes 3, ning selle kolmanda riigi konsolideerimisgrupi nimi, millesse ta kuulub.

7.   Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab oma veebisaidil kõigi liidus tegutsevate kolmandate riikide konsolideerimisgruppide ja, kui see on asjakohane, nende ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja või tegutsevate emaettevõtjate loetelu.

Pädevad asutused tagavad, et iga nende jurisdiktsiooni kuuluv kolmanda riigi konsolideerimisgrupi krediidiasutus või investeerimisühing vastab ühele järgmistest tingimustest:

| a) | tal on ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja; |
| --- | --- |

a)

tal on ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja;

| b) | ta on ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja; |
| --- | --- |

b)

ta on ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja;

| c) | ta on ainus selle kolmanda riigi konsolideerimisgrupi liidus asuv krediidiasutus või investeerimisühing või |
| --- | --- |

c)

ta on ainus selle kolmanda riigi konsolideerimisgrupi liidus asuv krediidiasutus või investeerimisühing või

| d) | ta kuulub kolmanda riigi konsolideerimisgruppi, mille liidus asuvate varade koguväärtus on väiksem kui 40 miljardit eurot. |
| --- | --- |

d)

ta kuulub kolmanda riigi konsolideerimisgruppi, mille liidus asuvate varade koguväärtus on väiksem kui 40 miljardit eurot.

8.   Rohkem kui ühe krediidiasutuse või investeerimisühingu kaudu liidus tegutsevatel kolmanda riigi konsolideerimisgruppidel, mille varade koguväärtus on 27. juunil 2019 40 miljardit eurot või rohkem, peab erandina lõikest 1 olema 30. detsembriks 2023 ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja või lõike 2 kohaldamise korral kaks ELis vahelülina tegutsevat emaettevõtjat.

9.   Komisjon vaatab 30. detsembriks 2026 pärast Euroopa Pangandusjärelevalvega konsulteerimist käesolevas artiklis krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud nõuded läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruandes hinnatakse vähemalt järgmist:

| a) | kas käesolevas artiklis sätestatud nõuded toimivad, on vajalikud ja proportsionaalsed ja kas muud meetmed oleksid sobivamad; |
| --- | --- |

a)

kas käesolevas artiklis sätestatud nõuded toimivad, on vajalikud ja proportsionaalsed ja kas muud meetmed oleksid sobivamad;

| b) | kas käesolevas artiklis krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud nõudeid tuleks muuta, et kajastada parimaid rahvusvahelisi tavasid. |
| --- | --- |

b)

kas käesolevas artiklis krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud nõudeid tuleks muuta, et kajastada parimaid rahvusvahelisi tavasid.

10.   Euroopa Pangandusjärelevalve esitab hiljemalt 28. juuniks 2021 Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande kolmandate riikide filiaalide kohtlemise kohta liikmesriikide asjakohaste õigusaktide alusel. Aruandes hinnatakse vähemalt järgmist:

| a) | kas ja millises ulatuses erinevad liikmesriigiti nende õigusaktide kohased kolmandate riikide filiaalide üle teostatava järelevalve tavad; |
| --- | --- |

a)

kas ja millises ulatuses erinevad liikmesriigiti nende õigusaktide kohased kolmandate riikide filiaalide üle teostatava järelevalve tavad;

| b) | kas kolmandate riikide filiaalide erinev kohtlemine võib põhjustada õiguslikku arbitraaži; |
| --- | --- |

b)

kas kolmandate riikide filiaalide erinev kohtlemine võib põhjustada õiguslikku arbitraaži;

| c) | kas kolmandate riikide filiaale käsitlevat liikmesriikide korda oleks vaja rohkem ühtlustada ja kas see oleks asjakohane, eelkõige seoses oluliste kolmandate riikide filiaalidega. |
| --- | --- |

c)

kas kolmandate riikide filiaale käsitlevat liikmesriikide korda oleks vaja rohkem ühtlustada ja kas see oleks asjakohane, eelkõige seoses oluliste kolmandate riikide filiaalidega.

Komisjon esitab Euroopa Pangandusjärelevalve soovituste alusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, kui see on asjakohane.

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48)."

*3

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).“
  "

*4

| 10) | Artikli 23 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kavandatava omandamise tulemusel krediidiasutuse majandustegevust juhtima asuva juhtorgani iga liikme maine, teadmised, oskused ja kogemused, nagu on sätestatud artikli 91 lõikes 1;“. |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 23 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kavandatava omandamise tulemusel krediidiasutuse majandustegevust juhtima asuva juhtorgani iga liikme maine, teadmised, oskused ja kogemused, nagu on sätestatud artikli 91 lõikes 1;“.

| 11) | Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Liikmesriigid nõuavad kolmandas riigis peakontorit omavate krediidiasutuste filiaalidelt, et nad esitaksid vähemalt üks kord aastas pädevatele asutustele järgmise teabe:






  a) | kogu nende vara, mis vastab selles liikmesriigis tegevusloa saanud filiaali tegevusele; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Liikmesriigid nõuavad kolmandas riigis peakontorit omavate krediidiasutuste filiaalidelt, et nad esitaksid vähemalt üks kord aastas pädevatele asutustele järgmise teabe:

a)

kogu nende vara, mis vastab selles liikmesriigis tegevusloa saanud filiaali tegevusele;

| b) | teave filiaalile kättesaadava likviidse vara kohta, eriti sellise likviidse vara kättesaadavuse kohta, mis on liikmesriikide vääringutes; |
| --- | --- |

b)

teave filiaalile kättesaadava likviidse vara kohta, eriti sellise likviidse vara kättesaadavuse kohta, mis on liikmesriikide vääringutes;

| c) | filiaali käsutuses olevad omavahendid; |
| --- | --- |

c)

filiaali käsutuses olevad omavahendid;

| d) | filiaali hoiustajate jaoks kehtiv hoiuste tagamise kord; |
| --- | --- |

d)

filiaali hoiustajate jaoks kehtiv hoiuste tagamise kord;

| e) | riskijuhtimise kord; |
| --- | --- |

e)

riskijuhtimise kord;

| f) | juhtimise korraldus, kaasa arvatud filiaali tegevuses võtmekohtadel olevad isikud; |
| --- | --- |

f)

juhtimise korraldus, kaasa arvatud filiaali tegevuses võtmekohtadel olevad isikud;

| g) | filiaali hõlmavad finantsseisundi taastamise kavad ja |
| --- | --- |

g)

filiaali hõlmavad finantsseisundi taastamise kavad ja

| h) | kogu muu teave, mida pädev asutus peab vajalikuks, et võimaldada põhjalikult jälgida filiaali tegevust.“; |
| --- | --- |

h)

kogu muu teave, mida pädev asutus peab vajalikuks, et võimaldada põhjalikult jälgida filiaali tegevust.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet järgmisest:






  a) | kõik filiaalide tegevusload, mis on antud kolmandas riigis peakontorit omavatele krediidiasutustele ja kõik nende tegevuslubade edasised muudatused; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet järgmisest:

a)

kõik filiaalide tegevusload, mis on antud kolmandas riigis peakontorit omavatele krediidiasutustele ja kõik nende tegevuslubade edasised muudatused;

| b) | kolmandas riigis paiknevate peakontoritega krediidiasutuste tegevusloa saanud filiaalide varade ja kohustuste kogu vara korrapäraste aruannete alusel; |
| --- | --- |

b)

kolmandas riigis paiknevate peakontoritega krediidiasutuste tegevusloa saanud filiaalide varade ja kohustuste kogu vara korrapäraste aruannete alusel;

| c) | selle kolmanda riigi konsolideerimisgrupi nimi, millesse tegevusloa saanud filiaal kuulub. |
| --- | --- |

c)

selle kolmanda riigi konsolideerimisgrupi nimi, millesse tegevusloa saanud filiaal kuulub.

Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab oma veebisaidil kõikide liidus tegevusloa saanud kolmanda riigi filiaalide loetelu, märkides ära liikmesriigid, kus neil on tegevusluba.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Pädevad asutused, kes teevad järelevalvet peakontorit kolmandas riigis omavate krediidiasutuste filiaalide üle, ja samasse kolmanda riigi konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste või investeerimisühingute pädevad asutused teevad üksteisega tihedat koostööd, et tagada, et kolmanda riigi konsolideerimisgrupi tegevuse üle liidus toimub põhjalik järelevalve, et hoida ära käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 575/2013 kohastest kolmanda riigi konsolideerimisgrupi suhtes kohaldatavatest nõuetest kõrvalehoidmine ja hoida ära igasugune kahjulik mõju liidu finantsstabiilsusele.
  Euroopa Pangandusjärelevalve hõlbustab käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel pädevate asutuste vahelist koostööd, kaasa arvatud selleks, et kontrollida, kas artikli 21b lõikes 4 osutatud piirmäär on saavutatud.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Pädevad asutused, kes teevad järelevalvet peakontorit kolmandas riigis omavate krediidiasutuste filiaalide üle, ja samasse kolmanda riigi konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste või investeerimisühingute pädevad asutused teevad üksteisega tihedat koostööd, et tagada, et kolmanda riigi konsolideerimisgrupi tegevuse üle liidus toimub põhjalik järelevalve, et hoida ära käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 575/2013 kohastest kolmanda riigi konsolideerimisgrupi suhtes kohaldatavatest nõuetest kõrvalehoidmine ja hoida ära igasugune kahjulik mõju liidu finantsstabiilsusele.

Euroopa Pangandusjärelevalve hõlbustab käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel pädevate asutuste vahelist koostööd, kaasa arvatud selleks, et kontrollida, kas artikli 21b lõikes 4 osutatud piirmäär on saavutatud.“

| 12) | Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | asutused, kes vastutavad järelevalve eest selle üle, kuidas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*5) artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 osutatud kohustatud isikud täidavad kõnealuse direktiivi nõudeid, ja rahapesu andmebürood; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

asutused, kes vastutavad järelevalve eest selle üle, kuidas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*5

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“;"

*5

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „h) | pangandusgrupi struktuurilist eraldatust käsitlevate õigusnormide kohaldamise eest vastutavad pädevad asutused või organid.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„h)

pangandusgrupi struktuurilist eraldatust käsitlevate õigusnormide kohaldamise eest vastutavad pädevad asutused või organid.“;

| 13) | Artikli 57 lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Olenemata artiklitest 53, 54 ja 55 tagavad liikmesriigid teabevahetuse toimumise pädevate asutuste ja selliste asutuste vahel, kes vastutavad:“. |
| --- | --- |

13)

Artikli 57 lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Olenemata artiklitest 53, 54 ja 55 tagavad liikmesriigid teabevahetuse toimumise pädevate asutuste ja selliste asutuste vahel, kes vastutavad:“.

| 14) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 58a
  Teabe edastamine rahvusvahelistele organisatsioonidele

  1.   Olenemata artikli 53 lõikest 1 ja artiklist 54 võivad pädevad asutused käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 esitatud tingimuste täitmise korral edastada teatavat teavet järgmistele üksustele või jagada nendega teatavat teavet:






  a) | Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapank finantssektori hindamisprogrammi tarbeks läbi viidavate hindamiste jaoks; |
| --- | --- | --- |

14)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 58a

Teabe edastamine rahvusvahelistele organisatsioonidele

1.   Olenemata artikli 53 lõikest 1 ja artiklist 54 võivad pädevad asutused käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 esitatud tingimuste täitmise korral edastada teatavat teavet järgmistele üksustele või jagada nendega teatavat teavet:

a)

Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapank finantssektori hindamisprogrammi tarbeks läbi viidavate hindamiste jaoks;

| b) | Rahvusvaheliste Arvelduste Pank kvantitatiivse mõju-uuringu jaoks; |
| --- | --- |

b)

Rahvusvaheliste Arvelduste Pank kvantitatiivse mõju-uuringu jaoks;

| c) | finantsstabiilsuse nõukogu tema järelevalvefunktsiooni täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

finantsstabiilsuse nõukogu tema järelevalvefunktsiooni täitmiseks.

2.   Pädevad asutused võivad konfidentsiaalset teavet jagada üksnes asjaomase organisatsiooni sõnaselge taotluse alusel, kui on täidetud vähemalt järgmised tingimused:

| a) | taotlus on nõuetekohaselt põhjendatud, võttes arvesse taotleva organisatsiooni poolt kooskõlas tema põhikirjajärgsete volitustega täidetavaid konkreetseid ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

taotlus on nõuetekohaselt põhjendatud, võttes arvesse taotleva organisatsiooni poolt kooskõlas tema põhikirjajärgsete volitustega täidetavaid konkreetseid ülesandeid;

| b) | taotlus on taotletava teabe olemuse, ulatuse ja vormingu ning selle avaldamise või edastamise vahendite osas piisavalt täpne; |
| --- | --- |

b)

taotlus on taotletava teabe olemuse, ulatuse ja vormingu ning selle avaldamise või edastamise vahendite osas piisavalt täpne;

| c) | taotletav teave on rangelt vajalik taotleva organisatsiooni konkreetsete ülesannete täitmiseks ja seda ei kasutata muuks otstarbeks kui taotleva organi põhikirjajärgsete ülesannete jaoks; |
| --- | --- |

c)

taotletav teave on rangelt vajalik taotleva organisatsiooni konkreetsete ülesannete täitmiseks ja seda ei kasutata muuks otstarbeks kui taotleva organi põhikirjajärgsete ülesannete jaoks;

| d) | teave edastatakse või avaldatakse üksnes isikutele, kes on otseselt seotud konkreetse ülesande täitmisega; |
| --- | --- |

d)

teave edastatakse või avaldatakse üksnes isikutele, kes on otseselt seotud konkreetse ülesande täitmisega;

| e) | teabele juurdepääsu omavate isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõudeid, mis on vähemalt võrdväärsed artikli 53 lõikes 1 osutatud nõuetega. |
| --- | --- |

e)

teabele juurdepääsu omavate isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõudeid, mis on vähemalt võrdväärsed artikli 53 lõikes 1 osutatud nõuetega.

3.   Kui taotluse teeb mõni lõikes 1 osutatud organisatsioonidest, võivad pädevad asutused esitada üksnes koondteavet või anonümiseeritud teavet ja nad võivad muud teavet jagada üksnes pädeva asutuse tööruumides.

4.   Selles ulatuses, milles teabe avaldamine hõlmab isikuandmete töötlemist, peab andmete igasugune töötlemine taotleva organisatsiooni poolt olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (*6) sätestatud nõuetega.

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  "

*6

| 15) | Artikli 63 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused võivad nõuda esimeses lõigus osutatud isiku asendamist, kui see isik rikub oma kohustusi, mis tulenevad esimesest lõigust.“ |
| --- | --- |

15)

Artikli 63 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused võivad nõuda esimeses lõigus osutatud isiku asendamist, kui see isik rikub oma kohustusi, mis tulenevad esimesest lõigust.“

| 16) | Artiklit 64 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Pädevatele asutustele antakse kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalvevolitused krediidiasutuse või investeerimisühingu, finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja tegevusse sekkumiseks, kaasa arvatud tegevusloa kehtetuks tunnistamise õigus vastavalt artiklile 18, artiklites 18, 102, 104 ja 105 osutatud volitused ning volitused võtta artikli 21a lõikes 6 osutatud meetmeid.“; |
| --- | --- | --- |

16)

Artiklit 64 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Pädevatele asutustele antakse kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalvevolitused krediidiasutuse või investeerimisühingu, finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja tegevusse sekkumiseks, kaasa arvatud tegevusloa kehtetuks tunnistamise õigus vastavalt artiklile 18, artiklites 18, 102, 104 ja 105 osutatud volitused ning volitused võtta artikli 21a lõikes 6 osutatud meetmeid.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Pädevate asutuste otsustes, mille nad teevad oma järelevalvevolituste ja karistuste määramise volituste teostamise käigus, peab märkima, millel need põhinevad.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Pädevate asutuste otsustes, mille nad teevad oma järelevalvevolituste ja karistuste määramise volituste teostamise käigus, peab märkima, millel need põhinevad.“

| 17) | Artikli 66 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „e) | heakskiidu taotlemata jätmine, rikkudes artiklit 21a, või kõnealuse artikli muu nõude rikkumine.“ |
| --- | --- | --- |

17)

Artikli 66 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„e)

heakskiidu taotlemata jätmine, rikkudes artiklit 21a, või kõnealuse artikli muu nõude rikkumine.“

| 18) | Artikli 67 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „q) | emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja ei võta meetmeid, mis võivad olla nõutavad, et tagada kooskõla määruse (EL) nr 575/2013 III, IV, VI või VII osas sätestatud või käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a või artikli 105 kohaselt kehtestatud usaldatavusnõuetega konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel.“ |
| --- | --- | --- |

18)

Artikli 67 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„q)

emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja ei võta meetmeid, mis võivad olla nõutavad, et tagada kooskõla määruse (EL) nr 575/2013 III, IV, VI või VII osas sätestatud või käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a või artikli 105 kohaselt kehtestatud usaldatavusnõuetega konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel.“

| 19) | Artikkel 74 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 74
  Sisejuhtimine ning maksevõime taastamise kavad ja kriisilahenduskavad

  1.   Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peab olema kindel äriühingu juhtimise korraldus, mis hõlmab selget organisatsioonilist ülesehitust, mille puhul vastutusalad on selgesti määratletud, läbipaistvad ja järjepidevad, tõhusaid protseduure riskide või võimalike riskide kindlaksmääramiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks, piisavat sisekontrollikorda, sealhulgas usaldusväärne juhtimis- ja raamatupidamiskord, ning tasustamispoliitikat ja -tavasid, mis on kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega ja edendavad seda.
  Esimeses lõigus osutatud tasustamispoliitika ja -tavad peavad olema sooneutraalsed.


  2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud korraldus, protseduurid ja kord peavad olema piisavalt ulatuslikud ning proportsionaalsed ärimudelis ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuses peituvate riskide laadi, ulatuse ja keerukusega. Arvesse võetakse artiklites 76–95 kehtestatud tehnilisi kriteeriume.


  3.   Euroopa Pangandusjärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised käesoleva artikli lõikes 1 osutatud korralduse, protseduuride ja korra kohta, võttes arvesse käesoleva artikli lõiget 2.
  Euroopa Pangandusjärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised krediidiasutuste ja investeerimisühingute sooneutraalse tasustamispoliitika kohta.
  Kahe aasta jooksul pärast teises lõigus nimetatud suuniste avaldamist koostab Euroopa Pangandusjärelevalve pädevate asutuste kogutud teabe põhjal aruande sooneutraalse tasustamispoliitika kohaldamise kohta krediidiasutustes ja investeerimisühingutes.“ |
| --- | --- |

19)

Artikkel 74 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 74

Sisejuhtimine ning maksevõime taastamise kavad ja kriisilahenduskavad

1.   Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peab olema kindel äriühingu juhtimise korraldus, mis hõlmab selget organisatsioonilist ülesehitust, mille puhul vastutusalad on selgesti määratletud, läbipaistvad ja järjepidevad, tõhusaid protseduure riskide või võimalike riskide kindlaksmääramiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks, piisavat sisekontrollikorda, sealhulgas usaldusväärne juhtimis- ja raamatupidamiskord, ning tasustamispoliitikat ja -tavasid, mis on kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega ja edendavad seda.

Esimeses lõigus osutatud tasustamispoliitika ja -tavad peavad olema sooneutraalsed.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud korraldus, protseduurid ja kord peavad olema piisavalt ulatuslikud ning proportsionaalsed ärimudelis ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuses peituvate riskide laadi, ulatuse ja keerukusega. Arvesse võetakse artiklites 76–95 kehtestatud tehnilisi kriteeriume.

3.   Euroopa Pangandusjärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised käesoleva artikli lõikes 1 osutatud korralduse, protseduuride ja korra kohta, võttes arvesse käesoleva artikli lõiget 2.

Euroopa Pangandusjärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised krediidiasutuste ja investeerimisühingute sooneutraalse tasustamispoliitika kohta.

Kahe aasta jooksul pärast teises lõigus nimetatud suuniste avaldamist koostab Euroopa Pangandusjärelevalve pädevate asutuste kogutud teabe põhjal aruande sooneutraalse tasustamispoliitika kohaldamise kohta krediidiasutustes ja investeerimisühingutes.“

| 20) | Artikli 75 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Pädevad asutused koguvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 450 lõike 1 punktides g, h, i ja k sätestatud avalikustamise kriteeriumide kohaselt avalikustatud teavet ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute antud teavet soolise palgalõhe kohta ning kasutavad seda teavet selleks, et võrrelda tasustamispoliitika suundumusi ja tavasid. Pädevad asutused edastavad kõnealuse teabe Euroopa Pangandusjärelevalvele.“ |
| --- | --- |

20)

Artikli 75 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Pädevad asutused koguvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 450 lõike 1 punktides g, h, i ja k sätestatud avalikustamise kriteeriumide kohaselt avalikustatud teavet ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute antud teavet soolise palgalõhe kohta ning kasutavad seda teavet selleks, et võrrelda tasustamispoliitika suundumusi ja tavasid. Pädevad asutused edastavad kõnealuse teabe Euroopa Pangandusjärelevalvele.“

| 21) | Artikkel 84 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 84
  Kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenev intressirisk

  1.   Pädevad asutused tagavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud rakendavad sisesüsteeme või kasutavad standardmeetodit või lihtsustatud standardmeetodit, et selgitada välja, hinnata, juhtida ja maandada võimalikust intressimäärade muutumisest tulenevaid riske, mis mõjutavad nii omavahendite majanduslikku väärtust kui ka krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälise tegevuse netointressitulu.


  2.   Pädevad asutused tagavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud rakendavad süsteeme, millega hinnatakse ja jälgitakse krediidiriski marginaali võimalikust muutumisest tulenevaid riske, mis mõjutavad nii omavahendite majanduslikku väärtust kui ka krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälise tegevuse netointressitulu.


  3.   Kui lõikes 1 osutatud riskide hindamiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt rakendatavad sisesüsteemid ei ole rahuldavad, võivad pädevad asutused nõuda, et see krediidiasutus või investeerimisühing kasutaks nimetatud lõikes osutatud standardmeetodit.


  4.   Pädev asutus võib nõuda, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikesed ja mittekeerukad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kasutama standardmeetodit, kui ta leiab, et lihtsustatud standardmeetod ei võta piisavalt arvesse kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevat intressiriski.


  5.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et käesoleva artikli kohaldamiseks täpsustada standardmeetodit, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riskide hindamiseks kasutada, sealhulgas lihtsustatud standardmeetodit määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, mis on vähemalt sama konservatiivne nagu standardmeetod.
  Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.
  Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.


  6.   Euroopa Pangandusjärelevalve annab välja suunised, et täpsustada kriteeriume järgmiste jaoks:






  a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu sisesüsteemis lõikes 1 osutatud riskide hindamine; |
| --- | --- | --- |

21)

Artikkel 84 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 84

Kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenev intressirisk

1.   Pädevad asutused tagavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud rakendavad sisesüsteeme või kasutavad standardmeetodit või lihtsustatud standardmeetodit, et selgitada välja, hinnata, juhtida ja maandada võimalikust intressimäärade muutumisest tulenevaid riske, mis mõjutavad nii omavahendite majanduslikku väärtust kui ka krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälise tegevuse netointressitulu.

2.   Pädevad asutused tagavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud rakendavad süsteeme, millega hinnatakse ja jälgitakse krediidiriski marginaali võimalikust muutumisest tulenevaid riske, mis mõjutavad nii omavahendite majanduslikku väärtust kui ka krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälise tegevuse netointressitulu.

3.   Kui lõikes 1 osutatud riskide hindamiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt rakendatavad sisesüsteemid ei ole rahuldavad, võivad pädevad asutused nõuda, et see krediidiasutus või investeerimisühing kasutaks nimetatud lõikes osutatud standardmeetodit.

4.   Pädev asutus võib nõuda, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikesed ja mittekeerukad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kasutama standardmeetodit, kui ta leiab, et lihtsustatud standardmeetod ei võta piisavalt arvesse kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevat intressiriski.

5.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et käesoleva artikli kohaldamiseks täpsustada standardmeetodit, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riskide hindamiseks kasutada, sealhulgas lihtsustatud standardmeetodit määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, mis on vähemalt sama konservatiivne nagu standardmeetod.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve annab välja suunised, et täpsustada kriteeriume järgmiste jaoks:

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu sisesüsteemis lõikes 1 osutatud riskide hindamine;

| b) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt lõikes 1 osutatud riskide väljaselgitamine, juhtimine ja maandamine; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt lõikes 1 osutatud riskide väljaselgitamine, juhtimine ja maandamine;

| c) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt lõikes 2 osutatud riskide hindamine ja jälgimine; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt lõikes 2 osutatud riskide hindamine ja jälgimine;

| d) | selle kindlaksmääramine, millised lõike 1 kohaldamise eesmärgil krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt rakendatavad sisesüsteemid ei ole rahuldavad, nagu on osutatud lõikes 3. |
| --- | --- |

d)

selle kindlaksmääramine, millised lõike 1 kohaldamise eesmärgil krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt rakendatavad sisesüsteemid ei ole rahuldavad, nagu on osutatud lõikes 3.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused suunised hiljemalt 28. juuniks 2020.“

| 22) | Artikli 85 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Pädevad asutused tagavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud rakendavad põhimõtteid ja protsesse, millega hinnata ja juhtida avatust operatsiooniriskile, sealhulgas mudeliriskile ja edasiantud tegevusest tulenevale riskile, ning hõlmata harvaesinevaid väga tõsiseid juhtumeid. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kirjeldavad operatsiooniriski asjaomaste põhimõtete ja menetluste tähenduses.“ |
| --- | --- |

22)

Artikli 85 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Pädevad asutused tagavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud rakendavad põhimõtteid ja protsesse, millega hinnata ja juhtida avatust operatsiooniriskile, sealhulgas mudeliriskile ja edasiantud tegevusest tulenevale riskile, ning hõlmata harvaesinevaid väga tõsiseid juhtumeid. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kirjeldavad operatsiooniriski asjaomaste põhimõtete ja menetluste tähenduses.“

| 23) | Artikli 88 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Liikmesriigid tagavad, et andmed juhtorgani liikmetele ja nendega seotud isikutele antud laenude kohta on nõuetekohaselt dokumenteeritud ja pädevale asutusele taotluse korral kättesaadavad.
  Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „seotud isik“:






  a) | juhtorgani liikme abikaasat või registreeritud partnerit vastavalt liikmesriigi õigusele, lapsi ja vanemaid; |
| --- | --- | --- |

23)

Artikli 88 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid tagavad, et andmed juhtorgani liikmetele ja nendega seotud isikutele antud laenude kohta on nõuetekohaselt dokumenteeritud ja pädevale asutusele taotluse korral kättesaadavad.

Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „seotud isik“:

a)

juhtorgani liikme abikaasat või registreeritud partnerit vastavalt liikmesriigi õigusele, lapsi ja vanemaid;

| b) | äriüksust, milles juhtorgani liikmel või tema punktis a osutatud lähedasel pereliikmel on oluline osalus suuruses 10 % või rohkem kõnealuse ettevõtte kapitalist või hääleõigustest, või milles sellistel isikutel on oluline mõju või milles sellised isikud töötavad juhtival kohal või on juhtorgani liikmed.“ |
| --- | --- |

b)

äriüksust, milles juhtorgani liikmel või tema punktis a osutatud lähedasel pereliikmel on oluline osalus suuruses 10 % või rohkem kõnealuse ettevõtte kapitalist või hääleõigustest, või milles sellistel isikutel on oluline mõju või milles sellised isikud töötavad juhtival kohal või on juhtorgani liikmed.“

| 24) | Artiklisse 89 lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Komisjon vaatab hiljemalt 1. jaanuariks 2021 pärast Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustusjärelevalve ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist läbi, kas lõike 1 punktides a–f osutatud teave on endiselt asjakohane, võttes sealjuures arvesse varasemaid mõjuhinnanguid, rahvusvahelisi lepinguid ja liidus toimuvat seadusandlikku arengut, ja kas lõikesse 1 võib lisada teavet käsitlevaid asjakohaseid lisanõudeid.
  Komisjon esitab 30. juuniks 2021 Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustusjärelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega peetud konsultatsioonide põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesolevas lõikes osutatud hinnangu kohta ning esitab vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku.“ |
| --- | --- |

24)

Artiklisse 89 lisatakse järgmine lõige:

„6.   Komisjon vaatab hiljemalt 1. jaanuariks 2021 pärast Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustusjärelevalve ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist läbi, kas lõike 1 punktides a–f osutatud teave on endiselt asjakohane, võttes sealjuures arvesse varasemaid mõjuhinnanguid, rahvusvahelisi lepinguid ja liidus toimuvat seadusandlikku arengut, ja kas lõikesse 1 võib lisada teavet käsitlevaid asjakohaseid lisanõudeid.

Komisjon esitab 30. juuniks 2021 Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustusjärelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega peetud konsultatsioonide põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesolevas lõikes osutatud hinnangu kohta ning esitab vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku.“

| 25) | Artiklit 91 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel, finantsvaldusettevõtjatel ja segafinantsvaldusettevõtjatel lasub esmane vastutus selle tagamise eest, et juhtorgani liikmete maine oleks igal ajal piisavalt hea ning neil oleksid piisavad teadmised, oskused ja kogemused oma kohustuste täitmiseks. Juhtorgani liikmed peavad vastama eelkõige lõigetes 2–8 sätestatud nõuetele.
  Kui juhtorgani liikmed ei täida käesoleva lõike nõudeid, on pädevatel asutustel õigus sellised liikmed juhtorganist kõrvaldada. Eelkõige kontrollivad pädevad asutused, kas käesolevas lõikes sätestatud nõuded on endiselt täidetud, kui neil on piisavalt alust kahtlustada, et kõnealuses krediidiasutuses või investeerimisühingus on toimunud rahapesu või terrorismi rahastamine või vastav katse või on selleks olemas suurenenud risk.“; |
| --- | --- | --- |

25)

Artiklit 91 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel, finantsvaldusettevõtjatel ja segafinantsvaldusettevõtjatel lasub esmane vastutus selle tagamise eest, et juhtorgani liikmete maine oleks igal ajal piisavalt hea ning neil oleksid piisavad teadmised, oskused ja kogemused oma kohustuste täitmiseks. Juhtorgani liikmed peavad vastama eelkõige lõigetes 2–8 sätestatud nõuetele.

Kui juhtorgani liikmed ei täida käesoleva lõike nõudeid, on pädevatel asutustel õigus sellised liikmed juhtorganist kõrvaldada. Eelkõige kontrollivad pädevad asutused, kas käesolevas lõikes sätestatud nõuded on endiselt täidetud, kui neil on piisavalt alust kahtlustada, et kõnealuses krediidiasutuses või investeerimisühingus on toimunud rahapesu või terrorismi rahastamine või vastav katse või on selleks olemas suurenenud risk.“;

| b) | lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

  „7.   Juhtorganil peavad olema kollektiivselt piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust, sealhulgas peamisi riske. Juhtorgani kogu koosseisu liikmete kogemused peavad samuti olema piisavalt ulatuslikud.


  8.   Juhtorgani iga liige peab tegutsema ausalt, usaldusväärselt ja sõltumatult, et vajaduse korral tõhusalt hinnata ja esitada vastuväiteid kõrgema juhtkonna otsustele ning kontrollida ja juhtida tõhusalt juhtkonna otsustusprotsessi. Seotud ettevõtjate või seotud üksuste liikmeks olemine ei ole iseenesest takistus sõltumatuks tegutsemiseks.“; |
| --- | --- |

b)

lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

„7.   Juhtorganil peavad olema kollektiivselt piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust, sealhulgas peamisi riske. Juhtorgani kogu koosseisu liikmete kogemused peavad samuti olema piisavalt ulatuslikud.

8.   Juhtorgani iga liige peab tegutsema ausalt, usaldusväärselt ja sõltumatult, et vajaduse korral tõhusalt hinnata ja esitada vastuväiteid kõrgema juhtkonna otsustele ning kontrollida ja juhtida tõhusalt juhtkonna otsustusprotsessi. Seotud ettevõtjate või seotud üksuste liikmeks olemine ei ole iseenesest takistus sõltumatuks tegutsemiseks.“;

| c) | lõikesse 12 lisatakse järgmine punkt:






  „f) | lõike 1 teises lõigus osutatud volituste sidus kohaldamine.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lõikesse 12 lisatakse järgmine punkt:

„f)

lõike 1 teises lõigus osutatud volituste sidus kohaldamine.“

| 26) | Artiklit 92 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

26)

Artiklit 92 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 jäetakse välja;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigid tagavad, et kogu töötasu, sealhulgas palka ja vabatahtlikke pensionimakseid hõlmava poliitika kehtestamisel töötajate eri kategooriatele, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, ja selle poliitika kohaldamisel järgivad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmisi nõudeid viisil, mis vastab nende suurusele, sisemisele korraldusele ning nende tegevuse laadile, ulatusele ja keerukusele.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid tagavad, et kogu töötasu, sealhulgas palka ja vabatahtlikke pensionimakseid hõlmava poliitika kehtestamisel töötajate eri kategooriatele, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, ja selle poliitika kohaldamisel järgivad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmisi nõudeid viisil, mis vastab nende suurusele, sisemisele korraldusele ning nende tegevuse laadile, ulatusele ja keerukusele.“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | tasustamispoliitika on sooneutraalne.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„aa)

tasustamispoliitika on sooneutraalne.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Lõike 2 kohaldamise eesmärgil kuuluvad töötajate kategooriatesse, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, vähemalt:






  a) | kõik juhtorgani ja kõrgema juhtkonna liikmed; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Lõike 2 kohaldamise eesmärgil kuuluvad töötajate kategooriatesse, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, vähemalt:

a)

kõik juhtorgani ja kõrgema juhtkonna liikmed;

| b) | töötajad, kellel on juhtimisvastutus seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu kontrollifunktsioonidega või oluliste äriüksustega; |
| --- | --- |

b)

töötajad, kellel on juhtimisvastutus seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu kontrollifunktsioonidega või oluliste äriüksustega;

| c) | töötajad, kes said eelmisel majandusaastal suurt töötasu, kui täidetud on järgmised tingimused:






  i) | töötaja töötasu on 500 000 eurot või rohkem ning see on võrdne punktis a osutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgani ja kõrgema juhtkonna liikmete keskmise töötasuga või sellest suurem; |
| --- | --- | --- |

c)

töötajad, kes said eelmisel majandusaastal suurt töötasu, kui täidetud on järgmised tingimused:

i)

töötaja töötasu on 500 000 eurot või rohkem ning see on võrdne punktis a osutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgani ja kõrgema juhtkonna liikmete keskmise töötasuga või sellest suurem;

| ii) | töötaja töötab olulises äriüksuses ja tema kutsealane tegevus mõjutab märkimisväärselt asjaomase äriüksuse riskiprofiili.“ |
| --- | --- |

ii)

töötaja töötab olulises äriüksuses ja tema kutsealane tegevus mõjutab märkimisväärselt asjaomase äriüksuse riskiprofiili.“

| 27) | Artiklit 94 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti l alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | aktsiad või, olenevalt asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu õiguslikust vormist, samaväärsed osalused; või aktsiatega seotud instrumendid või, olenevalt asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu õiguslikust vormist, samaväärsed mitterahalised instrumendid;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

27)

Artiklit 94 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti l alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

aktsiad või, olenevalt asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu õiguslikust vormist, samaväärsed osalused; või aktsiatega seotud instrumendid või, olenevalt asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu õiguslikust vormist, samaväärsed mitterahalised instrumendid;“

| ii) | punkt m asendatakse järgmisega:






  „m) | oluline osa, ja igal juhul vähemalt 40 % töö muutuvtasu komponendist, lükatakse edasi ajavahemiku võrra, mis on vähemalt neli kuni viis aastat ja viidud nõuetekohaselt kooskõlla äriühingu laadi ja riskidega ning kõnealuse töötaja tegevusega. Oma suuruse, sisemise korralduse ning oma tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse tõttu oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute juhtorgani ja kõrgema juhtkonna liikmete puhul peaks edasilükkamise periood olema vähemalt viis aastat.
  Edasilükkamiskriteeriumide alusel väljamakstavaid töötasusid ei saada enne kui proportsionaalselt makstavaid töötasusid. Juhul kui töö muutuvtasu komponent on eriti suur, lükatakse edasi vähemalt 60 % summast. Edasilükkamise pikkus kehtestatakse vastavalt majandustsüklile, äri olemusele, selle riskidele ning kõnealuse töötaja tegevusele;“ |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt m asendatakse järgmisega:

„m)

oluline osa, ja igal juhul vähemalt 40 % töö muutuvtasu komponendist, lükatakse edasi ajavahemiku võrra, mis on vähemalt neli kuni viis aastat ja viidud nõuetekohaselt kooskõlla äriühingu laadi ja riskidega ning kõnealuse töötaja tegevusega. Oma suuruse, sisemise korralduse ning oma tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse tõttu oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute juhtorgani ja kõrgema juhtkonna liikmete puhul peaks edasilükkamise periood olema vähemalt viis aastat.

Edasilükkamiskriteeriumide alusel väljamakstavaid töötasusid ei saada enne kui proportsionaalselt makstavaid töötasusid. Juhul kui töö muutuvtasu komponent on eriti suur, lükatakse edasi vähemalt 60 % summast. Edasilükkamise pikkus kehtestatakse vastavalt majandustsüklile, äri olemusele, selle riskidele ning kõnealuse töötaja tegevusele;“

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada instrumentide liike, mis täidavad lõike 1 punkti l alapunktis ii sätestatud tingimusi.
  Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 31. märtsiks 2014.
  Selleks et teha kindlaks töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3, töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse:






  a) | juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada instrumentide liike, mis täidavad lõike 1 punkti l alapunktis ii sätestatud tingimusi.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 31. märtsiks 2014.

Selleks et teha kindlaks töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3, töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse:

a)

juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid;

| b) | oluline äriüksus ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile ning |
| --- | --- |

b)

oluline äriüksus ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile ning

| c) | muud töötajate kategooriad, kellele ei ole artikli 92 lõikes 3 sõnaselgelt osutatud ja kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili nimetatud lõikes osutatud töötajate kategooriate tegevusega võrreldaval määral. |
| --- | --- |

c)

muud töötajate kategooriad, kellele ei ole artikli 92 lõikes 3 sõnaselgelt osutatud ja kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili nimetatud lõikes osutatud töötajate kategooriate tegevusega võrreldaval määral.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu käesolevas lõikes osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:

  „3.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata kõnealuse lõike punktides l ja m ning punkti o teises lõigus sätestatud nõudeid järgmiste suhtes:






  a) | krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei ole määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 146 määratletud suur krediidiasutus või investeerimisühing ning mille varade väärtus on keskmisel ja individuaalsel alusel kooskõlas käesoleva direktiiviga ja määrusega (EL) nr 575/2013 jooksvale majandusaastale eelnenud nelja aasta jooksul vähem kui 5 miljardit eurot; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata kõnealuse lõike punktides l ja m ning punkti o teises lõigus sätestatud nõudeid järgmiste suhtes:

a)

krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei ole määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 146 määratletud suur krediidiasutus või investeerimisühing ning mille varade väärtus on keskmisel ja individuaalsel alusel kooskõlas käesoleva direktiiviga ja määrusega (EL) nr 575/2013 jooksvale majandusaastale eelnenud nelja aasta jooksul vähem kui 5 miljardit eurot;

| b) | töötaja, kelle aastane muutuvtasu ei ületa 50 000 eurot ega ole suurem kui üks kolmandik selle töötaja aastasest kogutöötasust. |
| --- | --- |

b)

töötaja, kelle aastane muutuvtasu ei ületa 50 000 eurot ega ole suurem kui üks kolmandik selle töötaja aastasest kogutöötasust.

4.   Erandina lõike 3 punktist a võib liikmesriik selles osutatud ülempiiri vähendada või suurendada, tingimusel et:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing, kelle puhul liikmesriik käesolevat sätet kasutab, ei ole määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 146 määratletud suur krediidiasutus või investeerimisühing ning et ülempiiri suurendamise korral:






  i) | vastab krediidiasutus või investeerimisühing määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 145 alapunktides c, d ja e sätestatud kriteeriumidele ning |
| --- | --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing, kelle puhul liikmesriik käesolevat sätet kasutab, ei ole määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 146 määratletud suur krediidiasutus või investeerimisühing ning et ülempiiri suurendamise korral:

i)

vastab krediidiasutus või investeerimisühing määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 145 alapunktides c, d ja e sätestatud kriteeriumidele ning

| ii) | ülempiir ei ületa 15 miljardit eurot; |
| --- | --- |

ii)

ülempiir ei ületa 15 miljardit eurot;

| b) | on asjakohane ülempiiri kooskõlas käesoleva lõikega muuta, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatust ja keerukust, selle sisemist korraldust või asjakohasel juhul selle konsolideerimisgrupi tunnuseid, kuhu ta kuulub. |
| --- | --- |

b)

on asjakohane ülempiiri kooskõlas käesoleva lõikega muuta, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatust ja keerukust, selle sisemist korraldust või asjakohasel juhul selle konsolideerimisgrupi tunnuseid, kuhu ta kuulub.

5.   Erandina lõike 3 punktist b võib liikmesriik otsustada, et töötajate suhtes, kellel on õigus aastasele muutuvtasule, mis on väiksem kui nimetatud punktis osutatud ülempiir ja osakaal, ei kohaldata selles punktis sätestatud erandit siseriikliku turu tasustamistavadega seotud eripärade või asjaomaste töötajate tööülesannete ja tööprofiili tõttu.

6.   Komisjon vaatab hiljemalt 28. juuniks 2023 tihedas koostöös Euroopa Pangandusjärelevalvega läbi lõigete 3–5 kohaldamise ja koostab selle kohta aruande, mille esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos seadusandliku akti ettepanekuga, kui see on asjakohane.

7.   Euroopa Pangandusjärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised, millega hõlbustatakse lõigete 3–5 rakendamist ja tagatakse nende sidus kohaldamine.“

| 28) | Artiklit 97 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

28)

Artiklit 97 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b jäetakse välja;

| b) | lõikes 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise tegemisel kohaldavad pädevad asutused proportsionaalsuse põhimõtet kooskõlas artikli 143 lõike 1 punkti c kohaselt avaldatud kriteeriumidega.“; |
| --- | --- |

b)

lõikes 4 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise tegemisel kohaldavad pädevad asutused proportsionaalsuse põhimõtet kooskõlas artikli 143 lõike 1 punkti c kohaselt avaldatud kriteeriumidega.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   Pädevad asutused võivad töötada välja kohandatud metoodika käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise kohaldamiseks, et võtta arvesse sarnase riskiprofiiliga, näiteks sarnaste ärimudelite või sarnase riskipositsioonide geograafilise paiknemisega krediidiasutusi ja investeerimisühinguid. Sellised kohandatud metoodikad võivad hõlmata riskipõhiseid võrdlusaluseid ja kvantitatiivseid näitajaid, võimaldavad võtta nõuetekohaselt arvesse konkreetseid riske, millega iga krediidiasutus või investeerimisühing võib kokku puutuda, ning ei mõjuta kooskõlas artikliga 104 võetavate meetmete krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist laadi.
  Kui pädevad asutused kasutavad käesoleva lõike alusel selliseid kohandatud metoodikaid, teatavad nad sellest Euroopa Pangandusjärelevalvele. Euroopa Pangandusjärelevalve jälgib järelevalvetavasid ja annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised, et täpsustada, kuidas sarnaseid riskiprofiile käesoleva lõike kohaldamisel hinnatakse, ning et tagada sarnastele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kohandatud metoodikate sidus ja proportsionaalne kohaldamine kogu liidus.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Pädevad asutused võivad töötada välja kohandatud metoodika käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise kohaldamiseks, et võtta arvesse sarnase riskiprofiiliga, näiteks sarnaste ärimudelite või sarnase riskipositsioonide geograafilise paiknemisega krediidiasutusi ja investeerimisühinguid. Sellised kohandatud metoodikad võivad hõlmata riskipõhiseid võrdlusaluseid ja kvantitatiivseid näitajaid, võimaldavad võtta nõuetekohaselt arvesse konkreetseid riske, millega iga krediidiasutus või investeerimisühing võib kokku puutuda, ning ei mõjuta kooskõlas artikliga 104 võetavate meetmete krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist laadi.

Kui pädevad asutused kasutavad käesoleva lõike alusel selliseid kohandatud metoodikaid, teatavad nad sellest Euroopa Pangandusjärelevalvele. Euroopa Pangandusjärelevalve jälgib järelevalvetavasid ja annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised, et täpsustada, kuidas sarnaseid riskiprofiile käesoleva lõike kohaldamisel hinnatakse, ning et tagada sarnastele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kohandatud metoodikate sidus ja proportsionaalne kohaldamine kogu liidus.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Kui pädevatel asutustel tekib läbivaatamise, eelkõige krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimise korralduse, ärimudeli või tegevuse hindamise käigus põhjendatud kahtlus, et seoses kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühinguga on toimunud või toimub rahapesu või terrorismi rahastamine või on tehtud vastav katse või on selleks olemas suurenenud risk, teavitab pädev asutus sellest viivitamata Euroopa Pangandusjärelevalvet ning krediidiasutuse või investeerimisühingu üle kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/849 järelevalvet teostavat ning kõnealuse direktiivi sätete järgimise tagamiseks pädevat asutust või organit. Rahapesu või terrorismi rahastamise võimaliku suurenenud riski korral teevad pädev asutus ning krediidiasutuse või investeerimisühingu üle kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/849 järelevalvet teostav ja kõnealuse direktiivi sätete järgimise tagamiseks pädev asutus või organ omavahel koostööd ning teavitavad oma ühisest hinnangust viivitamata Euroopa Pangandusjärelevalvet. Pädev asutus võtab vajaduse korral meetmeid kooskõlas käesoleva direktiiviga.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Kui pädevatel asutustel tekib läbivaatamise, eelkõige krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimise korralduse, ärimudeli või tegevuse hindamise käigus põhjendatud kahtlus, et seoses kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühinguga on toimunud või toimub rahapesu või terrorismi rahastamine või on tehtud vastav katse või on selleks olemas suurenenud risk, teavitab pädev asutus sellest viivitamata Euroopa Pangandusjärelevalvet ning krediidiasutuse või investeerimisühingu üle kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/849 järelevalvet teostavat ning kõnealuse direktiivi sätete järgimise tagamiseks pädevat asutust või organit. Rahapesu või terrorismi rahastamise võimaliku suurenenud riski korral teevad pädev asutus ning krediidiasutuse või investeerimisühingu üle kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/849 järelevalvet teostav ja kõnealuse direktiivi sätete järgimise tagamiseks pädev asutus või organ omavahel koostööd ning teavitavad oma ühisest hinnangust viivitamata Euroopa Pangandusjärelevalvet. Pädev asutus võtab vajaduse korral meetmeid kooskõlas käesoleva direktiiviga.“

| 29) | Artiklit 98 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt j jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

29)

Artiklit 98 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt j jäetakse välja;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Pädevate asutuste korraldatav läbivaatamine ja hindamine hõlmab krediidiasutuste ja investeerimisühingute kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevale intressiriskile avatuse läbivaatamist ja hindamist.
  Järelevalvevolitusi teostatakse vähemalt järgmistel juhtudel:






  a) | kui krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite majanduslik väärtus, nagu on osutatud artikli 84 lõikes 1, langeb rohkem kui 15 % tema esimese taseme omavahenditest, tingituna intressimäärade järsust ja ootamatust muutusest, nagu on määratletud intressimäärade suhtes kohaldatava kuue järelevalvealase šokistsenaariumi seast vähemalt ühes stsenaariumis; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Pädevate asutuste korraldatav läbivaatamine ja hindamine hõlmab krediidiasutuste ja investeerimisühingute kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevale intressiriskile avatuse läbivaatamist ja hindamist.

Järelevalvevolitusi teostatakse vähemalt järgmistel juhtudel:

a)

kui krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite majanduslik väärtus, nagu on osutatud artikli 84 lõikes 1, langeb rohkem kui 15 % tema esimese taseme omavahenditest, tingituna intressimäärade järsust ja ootamatust muutusest, nagu on määratletud intressimäärade suhtes kohaldatava kuue järelevalvealase šokistsenaariumi seast vähemalt ühes stsenaariumis;

| b) | kui krediidiasutuse või investeerimisühingu netointressitulu, nagu on osutatud artikli 84 lõikes 1, väheneb märkimisväärselt tingituna intressimäärade järsust ja ootamatust muutusest, nagu on määratletud intressimäärade suhtes kohaldatava kahe järelevalvealase šokistsenaariumi seast vähemalt ühes stsenaariumis. |
| --- | --- |

b)

kui krediidiasutuse või investeerimisühingu netointressitulu, nagu on osutatud artikli 84 lõikes 1, väheneb märkimisväärselt tingituna intressimäärade järsust ja ootamatust muutusest, nagu on määratletud intressimäärade suhtes kohaldatava kahe järelevalvealase šokistsenaariumi seast vähemalt ühes stsenaariumis.

Olenemata teisest lõigust ei ole pädevatel asutustel kohustust järelevalvevolitusi teostada, kui nad käesolevas lõikes osutatud läbivaatamise ja hindamise alusel leiavad, et krediidiasutus või investeerimisühing juhib kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevat intressiriski piisavalt ega ole kõnealusele riskile ülemäära avatud.

Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab mõiste „järelevalvevolitused“ artikli 104 lõikes 1 osutatud volitusi või volitusi täpsustada muid modelleerimise ja parameetrite eeldusi kui need, mille on kindlaks määranud Euroopa Pangandusjärelevalve vastavalt käesoleva artikli lõike 5a punktile b ning mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad võtma arvesse oma omavahendite majandusliku väärtuse arvutamisel artikli 84 lõike 1 alusel.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõike 5 kohaldamisel järgmist:






  a) | lõike 5 teise lõigu punktis a osutatud kuus järelevalvealast šokistsenaariumi ja lõike 5 teise lõigu punktis b osutatud kaks järelevalvealast šokistsenaariumi, mida kohaldatakse iga valuuta intressimäärade suhtes; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõike 5 kohaldamisel järgmist:

a)

lõike 5 teise lõigu punktis a osutatud kuus järelevalvealast šokistsenaariumi ja lõike 5 teise lõigu punktis b osutatud kaks järelevalvealast šokistsenaariumi, mida kohaldatakse iga valuuta intressimäärade suhtes;

| b) | rahvusvaheliselt kokku lepitud usaldatavusstandardeid silmas pidades, ühised modelleerimise ja parameetrite eeldused (välja arvatud käitumuslikud eeldused), mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse lõike 5 teise lõigu punktis a osutatud omavahendite majandusliku väärtuse arvutamisel ning mis piirduvad alljärgnevaga:






  i) | krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali käsitlus; |
| --- | --- | --- |

b)

rahvusvaheliselt kokku lepitud usaldatavusstandardeid silmas pidades, ühised modelleerimise ja parameetrite eeldused (välja arvatud käitumuslikud eeldused), mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse lõike 5 teise lõigu punktis a osutatud omavahendite majandusliku väärtuse arvutamisel ning mis piirduvad alljärgnevaga:

i)

krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali käsitlus;

| ii) | krediidiasutuse või investeerimisühingu varadest, kohustustest ja bilansivälistest kirjetest tulenevate intressimääratundlike rahavoogude arvestamine, koosseis ja diskonteerimine, sealhulgas kaubanduslike marginaalide ja muude riskimarginaalikomponentide käsitlus; |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutuse või investeerimisühingu varadest, kohustustest ja bilansivälistest kirjetest tulenevate intressimääratundlike rahavoogude arvestamine, koosseis ja diskonteerimine, sealhulgas kaubanduslike marginaalide ja muude riskimarginaalikomponentide käsitlus;

| iii) | dünaamiliste või staatiliste bilansimudelite kasutamine ning sellest tulenev amortiseeritud ja tähtajale lähenevate riskipositsioonide käsitlus; |
| --- | --- |

iii)

dünaamiliste või staatiliste bilansimudelite kasutamine ning sellest tulenev amortiseeritud ja tähtajale lähenevate riskipositsioonide käsitlus;

| c) | rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid silmas pidades ühised modelleerimise ja parameetrite eeldused (välja arvatud käitumuslikud eeldused), mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad võtma arvesse lõike 5 teise lõigu punktis b osutatud netointressitulu arvutustes ning mis piirduvad alljärgnevaga:






  i) | krediidiasutuse või investeerimisühingu varadest, kohustustest ja bilansivälistest kirjetest tulenevate intressimääratundlike rahavoogude arvestamine ja koosseis, sealhulgas kaubanduslike marginaalide ja muude riskimarginaalikomponentide käsitlus; |
| --- | --- | --- |

c)

rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid silmas pidades ühised modelleerimise ja parameetrite eeldused (välja arvatud käitumuslikud eeldused), mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad võtma arvesse lõike 5 teise lõigu punktis b osutatud netointressitulu arvutustes ning mis piirduvad alljärgnevaga:

i)

krediidiasutuse või investeerimisühingu varadest, kohustustest ja bilansivälistest kirjetest tulenevate intressimääratundlike rahavoogude arvestamine ja koosseis, sealhulgas kaubanduslike marginaalide ja muude riskimarginaalikomponentide käsitlus;

| ii) | dünaamiliste või staatiliste bilansimudelite kasutamine ning sellest tulenev amortiseeritud ja tähtajale lähenevate riskipositsioonide käsitlus; |
| --- | --- |

ii)

dünaamiliste või staatiliste bilansimudelite kasutamine ning sellest tulenev amortiseeritud ja tähtajale lähenevate riskipositsioonide käsitlus;

| iii) | periood, mille jooksul tulevast netointressitulu mõõdetakse; |
| --- | --- |

iii)

periood, mille jooksul tulevast netointressitulu mõõdetakse;

| d) | millal on tegemist lõike 5 teise lõigu punktis b osutatud „märkimisväärse vähenemisega“. |
| --- | --- |

d)

millal on tegemist lõike 5 teise lõigu punktis b osutatud „märkimisväärse vähenemisega“.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „8.   Euroopa Pangandusjärelevalve hindab pädevate asutuste tehtavasse läbivaatamisse ja hindamisse võimalikku keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide lisamist.
  Esimese lõigu kohaldamisel hõlmab Euroopa Pangandusjärelevalve hindamine vähemalt järgmist:






  a) | keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide, sealhulgas füüsiliste riskide ja üleminekuriskide ühtse määratluse väljatöötamine; viimati nimetatud koosnevad riskidest, mis on seotud vara väärtuse vähenemisega regulatiivsete muudatuste tõttu; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„8.   Euroopa Pangandusjärelevalve hindab pädevate asutuste tehtavasse läbivaatamisse ja hindamisse võimalikku keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide lisamist.

Esimese lõigu kohaldamisel hõlmab Euroopa Pangandusjärelevalve hindamine vähemalt järgmist:

a)

keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide, sealhulgas füüsiliste riskide ja üleminekuriskide ühtse määratluse väljatöötamine; viimati nimetatud koosnevad riskidest, mis on seotud vara väärtuse vähenemisega regulatiivsete muudatuste tõttu;

| b) | selliste asjakohaste kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete kriteeriumide väljatöötamine, mille abil hinnata keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsstabiilsusele lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis; need kriteeriumid hõlmavad stressitestimise protsesse ja stsenaariumide analüüse, et hinnata keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide mõju erineva raskusastmega stsenaariumide korral; |
| --- | --- |

b)

selliste asjakohaste kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete kriteeriumide väljatöötamine, mille abil hinnata keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsstabiilsusele lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis; need kriteeriumid hõlmavad stressitestimise protsesse ja stsenaariumide analüüse, et hinnata keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide mõju erineva raskusastmega stsenaariumide korral;

| c) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide tuvastamiseks, hindamiseks ja ohjamiseks rakendatavad korrad, protsessid, mehhanismid ja strateegiad; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide tuvastamiseks, hindamiseks ja ohjamiseks rakendatavad korrad, protsessid, mehhanismid ja strateegiad;

| d) | analüüsimeetodid ja -vahendid, et hinnata keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute laenu- ja finantsvahendustegevusele. |
| --- | --- |

d)

analüüsimeetodid ja -vahendid, et hinnata keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute laenu- ja finantsvahendustegevusele.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab tuvastatud asjaolude kohta komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 28. juuniks 2021.

Selle aruande tulemuste põhjal võib Euroopa Pangandusjärelevalve asjakohasel juhul anda kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide ühetaolise lisamise kohta pädevate asutuste teostatavasse järelevalvealasesse läbivaatamis- ja hindamisprotsessi.“

| 30) | Artikli 99 lõike 2 punkt b jäetakse välja. |
| --- | --- |

30)

Artikli 99 lõike 2 punkt b jäetakse välja.

| 31) | Artikkel 103 jäetakse välja. |
| --- | --- |

31)

Artikkel 103 jäetakse välja.

| 32) | Artiklit 104 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesoleva direktiivi artikli 97, artikli 98 lõigete 4 ja 5, artikli 101 lõike 4 ja artikli 102 ning määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisel on pädevatel asutustel vähemalt järgmised volitused:






  a) | õigus nõuda käesoleva direktiivi artiklis 104a sätestatud tingimustel krediidiasutuselt ja investeerimisühingult täiendavaid omavahendeid lisaks määruses (EL) nr 575/2013 nõutule; |
| --- | --- | --- | --- |

32)

Artiklit 104 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva direktiivi artikli 97, artikli 98 lõigete 4 ja 5, artikli 101 lõike 4 ja artikli 102 ning määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisel on pädevatel asutustel vähemalt järgmised volitused:

a)

õigus nõuda käesoleva direktiivi artiklis 104a sätestatud tingimustel krediidiasutuselt ja investeerimisühingult täiendavaid omavahendeid lisaks määruses (EL) nr 575/2013 nõutule;

| b) | õigus nõuda kooskõlas artiklitega 73 ja 74 rakendatud korra, protsesside, mehhanismide ja strateegiate tugevdamist; |
| --- | --- |

b)

õigus nõuda kooskõlas artiklitega 73 ja 74 rakendatud korra, protsesside, mehhanismide ja strateegiate tugevdamist;

| c) | õigus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud esitaksid kava käesolevast direktiivist ja määrusest (EL) nr 575/2013 tulenevatele järelevalvealastele nõuetele vastavuse taastamiseks ja kehtestaksid tähtaja selle rakendamiseks ning teeksid kavasse parandused seoses kava ulatuse ja tähtajaga; |
| --- | --- |

c)

õigus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud esitaksid kava käesolevast direktiivist ja määrusest (EL) nr 575/2013 tulenevatele järelevalvealastele nõuetele vastavuse taastamiseks ja kehtestaksid tähtaja selle rakendamiseks ning teeksid kavasse parandused seoses kava ulatuse ja tähtajaga;

| d) | õigus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldaksid konkreetset eraldiste moodustamise korda või varade käsitlemist tulenevalt omavahenditele esitatavatest nõuetest; |
| --- | --- |

d)

õigus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldaksid konkreetset eraldiste moodustamise korda või varade käsitlemist tulenevalt omavahenditele esitatavatest nõuetest;

| e) | õigus piirata krediidiasutuste ja investeerimisühingute majandustegevust, operatsioone või võrgustikku või nõuda sellise tegevuse lõpetamist, mis ülemääraselt ohustab asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu usaldusväärsust; |
| --- | --- |

e)

õigus piirata krediidiasutuste ja investeerimisühingute majandustegevust, operatsioone või võrgustikku või nõuda sellise tegevuse lõpetamist, mis ülemääraselt ohustab asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu usaldusväärsust;

| f) | õigus nõuda krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse, toodete ja süsteemidega seonduvate riskide vähendamist, sealhulgas edasiantud tegevuses; |
| --- | --- |

f)

õigus nõuda krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse, toodete ja süsteemidega seonduvate riskide vähendamist, sealhulgas edasiantud tegevuses;

| g) | õigus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud piiraksid muutuvtasu osakaalu kogu puhastulus, juhul kui see muutuvtasu ei ole kooskõlas tugeva kapitalibaasi säilitamisega; |
| --- | --- |

g)

õigus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud piiraksid muutuvtasu osakaalu kogu puhastulus, juhul kui see muutuvtasu ei ole kooskõlas tugeva kapitalibaasi säilitamisega;

| h) | õigus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutaksid puhaskasumit omavahendite tugevdamiseks; |
| --- | --- |

h)

õigus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutaksid puhaskasumit omavahendite tugevdamiseks;

| i) | õigus piirata või keelata asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu väljamaksed või intressimaksed aktsionäridele, osanikele või täiendavate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele, kui keelustamine ei too kaasa krediidiasutuse või investeerimisühingu makseviivitust; |
| --- | --- |

i)

õigus piirata või keelata asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu väljamaksed või intressimaksed aktsionäridele, osanikele või täiendavate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele, kui keelustamine ei too kaasa krediidiasutuse või investeerimisühingu makseviivitust;

| j) | õigus kehtestada täiendava või sagedasema aruandluse nõuded, sealhulgas aruandlus omavahendite, likviidsuse ja finantsvõimenduse kohta; |
| --- | --- |

j)

õigus kehtestada täiendava või sagedasema aruandluse nõuded, sealhulgas aruandlus omavahendite, likviidsuse ja finantsvõimenduse kohta;

| k) | õigus kohaldada konkreetseid likviidsusnõudeid, sealhulgas õigus piirata varade ja kohustuste lõpptähtaegade lahknevust; |
| --- | --- |

k)

õigus kohaldada konkreetseid likviidsusnõudeid, sealhulgas õigus piirata varade ja kohustuste lõpptähtaegade lahknevust;

| l) | õigus nõuda täiendavat avalikustamist. |
| --- | --- |

l)

õigus nõuda täiendavat avalikustamist.

2.   Lõike 1 punkti j kohaldamisel võivad pädevad asutused kehtestada täiendava või sagedasema aruandluse nõuded krediidiasutustele ja investeerimisühingutele üksnes siis, kui asjaomane nõue on asjakohane ja proportsionaalne eesmärgiga, mille jaoks teavet küsitakse, ja kui nõutav teave ei ole dubleeriv.

Artiklite 97–102 kohaldamisel loetakse igasugust lisateavet, mida võidakse krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõuda, dubleerivaks, kui sama või sisuliselt sama teavet on pädevale asutusele mõnel muul viisil juba esitatud või mida võidakse pädevale asutusele esitada.

Pädev asutus ei nõua krediidiasutuselt või investeerimisühingult aruandluses lisateabe esitamist, kui ta on selle teabe varasemalt saanud erinevas vormingus või erineva täpsusega ning kui sellisest erinevast vormingust või täpsusest hoolimata saab pädev asutus tuletada teabe, millel on samaväärne kvaliteet ja usaldusväärsus kui teabel, mille oleks saanud tuletada muul viisil aruandluses esitatud lisateabe põhjal.“;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 33) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 104a
  Täiendavate omavahendite nõue

  1.   Pädevad asutused kohaldavad artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud täiendavate omavahendite nõuet siis, kui nad on artiklite 97 ja 101 kohaste läbivaatamistega tuvastanud, et konkreetne krediidiasutus või investeerimisühing on ühes järgmistest olukordadest:






  a) | krediidiasutus või investeerimisühing on avatud riskidele või riskielementidele, mis ei ole hõlmatud või piisavalt hõlmatud, nagu on määratletud käesoleva artikli lõikes 2, määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (*7) 2. peatükis sätestatud omavahendite nõuetega; |
| --- | --- | --- |

33)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 104a

Täiendavate omavahendite nõue

1.   Pädevad asutused kohaldavad artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud täiendavate omavahendite nõuet siis, kui nad on artiklite 97 ja 101 kohaste läbivaatamistega tuvastanud, et konkreetne krediidiasutus või investeerimisühing on ühes järgmistest olukordadest:

a)

krediidiasutus või investeerimisühing on avatud riskidele või riskielementidele, mis ei ole hõlmatud või piisavalt hõlmatud, nagu on määratletud käesoleva artikli lõikes 2, määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (*7) 2. peatükis sätestatud omavahendite nõuetega;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing ei vasta käesoleva direktiivi artiklites 73 ja 74 või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 393 sätestatud nõuetele ning on vähetõenäoline, et muud järelevalvemeetmed oleksid piisavad tagamaks, et kõnealuseid nõudeid saab mõistliku aja jooksul täita; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing ei vasta käesoleva direktiivi artiklites 73 ja 74 või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 393 sätestatud nõuetele ning on vähetõenäoline, et muud järelevalvemeetmed oleksid piisavad tagamaks, et kõnealuseid nõudeid saab mõistliku aja jooksul täita;

| c) | artikli 98 lõikes 4 osutatud kohandusi ei loeta piisavaks, et võimaldada krediidiasutusel või investeerimisühingul normaalsete turutingimuste korral müüa või maandada oma riskipositsioone lühikese aja jooksul ilma olulist kahju kandmata; |
| --- | --- |

c)

artikli 98 lõikes 4 osutatud kohandusi ei loeta piisavaks, et võimaldada krediidiasutusel või investeerimisühingul normaalsete turutingimuste korral müüa või maandada oma riskipositsioone lühikese aja jooksul ilma olulist kahju kandmata;

| d) | artikli 101 lõike 4 kohasel hindamisel ilmneb, et lubatud meetodi kasutamise nõuetele mittevastavus toob tõenäoliselt kaasa ebapiisavad omavahendite nõuded; |
| --- | --- |

d)

artikli 101 lõike 4 kohasel hindamisel ilmneb, et lubatud meetodi kasutamise nõuetele mittevastavus toob tõenäoliselt kaasa ebapiisavad omavahendite nõuded;

| e) | krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda korduvalt saavutada või säilitada täiendavate omavahendite piisavat taset, et täita kooskõlas artikli 104b lõikega 3 antud suunis; |
| --- | --- |

e)

krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda korduvalt saavutada või säilitada täiendavate omavahendite piisavat taset, et täita kooskõlas artikli 104b lõikega 3 antud suunis;

| f) | krediidiasutuse või investeerimisühingu muu konkreetne olukord, mis pädeva asutuse arvates põhjustab olulisi järelevalveprobleeme. |
| --- | --- |

f)

krediidiasutuse või investeerimisühingu muu konkreetne olukord, mis pädeva asutuse arvates põhjustab olulisi järelevalveprobleeme.

Pädevad asutused kohaldavad artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud täiendavate omavahendite nõudeid ainult selleks, et katta krediidiasutuste või investeerimisühingute riskid, mis tulenevad nende tegevusest, sealhulgas riskid, mis kajastavad teatavate majandus- või turuarengute mõju konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaldamisel loetakse riske või riskielemente sellisteks, mis ei ole määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud omavahendite nõuetega üldse või piisavalt hõlmatud, üksnes siis, kui pädev asutus käesoleva direktiivi artikli 73 esimese lõigu kohaselt krediidiasutuste ja investeerimisühingute korraldatud hindamisele järgnenud järelevalvelist hindamist arvesse võttes leiab, et piisavaks peetud kapitali kogusumma, liigid ja koosseis ületavad määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osa ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite nõudeid.

Esimese lõigu kohaldamisel hindavad pädevad asutused konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili arvesse võttes riske, millele asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing on avatud, sealhulgas:

| a) | krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiseid riske või selliste riskide elemente, mis on määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud omavahendite nõuete kohaldamisalast sõnaselgelt välja arvatud või mida seal ei ole sõnaselgelt käsitletud; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiseid riske või selliste riskide elemente, mis on määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud omavahendite nõuete kohaldamisalast sõnaselgelt välja arvatud või mida seal ei ole sõnaselgelt käsitletud;

| b) | krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiseid riske või selliste riskide elemente, mida tõenäoliselt alahinnatakse, olenemata vastavusest määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiseid riske või selliste riskide elemente, mida tõenäoliselt alahinnatakse, olenemata vastavusest määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud kohaldatavatele nõuetele.

Niivõrd, kuivõrd riskide või riskielementide suhtes kohaldatakse üleminekukorda või käesolevas direktiivis või määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud ajutiselt kohaldatavaid varasemalt kehtinud nõudeid, ei peeta neid riskideks või selliste riskide elementideks, mida tõenäoliselt alahinnatakse, olenemata vastavusest määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud kohaldatavatele nõuetele.

Esimese lõigu kohaldamisel katab piisavaks peetav kapital kõik riskid või riskide elemendid, mis on käesoleva lõike teises lõigus sätestatud hindamise kohaselt tuvastatud olulistena ning mis ei ole hõlmatud või piisavalt hõlmatud määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud omavahendite nõuetega.

Kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevat intressiriski võib lugeda oluliseks vähemalt artikli 98 lõikes 5 osutatud juhtudel, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused jõuavad läbivaatamise ja hindamise käigus järeldusele, et krediidiasutus või investeerimisühing juhib kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevat intressiriski asjakohaselt ega ole kõnealusele riskile ülemäära avatud.

3.   Kui nõutakse täiendavaid omavahendeid, et käsitleda muid riske kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimenduse risk, määravad pädevad asutused kindlaks käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaselt nõutava täiendavate omavahendite taseme, milleks on käesoleva artikli lõike 2 kohaselt piisavaks loetava kapitali ning määruse (EL) nr 575/2013 III ja IV osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud asjakohaste omavahendite nõuete vahe.

Kui nõutakse täiendavaid omavahendeid, et käsitleda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, määravad pädevad asutused kindlaks käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaselt nõutava täiendavate omavahendite taseme, milleks on käesoleva artikli lõike 2 kohaselt piisavaks loetava kapitali ning määruse (EL) nr 575/2013 III ja VII osas sätestatud asjakohaste omavahendite nõuete vahe.

4.   Krediidiasutus või investeerimisühing täidab artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt pädeva asutuse poolt kehtestatud täiendavate omavahendite nõude omavahenditega, mis vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | vähemalt kolm neljandikku täiendavate omavahendite nõudest täidetakse esimese taseme omavahenditega; |
| --- | --- |

a)

vähemalt kolm neljandikku täiendavate omavahendite nõudest täidetakse esimese taseme omavahenditega;

| b) | vähemalt kolm neljandikku punktis a osutatud esimese taseme omavahenditest moodustavad esimese taseme põhiomavahendid. |
| --- | --- |

b)

vähemalt kolm neljandikku punktis a osutatud esimese taseme omavahenditest moodustavad esimese taseme põhiomavahendid.

Erandina esimesest lõigust võivad pädevad asutused nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing täidaks oma täiendavate omavahendite nõude suurema osaga esimese taseme omavahenditest või esimese taseme põhiomavahenditest, kui see on vajalik ja võttes arvesse asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetset olukorda.

Pädevate asutuste poolt muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks kehtestatud, käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud täiendavate omavahendite nõude täitmiseks kasutatud omavahendeid ei kasutata ühegi järgmise nõude täitmiseks:

| a) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuded; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuded;

| b) | kombineeritud puhvri nõue; |
| --- | --- |

b)

kombineeritud puhvri nõue;

| c) | käesoleva direktiivi artikli 104b lõikes 3 osutatud täiendavate omavahendite suunis, kui kõnealune suunis käsitleb muid riske kui ülemäärase finantsvõimenduse risk. |
| --- | --- |

c)

käesoleva direktiivi artikli 104b lõikes 3 osutatud täiendavate omavahendite suunis, kui kõnealune suunis käsitleb muid riske kui ülemäärase finantsvõimenduse risk.

Pädevate asutuste poolt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski käsitlemiseks kehtestatud, käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud täiendavate omavahendite nõude täitmiseks kasutatud omavahendeid ei kasutata ühegi järgmise nõude täitmiseks:

| a) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d sätestatud omavahendite nõue; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d sätestatud omavahendite nõue;

| b) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a osutatud finantsvõimenduse määra puhvri nõue; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a osutatud finantsvõimenduse määra puhvri nõue;

| c) | käesoleva direktiivi artikli 104b lõikes 3 osutatud täiendavate omavahendite suunis, kui kõnealune suunis käsitleb ülemäärase finantsvõimenduse riske. |
| --- | --- |

c)

käesoleva direktiivi artikli 104b lõikes 3 osutatud täiendavate omavahendite suunis, kui kõnealune suunis käsitleb ülemäärase finantsvõimenduse riske.

5.   Pädev asutus põhjendab artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt täiendavate omavahendite nõude kehtestamise otsust igale krediidiasutusele või investeerimisühingule piisavas ulatuses kirjalikult, esitades vähemalt käesoleva artikli lõigetes 1–4 osutatud elementide hindamise täieliku ülevaate. Käesoleva artikli lõike 1 punktis e sätestatud juhul hõlmab põhjendus konkreetsete põhjuste nimetamist, miks täiendavate omavahendite suunise rakendamist ei peeta enam piisavaks.

Artikkel 104b

Täiendavate omavahendite suunis

1.   Kooskõlas artiklis 73 osutatud strateegiate ja protsessidega kehtestavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma sisemise kapitali omavahendite asjakohasel tasemel, mis on piisav, et katta kõik riskid, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud, ning tagada, et krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditest saab kompenseerida stressistsenaariumitest tuleneva võimaliku kahju, sealhulgas artiklis 100 osutatud järelevalvealase stressitestimise käigus väljaselgitatud kahju.

2.   Pädevad asutused vaatavad iga krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kehtestatud sisemise kapitali taseme korrapäraselt läbi osana artiklite 97 ja 101 kohastest läbivaatamistest ja hindamistest, sealhulgas võttes arvesse artiklis 100 osutatud stressitestide tulemusi.

Sellise läbivaatamise alusel määravad pädevad asutused iga krediidiasutuse ja investeerimisühingu puhul kindlaks omavahendite üldise taseme, mida nad peavad piisavaks.

3.   Pädevad asutused edastavad oma täiendavate omavahendite alase suunise krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.

Täiendavate omavahendite alane suunis käsitleb omavahendeid, mis ületavad vastavalt kas määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osaga, määruse (EL) 2017/2402 2. peatükiga, käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktiga a ja artikli 128 punktiga 6 või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 1a nõutud omavahendite asjakohast summat, mida on vaja pädevate asutuste poolt vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 piisavaks peetava omavahendite üldise taseme saavutamiseks.

4.   Pädevate asutuste käesoleva artikli lõike 3 kohane suunis täiendavate omavahendite kohta on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine. Suunis võib hõlmata artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud täiendavate omavahendite nõuetega käsitletavaid riske ainult niivõrd, kuivõrd see hõlmab nende riskide aspekte, mis ei ole kõnealuste nõuetega juba hõlmatud.

5.   Muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 esitatud täiendavate omavahendite suunise täitmiseks kasutatud omavahendeid ei kasutata ühegi järgmise nõude täitmiseks:

| a) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuded; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuded;

| b) | pädevate asutuste poolt muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks kehtestatud, käesoleva direktiivi artiklis 104a osutatud nõue ja kombineeritud puhvri nõue. |
| --- | --- |

b)

pädevate asutuste poolt muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks kehtestatud, käesoleva direktiivi artiklis 104a osutatud nõue ja kombineeritud puhvri nõue.

Ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks käesoleva kooskõlas artikli lõikega 3 esitatud täiendavate omavahendite suunise täitmiseks kasutatud omavahendeid ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d sätestatud omavahendite nõuet, ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks pädevate asutuste poolt kehtestatud, käesoleva direktiivi artiklis 104a sätestatud nõuet ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a osutatud finantsvõimenduse määra puhvri nõuet.

6.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing täidab määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud asjakohaseid omavahendite nõudeid, käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud asjakohast täiendavate omavahendite nõuet ja, kui see on kohaldatav, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a osutatud kombineeritud puhvri nõuet või finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, ei too käesoleva artikli lõikes 3 osutatud suunise täitmata jätmine kaasa käesoleva direktiivi artiklis 141 või artiklis 141b osutatud piirangute kehtestamist.

Artikkel 104c

Koostöö kriisilahendusasutustega

Pädevad asutused teavitavad asjaomaseid kriisilahendusasutusi krediidiasutustele ja investeerimisühingutele artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud täiendavate omavahendite nõudest ning artikli 104b lõike 3 kohasest täiendavate omavahendite alasest suunisest krediidiasutustele ja investeerimisühingutele.

(*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).“
  "

*7

| 34) | Artikli 105 punkt d jäetakse välja. |
| --- | --- |

34)

Artikli 105 punkt d jäetakse välja.

| 35) | Artikli 108 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

35)

Artikli 108 lõige 3 jäetakse välja.

| 36) | Artiklit 109 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Pädevad asutused nõuavad, et käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad emaettevõtjad ja tütarettevõtjad täidaksid käesoleva peatüki II jaos sätestatud kohustusi konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, et tagada käesoleva peatüki II jaos nõutavate kordade, protsesside ja mehhanismide järjepidevus ja ühtsus ning suutlikkus esitada mis tahes andmeid ja teavet, mis on järelevalve eesmärgil vajalikud. Eelkõige tagavad nad, et emaettevõtjad ja tütarettevõtjad, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, rakendavad nimetatud kordi, protsesse ja mehhanisme oma (sealhulgas offshore-finantskeskustes asutatud) tütarettevõtjates, kelle suhtes käesolevat direktiivi ei kohaldata. Nimetatud korrad, protsessid ja mehhanismid on järjepidevad ja ühtsed ning kõnealused tütarettevõtjad on võimelised esitama kõiki andmeid ja teavet, mis on järelevalve eesmärgil vajalikud. Tütarettevõtjad, kes ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, peavad täitma oma sektoripõhiseid nõudeid individuaalselt.


  3.   Käesoleva peatüki II jaost tulenevaid kohustusi seoses tütarettevõtjatega, kes ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, ei kohaldata, kui ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing suudab tõendada pädevatele asutustele, et II jao kohaldamine on ebaseaduslik selle kolmanda riigi seaduste kohaselt, kus tütarettevõtja on asutatud.“; |
| --- | --- | --- |

36)

Artiklit 109 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Pädevad asutused nõuavad, et käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad emaettevõtjad ja tütarettevõtjad täidaksid käesoleva peatüki II jaos sätestatud kohustusi konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, et tagada käesoleva peatüki II jaos nõutavate kordade, protsesside ja mehhanismide järjepidevus ja ühtsus ning suutlikkus esitada mis tahes andmeid ja teavet, mis on järelevalve eesmärgil vajalikud. Eelkõige tagavad nad, et emaettevõtjad ja tütarettevõtjad, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, rakendavad nimetatud kordi, protsesse ja mehhanisme oma (sealhulgas offshore-finantskeskustes asutatud) tütarettevõtjates, kelle suhtes käesolevat direktiivi ei kohaldata. Nimetatud korrad, protsessid ja mehhanismid on järjepidevad ja ühtsed ning kõnealused tütarettevõtjad on võimelised esitama kõiki andmeid ja teavet, mis on järelevalve eesmärgil vajalikud. Tütarettevõtjad, kes ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, peavad täitma oma sektoripõhiseid nõudeid individuaalselt.

3.   Käesoleva peatüki II jaost tulenevaid kohustusi seoses tütarettevõtjatega, kes ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, ei kohaldata, kui ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing suudab tõendada pädevatele asutustele, et II jao kohaldamine on ebaseaduslik selle kolmanda riigi seaduste kohaselt, kus tütarettevõtja on asutatud.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „4.   Artiklites 92, 94 ja 95 sätestatud tasustamisnõudeid ei kohaldata konsolideeritud alusel ühegi järgmise suhtes:






  a) | liidus asutatud tütarettevõtjad, kui nende suhtes kohaldatakse konkreetseid tasustamisnõudeid kooskõlas liidu muude õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Artiklites 92, 94 ja 95 sätestatud tasustamisnõudeid ei kohaldata konsolideeritud alusel ühegi järgmise suhtes:

a)

liidus asutatud tütarettevõtjad, kui nende suhtes kohaldatakse konkreetseid tasustamisnõudeid kooskõlas liidu muude õigusaktidega;

| b) | kolmandas riigis asutatud tütarettevõtjad, kui nende suhtes kohaldataks konkreetseid tasustamisnõudeid kooskõlas liidu muude õigusaktidega, kui nad oleksid asutatud liidus. |
| --- | --- |

b)

kolmandas riigis asutatud tütarettevõtjad, kui nende suhtes kohaldataks konkreetseid tasustamisnõudeid kooskõlas liidu muude õigusaktidega, kui nad oleksid asutatud liidus.

5.   Et hoida ära artiklite 92, 94 ja 95 sätetest kõrvalehoidmist, tagavad liikmesriigid erandina käesoleva artikli lõikest 4 artiklites 92, 94 ja 95 sätestatud nõuete kohaldamise nende tütarettevõtjate töötajate suhtes, kelle suhtes ei kohaldata käesolevat direktiivi individuaalselt, kui:

| a) | tütarettevõtja on kas varahaldusettevõtja või direktiivi 2014/65/EL I lisa A osa punktides 2, 3, 4, 6 ja 7 loetletud investeerimisteenuseid osutav ettevõtja ning |
| --- | --- |

a)

tütarettevõtja on kas varahaldusettevõtja või direktiivi 2014/65/EL I lisa A osa punktides 2, 3, 4, 6 ja 7 loetletud investeerimisteenuseid osutav ettevõtja ning

| b) | need töötajad on volitatud täitma ametialaseid ülesandeid, millel on otsene oluline mõju konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiprofiilile või äritegevusele. |
| --- | --- |

b)

need töötajad on volitatud täitma ametialaseid ülesandeid, millel on otsene oluline mõju konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiprofiilile või äritegevusele.

6.   Olenemata käesoleva artikli lõigetest 4 ja 5 võivad liikmesriigid kohaldada artikleid 92, 94 ja 95 konsolideeritud alusel suurema hulga tütarettevõtjate ja nende töötajate suhtes.“

| 37) | Artikkel 111 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 111
  Konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse määramine

  1.   Kui emaettevõtja on liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet see pädev asutus, kes teostab selle liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse üle järelevalvet individuaalselt.
  Kui emaettevõtja on liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing ning ükski selle tütarettevõtja ei ole krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet see pädev asutus, kes teostab selle liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutseva investeerimisühingu üle järelevalvet individuaalselt.
  Kui emaettevõtja on liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing ning vähemalt üks selle tütarettevõtjatest on krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet krediidiasutuse pädev asutus või, mitme krediidiasutuse korral, suurima kogubilansi mahuga krediidiasutuse pädev asutus.


  2.   Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, teostab konsolideeritud järelevalvet pädev asutus, kes teostab selle krediidiasutuse või investeerimisühingu üle järelevalvet individuaalselt.


  3.   Kui kahel või rohkemal liidus tegevusloa saanud krediidiasutusel või investeerimisühingul on sama emaettevõtja, kes on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, teostab konsolideeritud järelevalvet:






  a) | krediidiasutuse pädev asutus, kui konsolideerimisgrupis on ainult üks krediidiasutus; |
| --- | --- | --- |

37)

Artikkel 111 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 111

Konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse määramine

1.   Kui emaettevõtja on liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet see pädev asutus, kes teostab selle liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse üle järelevalvet individuaalselt.

Kui emaettevõtja on liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing ning ükski selle tütarettevõtja ei ole krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet see pädev asutus, kes teostab selle liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutseva investeerimisühingu üle järelevalvet individuaalselt.

Kui emaettevõtja on liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing ning vähemalt üks selle tütarettevõtjatest on krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet krediidiasutuse pädev asutus või, mitme krediidiasutuse korral, suurima kogubilansi mahuga krediidiasutuse pädev asutus.

2.   Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, teostab konsolideeritud järelevalvet pädev asutus, kes teostab selle krediidiasutuse või investeerimisühingu üle järelevalvet individuaalselt.

3.   Kui kahel või rohkemal liidus tegevusloa saanud krediidiasutusel või investeerimisühingul on sama emaettevõtja, kes on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, teostab konsolideeritud järelevalvet:

a)

krediidiasutuse pädev asutus, kui konsolideerimisgrupis on ainult üks krediidiasutus;

| b) | suurima kogubilansi mahuga krediidiasutuse pädev asutus, kui konsolideerimisgrupis on mitu krediidiasutust, või |
| --- | --- |

b)

suurima kogubilansi mahuga krediidiasutuse pädev asutus, kui konsolideerimisgrupis on mitu krediidiasutust, või

| c) | suurima kogubilansi mahuga investeerimisühingu pädev asutus, kui konsolideerimisgrupis ei ole ühtegi krediidiasutust. |
| --- | --- |

c)

suurima kogubilansi mahuga investeerimisühingu pädev asutus, kui konsolideerimisgrupis ei ole ühtegi krediidiasutust.

4.   Kui konsolideerimine on nõutav määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõike 3 või 6 alusel, teostab konsolideeritud järelevalvet suurima kogubilansi mahuga krediidiasutuse pädev asutus või, kui konsolideerimisgrupis ei ole ühtegi krediidiasutust, suurima kogubilansi mahuga investeerimisühingu pädev asutus.

5.   Erandina lõike 1 kolmandast lõigust, lõike 3 punktist b ja lõikest 4, kui pädev asutus teostab järelevalvet individuaalselt konsolideerimisgrupis rohkem kui ühe krediidiasutuse üle, on konsolideeritud järelevalvet teostav asutus see pädev asutus, kes teostab järelevalvet individuaalselt konsolideerimisgrupis ühe või mitme krediidiasutuse üle, kui nende järelevalve alla kuuluvate krediidiasutuste kogubilansi summa on suurem kui nende krediidiasutuste oma, kelle üle teostab individuaalselt järelevalvet mis tahes muu pädev asutus.

Erandina lõike 3 punktist c, kui pädev asutus teostab järelevalvet individuaalselt konsolideerimisgrupis rohkem kui ühe investeerimisühingu üle, on konsolideeritud järelevalvet teostav asutus see pädev asutus, kes teostab järelevalvet individuaalselt ühe või mitme investeerimisühingu üle, kelle kogubilanss kokku on konsolideerimisgrupis kõige suurem.

6.   Teatavatel juhtudel võivad pädevad asutused ühisel kokkuleppel loobuda lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud kriteeriumidest ja määrata konsolideeritud järelevalvet teostama mõne muu pädeva asutuse, kui nendes lõigetes osutatud kriteeriumide kohaldamine ei oleks asjakohane, võttes arvesse asjaomaseid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid ning nende tegevuse suhtelist olulisust asjaomastes liikmesriikides või vajadust tagada järelevalve jätkuvus konsolideeritud alusel sama pädeva asutuse poolt. Sellistel juhtudel on ELis emaettevõtjana tegutseval krediidiasutusel või investeerimisühingul, ELis emaettevõtjana tegutseval finantsvaldusettevõtjal, ELis emaettevõtjana tegutseval segafinantsvaldusettevõtjal või suurima kogubilansi mahuga krediidiasutusel või investeerimisühingul õigus ärakuulamisele enne, kui pädevad asutused võtavad vastu otsuse.

7.   Pädevad asutused teavitavad viivitamata komisjoni ja Euroopa Pangandusjärelevalvet kõikidest kokkulepetest, mille suhtes kohaldatakse lõiget 6.“

| 38) | Artikkel 113 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 113
  Ühisotsused krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiste usaldatavusnõuete kohta

  1.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate järelevalve eest vastutavad pädevad asutused teevad kõik endast oleneva, et jõuda ühise otsuseni järgmise suhtes:






  a) | artiklite 73 ja 97 kohaldamine, et teha kindlaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi konsolideeritud omavahendite adekvaatsus seoses selle finantsseisundi ja riskiprofiiliga ning omavahendite nõutav tase artikli 104 lõike 1 punkti a kohaldamisel nii krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi iga üksuse suhtes kui ka konsolideeritud alusel; |
| --- | --- | --- |

38)

Artikkel 113 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 113

Ühisotsused krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiste usaldatavusnõuete kohta

1.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate järelevalve eest vastutavad pädevad asutused teevad kõik endast oleneva, et jõuda ühise otsuseni järgmise suhtes:

a)

artiklite 73 ja 97 kohaldamine, et teha kindlaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi konsolideeritud omavahendite adekvaatsus seoses selle finantsseisundi ja riskiprofiiliga ning omavahendite nõutav tase artikli 104 lõike 1 punkti a kohaldamisel nii krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi iga üksuse suhtes kui ka konsolideeritud alusel;

| b) | meetmed, millega käsitletakse olulisi küsimusi ja järeldusi seoses likviidsusjärelevalvega, sealhulgas seoses organisatsioonilise ülesehituse asjakohasuse ja riskide käsitlemisega vastavalt artiklile 86 ning seoses vajadusega krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiste likviidsusnõuete järele vastavalt artiklile 105; |
| --- | --- |

b)

meetmed, millega käsitletakse olulisi küsimusi ja järeldusi seoses likviidsusjärelevalvega, sealhulgas seoses organisatsioonilise ülesehituse asjakohasuse ja riskide käsitlemisega vastavalt artiklile 86 ning seoses vajadusega krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiste likviidsusnõuete järele vastavalt artiklile 105;

| c) | iga täiendavate omavahendite alane suunis, nagu on osutatud artikli 104b lõikes 3. |
| --- | --- |

c)

iga täiendavate omavahendite alane suunis, nagu on osutatud artikli 104b lõikes 3.

2.   Lõikes 1 osutatud ühisele otsusele jõutakse järgmiselt:

| a) | käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaldamisel nelja kuu jooksul pärast seda, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on artikli 104a kohaselt teistele asjaomastele pädevatele asutustele esitanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi riskihindamise aruande; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaldamisel nelja kuu jooksul pärast seda, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on artikli 104a kohaselt teistele asjaomastele pädevatele asutustele esitanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi riskihindamise aruande;

| b) | käesoleva artikli lõike 1 punkti b kohaldamisel nelja kuu jooksul pärast seda, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on esitanud aruande, mis sisaldab krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi likviidsusriskiprofiili hinnangut vastavalt artiklitele 86 ja 105; |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõike 1 punkti b kohaldamisel nelja kuu jooksul pärast seda, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on esitanud aruande, mis sisaldab krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi likviidsusriskiprofiili hinnangut vastavalt artiklitele 86 ja 105;

| c) | käesoleva artikli lõike 1 punkti c kohaldamisel nelja kuu jooksul pärast seda, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on artikli 104b kohaselt esitanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi riskihindamise aruande. |
| --- | --- |

c)

käesoleva artikli lõike 1 punkti c kohaldamisel nelja kuu jooksul pärast seda, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on artikli 104b kohaselt esitanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute konsolideerimisgrupi riskihindamise aruande.

Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühises otsuses võetakse nõuetekohaselt arvesse ka tütarettevõtjate riskihindamist, mille asjaomased pädevad asutused on teostanud artiklite 73, 97, 104a ja 104b kohaselt.

Lõike 1 punktides a ja b osutatud ühiseid otsuseid põhjendatakse igakülgselt ning need vormistatakse dokumentides, mille konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab ELis emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule. Lahkarvamuse korral konsulteerib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus mõne teise asjaomase pädeva asutuse taotlusel Euroopa Pangandusjärelevalvega. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võib konsulteerida Euroopa Pangandusjärelevalvega omal algatusel.

3.   Kui pädevad asutused ei jõua käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul ühise otsuseni, võtab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus pärast seda, kui ta on nõuetekohaselt kaalunud vastavate pädevate asutuste poolset tütarettevõtjate riskihindamist, vastu konsolideeritud alusel otsuse käesoleva direktiivi artiklite 73, 86 ja 97, artikli 104 lõike 1 punkti a, artikli 104b ja artikli 105 kohaldamise kohta. Kui mis tahes asjaomane pädev asutus on käesoleva artikli lõikes 2 osutatud perioodi lõpuks pöördunud kõnealuses küsimuses vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 Euroopa Pangandusjärelevalve poole, lükkab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus oma otsuse tegemise edasi ja ootab ära otsuse, mille Euroopa Pangandusjärelevalve võib kõnealuse määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teha, ning teeb seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ajavahemikke käsitatakse lepitusperioodidena määruse (EL) nr 1093/2010 tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb otsuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumisest. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast neljakuulise tähtaja möödumist ega pärast ühisele otsusele jõudmist.

ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse tütarettevõtjate või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate järelevalve eest vastutavad asjaomased pädevad asutused teevad otsuse käesoleva direktiivi artiklite 73, 86 ja 97 ning artikli 104 lõike 1 punkti a, artikli 104b ja artikli 105 kohaldamise kohta individuaalsel või allkonsolideeritud alusel pärast seda, kui nad on nõuetekohaselt arvesse võtnud konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse esitatud seisukohti ja reservatsioone. Kui mõni asjaomane pädev asutus on enne käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tähtaja möödumist pöördunud kõnealuses küsimuses Euroopa Pangandusjärelevalve poole vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19, lükkavad pädevad asutused oma otsuse tegemise edasi ja ootavad ära otsuse, mille Euroopa Pangandusjärelevalve teeb kõnealuse määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt, ning teevad seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ajavahemikke käsitatakse lepitusperioodidena kõnealuse määruse tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb otsuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumisest. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast neljakuulise tähtaja möödumist ega pärast ühisele otsusele jõudmist.

Otsuseid põhjendatakse igakülgselt ning need vormistatakse eraldi dokumendis ning nendes võetakse arvesse riskihindamist ning muude pädevate asutuste seisukohti ja reservatsioone, mis esitati lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab dokumendi kõigile asjaomastele pädevatele asutustele ja ELis emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule.

Kui konsulteeritakse Euroopa Pangandusjärelevalvega, kaaluvad kõik pädevad asutused tema nõuannet ning põhjendavad kõiki märkimisväärseid kõrvalekaldeid sellest.

4.   Lõikes 1 osutatud ühiseid otsuseid ja lõikes 3 osutatud ühise otsuse puudumise korral pädevate asutuste tehtud otsuseid käsitatakse määravana ja neid kohaldavad pädevad asutused asjaomastes liikmesriikides.

Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühiseid otsuseid ja ühise otsuse puudumise korral kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 tehtud otsust ajakohastatakse igal aastal või erandlike asjaolude korral juhul, kui ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtjate või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate järelevalve eest vastutav pädev asutus esitab konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele kirjaliku ja täielikult põhjendatud taotluse ajakohastada otsust artikli 104 lõike 1 punkti a, artikli 104b ja artikli 105 kohaldamise kohta. Sellistel erandlikel asjaoludel võib ajakohastamise küsimuse lahendada konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja taotluse esitanud pädeva asutuse vahel kahepoolselt.

5.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et tagada ühetaolised tingimused käesolevas artiklis osutatud ühise otsuse tegemise menetluse kohaldamisel seoses artiklite 73, 86, 97, artikli 104 lõike 1 punkti a, artikli 104b ja artikli 105 kohaldamisega eesmärgiga hõlbustada ühiste otsuste tegemist.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab selle rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. juuliks 2014.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.“

| 39) | Artiklisse 115 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ei ole ühtlasi pädev asutus liikmesriigis, kus kooskõlas artikliga 21a heakskiidu saanud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, sõlmitakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kooskõlastus- ja koostöökord ka selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus on asutatud emaettevõtja.“ |
| --- | --- |

39)

Artiklisse 115 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ei ole ühtlasi pädev asutus liikmesriigis, kus kooskõlas artikliga 21a heakskiidu saanud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, sõlmitakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kooskõlastus- ja koostöökord ka selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus on asutatud emaettevõtja.“

| 40) | Artiklit 116 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Selleks et hõlbustada käesoleva direktiivi artikli 112 lõikes 1, artikli 114 lõikes 1 ja artikli 115 lõikes 1 osutatud ülesannete täitmist, moodustab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus järelevalvekolleegiumid ka juhul, kui kõigi ELis emaettevõtjana tegutsevate krediidiasutuste või investeerimisühingute, ELis emaettevõtjana tegutsevate finantsvaldusettevõtjate või ELis emaettevõtjana tegutsevate segafinantsvaldusettevõtjate piiriüleste tütarettevõtjate peakontorid asuvad kolmandas riigis, tingimusel et nende kolmandate riikide järelevalveasutuste suhtes kohaldatakse samasuguseid konfidentsiaalsusnõudeid, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi 1. peatüki II jaos ning, kui see on asjakohane, direktiivi 2014/65/EL artiklites 76 ja 81.“; |
| --- | --- | --- |

40)

Artiklit 116 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Selleks et hõlbustada käesoleva direktiivi artikli 112 lõikes 1, artikli 114 lõikes 1 ja artikli 115 lõikes 1 osutatud ülesannete täitmist, moodustab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus järelevalvekolleegiumid ka juhul, kui kõigi ELis emaettevõtjana tegutsevate krediidiasutuste või investeerimisühingute, ELis emaettevõtjana tegutsevate finantsvaldusettevõtjate või ELis emaettevõtjana tegutsevate segafinantsvaldusettevõtjate piiriüleste tütarettevõtjate peakontorid asuvad kolmandas riigis, tingimusel et nende kolmandate riikide järelevalveasutuste suhtes kohaldatakse samasuguseid konfidentsiaalsusnõudeid, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi 1. peatüki II jaos ning, kui see on asjakohane, direktiivi 2014/65/EL artiklites 76 ja 81.“;

| b) | lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:
  „Selle liikmesriigi pädev asutus, kus on asutatud kooskõlas artikliga 21a heakskiidu saanud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja, võib osaleda asjaomase järelevalvekolleegiumi tegevuses.“ |
| --- | --- |

b)

lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:

„Selle liikmesriigi pädev asutus, kus on asutatud kooskõlas artikliga 21a heakskiidu saanud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja, võib osaleda asjaomase järelevalvekolleegiumi tegevuses.“

| 41) | Artiklisse 117 lisatakse järgmised lõiked:

  „5.   Pädevad asutused, rahapesu andmebürood ja asutused, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teostada direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle järelevalvet seoses sellega, kas nad järgivad kõnealust direktiivi, teevad oma vastavate pädevuste piires tihedat koostööd ja annavad üksteisele asjakohast teavet oma vastavate ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi, määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi (EL) 2015/849 alusel, tingimusel et selline koostöö ja teabevahetus ei kahjusta käimasolevat tõendite kogumist, uurimist või menetlust kooskõlas selle liikmesriigi kriminaal- või haldusõigusega, kus asub pädev asutus, rahapesu andmebüroo või asutus, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teostada direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle järelevalvet.
  Euroopa Pangandusjärelevalve võib aidata pädevaid asutusi erimeelsuste korral seoses järelevalve koordineerimisega käesoleva artikli alusel omal algatusel kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 19 lõike 1 teise lõiguga.


  6.   Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab 1. jaanuariks 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 suunised, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 5 osutatud asutuste vahelise koostöö ja teabevahetuse viisi, eelkõige seoses piiriüleste konsolideerimisgruppidega ja rahapesuvastaste sätete tõsise rikkumise kindlakstegemise kontekstis.“ |
| --- | --- |

41)

Artiklisse 117 lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Pädevad asutused, rahapesu andmebürood ja asutused, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teostada direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle järelevalvet seoses sellega, kas nad järgivad kõnealust direktiivi, teevad oma vastavate pädevuste piires tihedat koostööd ja annavad üksteisele asjakohast teavet oma vastavate ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi, määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi (EL) 2015/849 alusel, tingimusel et selline koostöö ja teabevahetus ei kahjusta käimasolevat tõendite kogumist, uurimist või menetlust kooskõlas selle liikmesriigi kriminaal- või haldusõigusega, kus asub pädev asutus, rahapesu andmebüroo või asutus, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teostada direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle järelevalvet.

Euroopa Pangandusjärelevalve võib aidata pädevaid asutusi erimeelsuste korral seoses järelevalve koordineerimisega käesoleva artikli alusel omal algatusel kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 19 lõike 1 teise lõiguga.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab 1. jaanuariks 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 suunised, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 5 osutatud asutuste vahelise koostöö ja teabevahetuse viisi, eelkõige seoses piiriüleste konsolideerimisgruppidega ja rahapesuvastaste sätete tõsise rikkumise kindlakstegemise kontekstis.“

| 42) | Artikli 119 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui artiklis 21a ei ole sätestatud teisiti, võtavad liikmesriigid vastu mis tahes vajalikud meetmed, et võtta finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad konsolideeritud järelevalve alla.“ |
| --- | --- |

42)

Artikli 119 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui artiklis 21a ei ole sätestatud teisiti, võtavad liikmesriigid vastu mis tahes vajalikud meetmed, et võtta finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad konsolideeritud järelevalve alla.“

| 43) | Artikli 120 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui segafinantsvaldusettevõtja suhtes kohaldatakse eelkõige riskipõhise järelevalve alal käesoleva direktiivi ja direktiivi 2009/138/EÜ alusel samaväärseid sätteid, võib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, olles leppinud kokku kindlustussektoris konsolideerimisgrupi üle järelevalvet teostava asutusega, kohaldada selle segafinantsvaldusettevõtja suhtes üksnes direktiivi sätteid seoses kõige olulisema finantssektoriga, nagu on määratletud direktiivi 2002/87/EÜ artikli 3 lõikes 2.“ |
| --- | --- |

43)

Artikli 120 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui segafinantsvaldusettevõtja suhtes kohaldatakse eelkõige riskipõhise järelevalve alal käesoleva direktiivi ja direktiivi 2009/138/EÜ alusel samaväärseid sätteid, võib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, olles leppinud kokku kindlustussektoris konsolideerimisgrupi üle järelevalvet teostava asutusega, kohaldada selle segafinantsvaldusettevõtja suhtes üksnes direktiivi sätteid seoses kõige olulisema finantssektoriga, nagu on määratletud direktiivi 2002/87/EÜ artikli 3 lõikes 2.“

| 44) | Artikli 125 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui käesoleva direktiivi artikli 111 alusel on asutus, kes teostab konsolideeritud järelevalvet konsolideerimisgrupi üle, kuhu kuulub emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, muu kui kooskõlas direktiivi 2002/87/EÜ artikliga 10 kindlaks määratud koordinaator, teevad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja koordinaator koostööd käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisel konsolideeritud alusel. Tõhusa koostöö hõlbustamiseks ja sisseseadmiseks näevad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja koordinaator ette kirjaliku kooskõlastus- ja koostöökorra.“ |
| --- | --- |

44)

Artikli 125 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Kui käesoleva direktiivi artikli 111 alusel on asutus, kes teostab konsolideeritud järelevalvet konsolideerimisgrupi üle, kuhu kuulub emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, muu kui kooskõlas direktiivi 2002/87/EÜ artikliga 10 kindlaks määratud koordinaator, teevad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja koordinaator koostööd käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisel konsolideeritud alusel. Tõhusa koostöö hõlbustamiseks ja sisseseadmiseks näevad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja koordinaator ette kirjaliku kooskõlastus- ja koostöökorra.“

| 45) | Artikli 128 viimase lõigu ette lisatakse järgmised lõigud:
  „Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse käesoleva artikli esimese lõigu punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud nõuete, käesoleva direktiivi artikli 104a kohaselt muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks kehtestatud täiendavate omavahendite nõuete ja käesoleva direktiivi artikli 104b lõike 3 alusel muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks esitatud suunise täitmiseks.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse mõne oma kombineeritud puhvri nõude elemendi täitmiseks, et täita kombineeritud puhvri nõude muid kohaldatavaid elemente.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse käesoleva artikli esimese lõigu punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude täitmiseks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 92b ning direktiivi 2014/59/EL artiklites 45c ja 45d sätestatud nõuete riskipõhiseid komponente.“ |
| --- | --- |

45)

Artikli 128 viimase lõigu ette lisatakse järgmised lõigud:

„Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse käesoleva artikli esimese lõigu punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud nõuete, käesoleva direktiivi artikli 104a kohaselt muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks kehtestatud täiendavate omavahendite nõuete ja käesoleva direktiivi artikli 104b lõike 3 alusel muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks esitatud suunise täitmiseks.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse mõne oma kombineeritud puhvri nõude elemendi täitmiseks, et täita kombineeritud puhvri nõude muid kohaldatavaid elemente.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse käesoleva artikli esimese lõigu punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude täitmiseks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 92b ning direktiivi 2014/59/EL artiklites 45c ja 45d sätestatud nõuete riskipõhiseid komponente.“

| 46) | Artiklid 129 ja 130 asendatakse järgmistega:

  „Artikkel 129
  Nõue säilitada kapitali säilitamise puhver

  1.   Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitaksid lisaks esimese taseme põhiomavahenditele, mida säilitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuete täitmiseks, ka esimese taseme põhiomavahenditest koosneva kapitali säilitamise puhvri, mis võrdub 2,5 %-ga nende koguriskipositsioonist, mis arvutatakse kooskõlas kõnealuse määruse artikli 92 lõikega 3 individuaalselt ja konsolideeritud alusel, nagu on kohaldatav kooskõlas kõnealuse määruse I osa II jaotisega.


  2.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik vabastada väikesed ja keskmise suurusega investeerimisühingud lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisest, kui selline erand ei ohusta asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust.
  Otsus esimeses lõigus osutatud erandi kohaldamise kohta peab olema igakülgselt põhjendatud, sisaldama selgitust, miks erand ei ohusta liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust, ning sisaldama nõuetest vabastatavate väikeste ja keskmise suurusega investeerimisühingute täpset määratlust.
  Liikmesriigid, kes otsustavad esimeses lõigus osutatud erandit kohaldada, teatavad sellest Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele.


  3.   Lõike 2 kohaldamisel määravad liikmesriigid käesoleva artikli kohaldamise eest vastutava asutuse. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.


  4.   Lõike 2 kohaldamisel liigitatakse investeerimisühingud väikesteks ja keskmise suurusega investeerimisühinguteks vastavalt komisjoni soovitusele 2003/361/EÜ (*8).


  5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet täielikult, kohaldatakse tema suhtes artikli 141 lõigetes 2 ja 3 sätestatud väljamaksete piiranguid.



  Artikkel 130
  Nõue säilitada krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

  1.   Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitaksid krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri, mis võrdub nende koguriskipositsiooniga, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3 ja korrutatakse vastutsükliliste puhvrite määrade kaalutud keskmisega, mis arvutatakse kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 140 individuaalselt ja konsolideeritud alusel, nagu on kohaldatav kooskõlas kõnealuse määruse I osa II jaotisega. Nimetatud puhver koosneb esimese taseme põhiomavahenditest.


  2.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik vabastada väikesed ja keskmise suurusega investeerimisühingud lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisest, kui selline erand ei ohusta asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust.
  Otsus esimeses lõigus osutatud erandi kohaldamise kohta peab olema igakülgselt põhjendatud, sisaldama selgitust, miks erand ei ohusta liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust, ning sisaldama nõuetest vabastatavate väikeste ja keskmise suurusega investeerimisühingute täpset määratlust.
  Liikmesriigid, kes otsustavad esimeses lõigus osutatud erandit kohaldada, teatavad sellest Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele.


  3.   Lõike 2 kohaldamisel määravad liikmesriigid käesoleva artikli kohaldamise eest vastutava asutuse. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.



  4.   Lõike 2 kohaldamisel liigitatakse investeerimisühingud väikesteks ja keskmise suurusega investeerimisühinguteks vastavalt soovitusele 2003/361/EÜ.


  5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet täielikult, kohaldatakse tema suhtes artikli 141 lõigetes 2 ja 3 sätestatud väljamaksete piiranguid.


  (*8)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).“
  " |
| --- | --- |

46)

Artiklid 129 ja 130 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 129

Nõue säilitada kapitali säilitamise puhver

1.   Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitaksid lisaks esimese taseme põhiomavahenditele, mida säilitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuete täitmiseks, ka esimese taseme põhiomavahenditest koosneva kapitali säilitamise puhvri, mis võrdub 2,5 %-ga nende koguriskipositsioonist, mis arvutatakse kooskõlas kõnealuse määruse artikli 92 lõikega 3 individuaalselt ja konsolideeritud alusel, nagu on kohaldatav kooskõlas kõnealuse määruse I osa II jaotisega.

2.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik vabastada väikesed ja keskmise suurusega investeerimisühingud lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisest, kui selline erand ei ohusta asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust.

Otsus esimeses lõigus osutatud erandi kohaldamise kohta peab olema igakülgselt põhjendatud, sisaldama selgitust, miks erand ei ohusta liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust, ning sisaldama nõuetest vabastatavate väikeste ja keskmise suurusega investeerimisühingute täpset määratlust.

Liikmesriigid, kes otsustavad esimeses lõigus osutatud erandit kohaldada, teatavad sellest Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele.

3.   Lõike 2 kohaldamisel määravad liikmesriigid käesoleva artikli kohaldamise eest vastutava asutuse. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.

4.   Lõike 2 kohaldamisel liigitatakse investeerimisühingud väikesteks ja keskmise suurusega investeerimisühinguteks vastavalt komisjoni soovitusele 2003/361/EÜ (*8).

5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet täielikult, kohaldatakse tema suhtes artikli 141 lõigetes 2 ja 3 sätestatud väljamaksete piiranguid.

Artikkel 130

Nõue säilitada krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

1.   Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitaksid krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri, mis võrdub nende koguriskipositsiooniga, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3 ja korrutatakse vastutsükliliste puhvrite määrade kaalutud keskmisega, mis arvutatakse kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 140 individuaalselt ja konsolideeritud alusel, nagu on kohaldatav kooskõlas kõnealuse määruse I osa II jaotisega. Nimetatud puhver koosneb esimese taseme põhiomavahenditest.

2.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik vabastada väikesed ja keskmise suurusega investeerimisühingud lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisest, kui selline erand ei ohusta asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust.

Otsus esimeses lõigus osutatud erandi kohaldamise kohta peab olema igakülgselt põhjendatud, sisaldama selgitust, miks erand ei ohusta liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust, ning sisaldama nõuetest vabastatavate väikeste ja keskmise suurusega investeerimisühingute täpset määratlust.

Liikmesriigid, kes otsustavad esimeses lõigus osutatud erandit kohaldada, teatavad sellest Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele.

3.   Lõike 2 kohaldamisel määravad liikmesriigid käesoleva artikli kohaldamise eest vastutava asutuse. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.

4.   Lõike 2 kohaldamisel liigitatakse investeerimisühingud väikesteks ja keskmise suurusega investeerimisühinguteks vastavalt soovitusele 2003/361/EÜ.

5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet täielikult, kohaldatakse tema suhtes artikli 141 lõigetes 2 ja 3 sätestatud väljamaksete piiranguid.

(*8)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).“
  "

*8

| 47) | Artiklit 131 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid määravad asutuse, kes vastutab selle eset, et määrata konsolideeritud alusel kindlaks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ning vastavalt kas individuaalselt, allkonsolideeritud või konsolideeritud alusel muud süsteemselt olulised ettevõtjad, kellele on antud nende jurisdiktsioonis tegevusluba. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus. Liikmesriigid võivad määrata rohkem kui ühe asutuse.
  Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja on üks järgmistest:






  a) | konsolideerimisgrupp, mida juhib ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja; või |
| --- | --- | --- | --- |

47)

Artiklit 131 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid määravad asutuse, kes vastutab selle eset, et määrata konsolideeritud alusel kindlaks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ning vastavalt kas individuaalselt, allkonsolideeritud või konsolideeritud alusel muud süsteemselt olulised ettevõtjad, kellele on antud nende jurisdiktsioonis tegevusluba. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus. Liikmesriigid võivad määrata rohkem kui ühe asutuse.

Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja on üks järgmistest:

a)

konsolideerimisgrupp, mida juhib ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja; või

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei ole ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu, ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtja. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei ole ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu, ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtja.

Muu süsteemselt oluline ettevõtja võib olla kas krediidiasutus või investeerimisühing või konsolideerimisgrupp, mida juhib ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate täiendav kindlaksmääramise metoodika põhineb järgmistel kategooriatel:






  a) | käesoleva artikli lõike 2 punktides a–d osutatud kategooriad; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate täiendav kindlaksmääramise metoodika põhineb järgmistel kategooriatel:

a)

käesoleva artikli lõike 2 punktides a–d osutatud kategooriad;

| b) | konsolideerimisgrupi piiriülene tegevus, välja arvatud konsolideerimisgrupi tegevus osalevates liikmesriikides, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*9) artiklis 4. |
| --- | --- |

b)

konsolideerimisgrupi piiriülene tegevus, välja arvatud konsolideerimisgrupi tegevus osalevates liikmesriikides, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*9) artiklis 4.

Igale kategooriale antakse võrdne kaal ning see koosneb mõõdetavatest näitajatest. Käesoleva lõike esimese lõigu punktis a osutatud kategooriate puhul kasutatakse samu näitajaid kui lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud vastavad näitajad.

Täiendava kindlaksmääramise metoodikaga saadakse täiendav üldine punktisumma lõikes 1 osutatud iga hinnatud üksuse kohta ning selle põhjal võivad pädevad või määratud asutused võtta ühe lõike 10 punktis c osutatud meetmetest.

(*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).“;"

*9

| c) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist hiljemalt 1. jaanuariks 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 suunised kriteeriumide kohta, mille alusel määrata kindlaks käesoleva lõike kohaldamise tingimused seoses muude süsteemselt oluliste ettevõtjate hindamisega. Suunistes võetakse arvesse riigisiseste süsteemselt oluliste ettevõtjate rahvusvahelist raamistikku ning liidus ja liikmesriigis kehtivaid eripärasid.
  Pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist esitab Euroopa Pangandusjärelevalve komisjonile 31. detsembriks 2020 aruande muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade ülesehituse ja kalibreerimise asjakohase metoodika kohta.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist hiljemalt 1. jaanuariks 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 suunised kriteeriumide kohta, mille alusel määrata kindlaks käesoleva lõike kohaldamise tingimused seoses muude süsteemselt oluliste ettevõtjate hindamisega. Suunistes võetakse arvesse riigisiseste süsteemselt oluliste ettevõtjate rahvusvahelist raamistikku ning liidus ja liikmesriigis kehtivaid eripärasid.

Pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist esitab Euroopa Pangandusjärelevalve komisjonile 31. detsembriks 2020 aruande muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade ülesehituse ja kalibreerimise asjakohase metoodika kohta.“;

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Pädev asutus või määratud asutus võib nõuda igalt muult süsteemselt oluliselt ettevõtjalt vastavalt konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel või individuaalselt muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri hoidmist kuni 3 % ulatuses koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, võttes arvesse muu süsteemselt olulise ettevõtja kindlaksmääramise kriteeriumeid. Nimetatud puhver koosneb esimese taseme põhiomavahenditest.“; |
| --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Pädev asutus või määratud asutus võib nõuda igalt muult süsteemselt oluliselt ettevõtjalt vastavalt konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel või individuaalselt muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri hoidmist kuni 3 % ulatuses koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, võttes arvesse muu süsteemselt olulise ettevõtja kindlaksmääramise kriteeriumeid. Nimetatud puhver koosneb esimese taseme põhiomavahenditest.“;

| e) | lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   Kui komisjon annab selleks käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud loa, võib pädev asutus või määratud asutus nõuda igalt muult süsteemselt oluliselt ettevõtjalt vastavalt konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel või individuaalselt muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri hoidmist rohkem kui 3 % ulatuses koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3. Nimetatud puhver koosneb esimese taseme põhiomavahenditest.
  Kuue nädala jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 7 osutatud teate saamist esitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu komisjonile arvamuse selle kohta, kas muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit peetakse asjakohaseks. Euroopa Pangandusjärelevalve võib samuti esitada komisjonile arvamuse puhvri kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 34 lõikega 1.
  Kolme kuu jooksul pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt lõikes 7 osutatud teate esitamist komisjonile võtab komisjon, võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja vajaduse korral Euroopa Pangandusjärelevalve hinnangut ning juhul, kui ta leiab, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvril ei ole ebaproportsionaalselt negatiivset mõju teiste liikmesriikide finantssüsteemidele tervikuna või osaliselt või liidu finantssüsteemile kui tervikule ja see ei kujuta endast ega tekita takistust siseturu nõuetekohasele toimimisele, vastu õigusakti, millega antakse pädevale asutusele või määratud asutusele luba kavandatud meede vastu võtta.“; |
| --- | --- |

e)

lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Kui komisjon annab selleks käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud loa, võib pädev asutus või määratud asutus nõuda igalt muult süsteemselt oluliselt ettevõtjalt vastavalt konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel või individuaalselt muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri hoidmist rohkem kui 3 % ulatuses koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3. Nimetatud puhver koosneb esimese taseme põhiomavahenditest.

Kuue nädala jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 7 osutatud teate saamist esitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu komisjonile arvamuse selle kohta, kas muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit peetakse asjakohaseks. Euroopa Pangandusjärelevalve võib samuti esitada komisjonile arvamuse puhvri kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 34 lõikega 1.

Kolme kuu jooksul pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt lõikes 7 osutatud teate esitamist komisjonile võtab komisjon, võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja vajaduse korral Euroopa Pangandusjärelevalve hinnangut ning juhul, kui ta leiab, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvril ei ole ebaproportsionaalselt negatiivset mõju teiste liikmesriikide finantssüsteemidele tervikuna või osaliselt või liidu finantssüsteemile kui tervikule ja see ei kujuta endast ega tekita takistust siseturu nõuetekohasele toimimisele, vastu õigusakti, millega antakse pädevale asutusele või määratud asutusele luba kavandatud meede vastu võtta.“;

| f) | lõike 7 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „7.   Enne muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kehtestamist või taaskehtestamist teavitab pädev asutus või määratud asutus Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu üks kuu enne lõikes 5 osutatud otsuse avaldamist ja kolm kuud enne lõikes 5a osutatud pädeva asutuse või määratud asutuse otsuse avaldamist. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab need teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele. Nendes teadetes sätestatakse üksikasjalikult:“; |
| --- | --- |

f)

lõike 7 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„7.   Enne muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kehtestamist või taaskehtestamist teavitab pädev asutus või määratud asutus Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu üks kuu enne lõikes 5 osutatud otsuse avaldamist ja kolm kuud enne lõikes 5a osutatud pädeva asutuse või määratud asutuse otsuse avaldamist. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab need teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele. Nendes teadetes sätestatakse üksikasjalikult:“;

| g) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Ilma et see piiraks artikli 133 ja käesoleva artikli lõike 5 kohaldamist, siis juhul, kui muu süsteemselt oluline ettevõtja on sellise globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja tütarettevõtja, mis on krediidiasutus või investeerimisühing või konsolideerimisgrupp, mida juhib ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, kelle suhtes kohaldatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit konsolideeritud alusel, ei ületa kõnealuse muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes individuaalselt või allkonsolideeritud alusel kohaldatav puhver järgmistest väärtustest väiksemat:






  a) | konsolideerimisgrupi suhtes konsolideeritud alusel kohaldatava globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kõrgema määra ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist 1 % summa; ning |
| --- | --- | --- |

g)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Ilma et see piiraks artikli 133 ja käesoleva artikli lõike 5 kohaldamist, siis juhul, kui muu süsteemselt oluline ettevõtja on sellise globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja tütarettevõtja, mis on krediidiasutus või investeerimisühing või konsolideerimisgrupp, mida juhib ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, kelle suhtes kohaldatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit konsolideeritud alusel, ei ületa kõnealuse muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes individuaalselt või allkonsolideeritud alusel kohaldatav puhver järgmistest väärtustest väiksemat:

a)

konsolideerimisgrupi suhtes konsolideeritud alusel kohaldatava globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kõrgema määra ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist 1 % summa; ning

| b) | 3 % määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist või määr, mida komisjon on lubanud konsolideerimisgrupi suhtes konsolideeritud alusel kohaldada kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5a.“; |
| --- | --- |

b)

3 % määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist või määr, mida komisjon on lubanud konsolideerimisgrupi suhtes konsolideeritud alusel kohaldada kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5a.“;

| h) | lõiked 9 ja 10 asendatakse järgmisega:

  „9.   Globaalsetel süsteemselt olulistel ettevõtjatel on vähemalt viis alamkategooriat. Madalaim piir ja alakategooriate vahelised piirid määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud vastava metoodika abil saadud punktide alusel. Kõrvutiasuvaid alakategooriaid piiritlevad punktisummad määratakse kindlaks selgelt ning järgides süsteemse olulisuse pideva lineaarse suurenemise põhimõtet, mille tulemusena suureneb lineaarselt iga alakategooria vaheline täiendavate esimese taseme põhiomavahendite nõue, välja arvatud viienda alakategooria ja mis tahes lisatava kõrgema alamkategooria puhul. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab süsteemne olulisus globaalse süsteemselt olulise ettevõtja probleemide eeldatavat mõju ülemaailmsele finantsturule. Madalaimale alakategooriale määratakse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver 1 % koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning igale alakategooriale määratud puhver suureneb vähemalt 0,5 % võrra koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 92 lõikele 3.


  10.   Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 9 kohaldamist ning kasutades lõikes 9 osutatud alakategooriaid ja neid piiritlevaid punktisummasid, võib pädev asutus või määratud asutus usaldusväärse järelevalvealase otsuse tegemisel:






  a) | paigutada globaalse süsteemselt olulise ettevõtja madalamast alakategooriast ümber kõrgemasse alakategooriasse; |
| --- | --- | --- |

h)

lõiked 9 ja 10 asendatakse järgmisega:

„9.   Globaalsetel süsteemselt olulistel ettevõtjatel on vähemalt viis alamkategooriat. Madalaim piir ja alakategooriate vahelised piirid määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud vastava metoodika abil saadud punktide alusel. Kõrvutiasuvaid alakategooriaid piiritlevad punktisummad määratakse kindlaks selgelt ning järgides süsteemse olulisuse pideva lineaarse suurenemise põhimõtet, mille tulemusena suureneb lineaarselt iga alakategooria vaheline täiendavate esimese taseme põhiomavahendite nõue, välja arvatud viienda alakategooria ja mis tahes lisatava kõrgema alamkategooria puhul. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab süsteemne olulisus globaalse süsteemselt olulise ettevõtja probleemide eeldatavat mõju ülemaailmsele finantsturule. Madalaimale alakategooriale määratakse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver 1 % koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning igale alakategooriale määratud puhver suureneb vähemalt 0,5 % võrra koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 92 lõikele 3.

10.   Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 9 kohaldamist ning kasutades lõikes 9 osutatud alakategooriaid ja neid piiritlevaid punktisummasid, võib pädev asutus või määratud asutus usaldusväärse järelevalvealase otsuse tegemisel:

a)

paigutada globaalse süsteemselt olulise ettevõtja madalamast alakategooriast ümber kõrgemasse alakategooriasse;

| b) | paigutada lõikes 1 osutatud üksuse, mille lõikes 2 osutatud üldine punktisumma on madalaima alakategooria alampiiri tähistavast punktisummast madalam, kõnealusesse madalaimasse alakategooriasse või kõrgemasse alakategooriasse, määrates selle kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja; |
| --- | --- |

b)

paigutada lõikes 1 osutatud üksuse, mille lõikes 2 osutatud üldine punktisumma on madalaima alakategooria alampiiri tähistavast punktisummast madalam, kõnealusesse madalaimasse alakategooriasse või kõrgemasse alakategooriasse, määrates selle kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja;

| c) | võttes arvesse ühtset kriisilahenduskorda, paigutada globaalse süsteemselt olulise ettevõtja lõikes 2a osutatud täiendava üldise punktisumma alusel kõrgemast alakategooriast ümber madalamasse alakategooriasse.“; |
| --- | --- |

c)

võttes arvesse ühtset kriisilahenduskorda, paigutada globaalse süsteemselt olulise ettevõtja lõikes 2a osutatud täiendava üldise punktisumma alusel kõrgemast alakategooriast ümber madalamasse alakategooriasse.“;

| i) | lõige 11 jäetakse välja; |
| --- | --- |

i)

lõige 11 jäetakse välja;

| j) | lõige 12 asendatakse järgmisega:

  „12.   Pädev asutus või määratud asutus teatab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ning muude süsteemselt oluliste ettevõtjate nimed ja vastava alakategooria, millesse iga globaalne süsteemselt oluline ettevõtja on paigutatud. Teade sisaldab täielikku põhjendust lõike 10 punktide a, b ja c kohaselt järelevalvealase otsuse tegemise või tegemata jätmise kohta. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile ja Euroopa Pangandusjärelevalvele ning avalikustab selliste ettevõtjate nimed. Pädevad asutused või määratud asutused avalikustavad alakategooria, millesse iga globaalne süsteemselt oluline ettevõtja on paigutatud.
  Pädev asutus või määratud asutus vaatab igal aastal läbi globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaks määramise ning globaalse süsteemselt olulise ettevõtja paigutamise vastavasse alakategooriasse ning teavitab tulemustest asjaomast süsteemselt olulist ettevõtjat ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, kes edastab need tulemused viivitamata komisjonile ja Euroopa Pangandusjärelevalvele. Pädev asutus või määratud asutus avalikustab kindlaksmääratud süsteemselt oluliste ettevõtjate ajakohastatud loetelu ning alakategooria, millesse iga kindlaksmääratud globaalne süsteemselt oluline ettevõtja on paigutatud.“; |
| --- | --- |

j)

lõige 12 asendatakse järgmisega:

„12.   Pädev asutus või määratud asutus teatab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ning muude süsteemselt oluliste ettevõtjate nimed ja vastava alakategooria, millesse iga globaalne süsteemselt oluline ettevõtja on paigutatud. Teade sisaldab täielikku põhjendust lõike 10 punktide a, b ja c kohaselt järelevalvealase otsuse tegemise või tegemata jätmise kohta. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile ja Euroopa Pangandusjärelevalvele ning avalikustab selliste ettevõtjate nimed. Pädevad asutused või määratud asutused avalikustavad alakategooria, millesse iga globaalne süsteemselt oluline ettevõtja on paigutatud.

Pädev asutus või määratud asutus vaatab igal aastal läbi globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaks määramise ning globaalse süsteemselt olulise ettevõtja paigutamise vastavasse alakategooriasse ning teavitab tulemustest asjaomast süsteemselt olulist ettevõtjat ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, kes edastab need tulemused viivitamata komisjonile ja Euroopa Pangandusjärelevalvele. Pädev asutus või määratud asutus avalikustab kindlaksmääratud süsteemselt oluliste ettevõtjate ajakohastatud loetelu ning alakategooria, millesse iga kindlaksmääratud globaalne süsteemselt oluline ettevõtja on paigutatud.“;

| k) | lõige 13 jäetakse välja; |
| --- | --- |

k)

lõige 13 jäetakse välja;

| l) | lõiked 14 ja 15 asendatakse järgmisega:

  „14.   Kui konsolideerimisgrupi suhtes on konsolideeritud alusel kohaldatav globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver ja muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver, kohaldatakse suuremat puhvrit.


  15.   Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes on kohaldatav kooskõlas artikliga 133 kehtestatud süsteemse riski puhver, on see puhver kumuleeruv muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvriga, mida kohaldatakse kooskõlas käesoleva artikliga.
  Kui artikli 133 lõike 10, 11 või 12 kohaldamiseks arvutatud süsteemse riski puhvri määra ning sama krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määra või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määra summa on suurem kui 5 %, kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 5a sätestatud menetlust.“; |
| --- | --- |

l)

lõiked 14 ja 15 asendatakse järgmisega:

„14.   Kui konsolideerimisgrupi suhtes on konsolideeritud alusel kohaldatav globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver ja muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver, kohaldatakse suuremat puhvrit.

15.   Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes on kohaldatav kooskõlas artikliga 133 kehtestatud süsteemse riski puhver, on see puhver kumuleeruv muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvriga, mida kohaldatakse kooskõlas käesoleva artikliga.

Kui artikli 133 lõike 10, 11 või 12 kohaldamiseks arvutatud süsteemse riski puhvri määra ning sama krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määra või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määra summa on suurem kui 5 %, kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 5a sätestatud menetlust.“;

| m) | lõiked 16 ja 17 jäetakse välja; |
| --- | --- |

m)

lõiked 16 ja 17 jäetakse välja;

| n) | lõige 18 asendatakse järgmisega:

  „18.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil metoodikad, mille kohaselt pädev asutus või määratud asutus määrab kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi, mida juhib ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ning täpsustab metoodika alakategooriate määratlemiseks ja globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate paigutamiseks alakategooriatesse nende süsteemse olulisuse alusel, võttes arvesse mis tahes rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid.
  Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 30. juuniks 2014.
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva lõike esimeses ja teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1093/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“ |
| --- | --- |

n)

lõige 18 asendatakse järgmisega:

„18.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil metoodikad, mille kohaselt pädev asutus või määratud asutus määrab kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi, mida juhib ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ning täpsustab metoodika alakategooriate määratlemiseks ja globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate paigutamiseks alakategooriatesse nende süsteemse olulisuse alusel, võttes arvesse mis tahes rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 30. juuniks 2014.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva lõike esimeses ja teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1093/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“

| 48) | Artikkel 132 jäetakse välja. |
| --- | --- |

48)

Artikkel 132 jäetakse välja.

| 49) | Artiklid 133 ja 134 asendatakse järgmistega:

  „Artikkel 133
  Nõue säilitada süsteemse riski puhver

  1.   Iga liikmesriik võib kehtestada esimese taseme põhiomavahendite süsteemse riski puhvri finantssektori või selle ühe või mitme lüli käesoleva artikli lõikes 5 nimetatud kõikidele riskipositsioonidele või riskipositsioonide alamrühmale, et ennetada ja maandada makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riske või süsteemseid riske, mis on määrusega (EL) nr 575/2013 ja käesoleva direktiivi artiklitega 130 ja 131 hõlmamata, finantssüsteemi häire riski korral, millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed finantssüsteemile ja konkreetse liikmesriigi reaalmajandusele.


  2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad süsteemse riski puhvri järgmiselt:





  kus

  BSR
  = süsteemse riski puhver

  rT
  = krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsiooni suhtes kohaldatava puhvri määr;

  ET
  = krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsioon, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3;

  i= indeks, mis tähistab lõikes 5 osutatud riskipositsioonide alamrühma;

  ri
  = riskipositsioonide alamrühma i riskipositsiooni summa suhtes kohaldatava puhvri määr ning

  Ei
  = krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooni summa riskipositsioonide alamrühma i puhul, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3.


  3.   Lõike 1 kohaldamisel määravad liikmesriigid asutuse, kes vastutab süsteemse riski puhvri kehtestamise eest ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute nende riskipositsioonide ja nende alamrühmade kindlakstegemise eest, mille suhtes see puhver on kohaldatav. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.


  4.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel võib olenevalt asjaoludest pädev asutus või määratud asutus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitaksid kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 arvutatud esimese taseme põhiomavahendite süsteemse riski puhvri individuaalselt, konsolideeritud alusel või allkonsolideeritud alusel, nagu on kohaldatav kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013I osa II jaotisega.


  5.   Süsteemse riski puhvrit võib kohaldada järgmise suhtes:






  a) | kõik riskipositsioonid liikmesriigis, kes kõnealuse puhvri kehtestab; |
| --- | --- | --- |

49)

Artiklid 133 ja 134 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 133

Nõue säilitada süsteemse riski puhver

1.   Iga liikmesriik võib kehtestada esimese taseme põhiomavahendite süsteemse riski puhvri finantssektori või selle ühe või mitme lüli käesoleva artikli lõikes 5 nimetatud kõikidele riskipositsioonidele või riskipositsioonide alamrühmale, et ennetada ja maandada makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riske või süsteemseid riske, mis on määrusega (EL) nr 575/2013 ja käesoleva direktiivi artiklitega 130 ja 131 hõlmamata, finantssüsteemi häire riski korral, millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed finantssüsteemile ja konkreetse liikmesriigi reaalmajandusele.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad süsteemse riski puhvri järgmiselt:

Formula

kus

BSR
  = süsteemse riski puhver

rT
  = krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsiooni suhtes kohaldatava puhvri määr;

ET
  = krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsioon, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3;

i= indeks, mis tähistab lõikes 5 osutatud riskipositsioonide alamrühma;

ri
  = riskipositsioonide alamrühma i riskipositsiooni summa suhtes kohaldatava puhvri määr ning

Ei
  = krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooni summa riskipositsioonide alamrühma i puhul, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3.

3.   Lõike 1 kohaldamisel määravad liikmesriigid asutuse, kes vastutab süsteemse riski puhvri kehtestamise eest ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute nende riskipositsioonide ja nende alamrühmade kindlakstegemise eest, mille suhtes see puhver on kohaldatav. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus.

4.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel võib olenevalt asjaoludest pädev asutus või määratud asutus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitaksid kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 arvutatud esimese taseme põhiomavahendite süsteemse riski puhvri individuaalselt, konsolideeritud alusel või allkonsolideeritud alusel, nagu on kohaldatav kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013I osa II jaotisega.

5.   Süsteemse riski puhvrit võib kohaldada järgmise suhtes:

a)

kõik riskipositsioonid liikmesriigis, kes kõnealuse puhvri kehtestab;

| b) | järgmised valdkondlikud riskipositsioonid, mis on võetud liikmesriigis, kes kõnealuse puhvri kehtestab:






  i) | kõik jaenõuded füüsiliste isikute vastu, mis on tagatud elamukinnisvaraga; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmised valdkondlikud riskipositsioonid, mis on võetud liikmesriigis, kes kõnealuse puhvri kehtestab:

i)

kõik jaenõuded füüsiliste isikute vastu, mis on tagatud elamukinnisvaraga;

| ii) | kõik nõuded juriidiliste isikute vastu, mis on tagatud ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga; |
| --- | --- |

ii)

kõik nõuded juriidiliste isikute vastu, mis on tagatud ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga;

| iii) | kõik nõuded juriidiliste isikute vastu, välja arvatud need, millele on osutatud alapunktis ii; |
| --- | --- |

iii)

kõik nõuded juriidiliste isikute vastu, välja arvatud need, millele on osutatud alapunktis ii;

| iv) | kõik nõuded füüsiliste isikute vastu, välja arvatud need, millele on osutatud alapunktis i; |
| --- | --- |

iv)

kõik nõuded füüsiliste isikute vastu, välja arvatud need, millele on osutatud alapunktis i;

| c) | kõik need riskipositsioonid muudes liikmesriikides, mille suhtes kohaldatakse lõikeid 12 ja 15; |
| --- | --- |

c)

kõik need riskipositsioonid muudes liikmesriikides, mille suhtes kohaldatakse lõikeid 12 ja 15;

| d) | käesoleva lõike punktis b osutatud valdkondlikud riskipositsioonid, mis asuvad muudes liikmesriikides, ainult selleks, et võimaldada muu liikmesriigi kehtestatud puhvri määra tunnustamist kooskõlas artikliga 134; |
| --- | --- |

d)

käesoleva lõike punktis b osutatud valdkondlikud riskipositsioonid, mis asuvad muudes liikmesriikides, ainult selleks, et võimaldada muu liikmesriigi kehtestatud puhvri määra tunnustamist kooskõlas artikliga 134;

| e) | riskipositsioonid kolmandates riikides; |
| --- | --- |

e)

riskipositsioonid kolmandates riikides;

| f) | kõigi punktis b määratletud positsioonide alamrühmad. |
| --- | --- |

f)

kõigi punktis b määratletud positsioonide alamrühmad.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist 30. juuniks 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 suunised asjaomaste riskipositsioonide alamrühmade kohta, mille suhtes pädev asutus või määratud asutus võib kohaldada süsteemse riski puhvrit kooskõlas käesoleva artikli lõike 5 punktiga f.

7.   Süsteemse riski puhvrit kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 5 osutatud kõikide riskipositsioonide või riskipositsioonide alamrühma suhtes kõikide krediidiasutuste ja investeerimisühingute või nende ühe või mitme allüksuse puhul, mille osas asjaomase liikmesriigi ametiasutused on kooskõlas käesoleva direktiiviga pädevad, ning see kehtestatakse 0,5 protsendipunktiliste astmetena või selle väärtuse kordajatena. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute eri allüksustele ja riskipositsioonide eri alamrühmadele võib kehtestada erinevaid nõudeid. Süsteemse riski puhver ei käsitle riske, mis on hõlmatud artiklitega 130 ja 131.

8.   Pädev asutus või määratud asutus järgib süsteemse riski puhvri säilitamise nõudmisel järgmist:

| a) | süsteemse riski puhvril ei ole ebaproportsionaalselt negatiivset mõju teiste liikmesriikide finantssüsteemidele tervikuna või osaliselt või liidu finantssüsteemile kui tervikule ja see ei kujuta endast ega tekita takistust siseturu nõuetekohasele toimimisele; |
| --- | --- |

a)

süsteemse riski puhvril ei ole ebaproportsionaalselt negatiivset mõju teiste liikmesriikide finantssüsteemidele tervikuna või osaliselt või liidu finantssüsteemile kui tervikule ja see ei kujuta endast ega tekita takistust siseturu nõuetekohasele toimimisele;

| b) | pädev asutus või määratud asutus vaatab süsteemse riski puhvri vähemalt iga kahe aasta tagant läbi; |
| --- | --- |

b)

pädev asutus või määratud asutus vaatab süsteemse riski puhvri vähemalt iga kahe aasta tagant läbi;

| c) | süsteemse riski puhvrit ei kasutata artiklitega 130 ja 131 hõlmatud riskide käsitlemiseks. |
| --- | --- |

c)

süsteemse riski puhvrit ei kasutata artiklitega 130 ja 131 hõlmatud riskide käsitlemiseks.

9.   Vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu enne lõikes 13 osutatud otsuse avaldamist. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing, mille suhtes on kohaldatav üks või mitu süsteemse riski puhvri määra, on tütarettevõtja, kelle emaettevõtja on asutatud teises liikmesriigis, teavitab pädev asutus või määratud asutus samuti kõnealuse liikmesriigi asutusi.

Kui süsteemse riski puhvri määra kohaldatakse riskipositsioonide suhtes kolmandates riikides, teavitab vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus samuti Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab need teated viivitamata asjaomaste kolmandate riikide järelevalveasutustele.

Teadetes sätestatakse üksikasjalikult:

| a) | makrotasandi või süsteemseid usaldatavusnõuetega seotud riske liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

makrotasandi või süsteemseid usaldatavusnõuetega seotud riske liikmesriigis;

| b) | põhjuseid, miks makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riskide või süsteemsete riskide ulatus ohustab liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust, põhjendades süsteemse riski puhvri määra; |
| --- | --- |

b)

põhjuseid, miks makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riskide või süsteemsete riskide ulatus ohustab liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust, põhjendades süsteemse riski puhvri määra;

| c) | põhjendust, miks süsteemse riski puhvrit peetakse riskide maandamise seisukohast tõenäoliselt tõhusaks ja proportsionaalseks; |
| --- | --- |

c)

põhjendust, miks süsteemse riski puhvrit peetakse riskide maandamise seisukohast tõenäoliselt tõhusaks ja proportsionaalseks;

| d) | hinnangut süsteemse riski puhvri poolt siseturule avaldatavate tõenäoliste positiivsete või negatiivsete mõjude kohta liikmesriigile kättesaadava teabe põhjal; |
| --- | --- |

d)

hinnangut süsteemse riski puhvri poolt siseturule avaldatavate tõenäoliste positiivsete või negatiivsete mõjude kohta liikmesriigile kättesaadava teabe põhjal;

| e) | süsteemse riski puhvri määra või määrasid, mille vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus kavatseb kehtestada, ja riskipositsioone, mille suhtes sellist määra või selliseid määrasid kohaldatakse, ning krediidiasutusi või investeerimisühinguid, kelle suhtes neid määrasid kohaldatakse; |
| --- | --- |

e)

süsteemse riski puhvri määra või määrasid, mille vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus kavatseb kehtestada, ja riskipositsioone, mille suhtes sellist määra või selliseid määrasid kohaldatakse, ning krediidiasutusi või investeerimisühinguid, kelle suhtes neid määrasid kohaldatakse;

| f) | kui süsteemse riski puhvri määra kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes, siis põhjendust, miks asutuse arvates ei dubleeri süsteemse riski puhver artiklis 131 sätestatud muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri toimimist. |
| --- | --- |

f)

kui süsteemse riski puhvri määra kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes, siis põhjendust, miks asutuse arvates ei dubleeri süsteemse riski puhver artiklis 131 sätestatud muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri toimimist.

Kui süsteemse riski puhvri määra kehtestamise otsuse tulemusel varasemalt kehtestatud puhvri määr või määrad vähenevad või jäävad samaks, järgib vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus ainult käesolevat lõiget.

10.   Kui lõikes 5 osutatud riskipositsioonide rühmale või riskipositsioonide alamrühmale, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut süsteemse riski puhvrit, süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise või taaskehtestamise tulemuseks ei ole ühegi sellise riskipositsiooni puhul 3 %-st suurem kombineeritud süsteemse riski puhvri määr, teavitab vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus kooskõlas lõikega 9 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu üks kuu enne lõikes 13 osutatud otsuse avaldamist.

Käesoleva lõike kohaldamisel ei arvestata teise liikmesriigi poolt kooskõlas artikliga 134 kehtestatud süsteemse riski puhvri määra tunnustamist 3 %-lise ülempiiri hulka.

11.   Kui lõikes 5 osutatud riskipositsioonide rühmale või riskipositsioonide alamrühmale, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut süsteemse riski puhvrit, süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise või taaskehtestamise tulemuseks on mis tahes sellise riskipositsiooni puhul kombineeritud süsteemse riski puhvri määr tasemel 3 % – 5 %, taotleb kõnealuse puhvri kehtestanud liikmesriigi pädev asutus või määratud asutus lõike 9 kohaselt esitatud teates komisjoni arvamust. Komisjon esitab oma arvamuse ühe kuu jooksul pärast teate saamist.

Kui komisjoni arvamus on negatiivne, järgib kõnealuse süsteemse riski puhvri kehtestanud liikmesriigi vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus nimetatud arvamust või põhjendab, miks ta seda ei tee.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing, mille suhtes on kohaldatav üks või mitu süsteemse riski puhvri määra, on tütarettevõtja, kelle emaettevõtja on asutatud teises liikmesriigis, taotleb pädev asutus või määratud asutus lõike 9 kohaselt esitatud teates komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust.

Komisjon ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esitavad kumbki oma soovituse kuue nädala jooksul pärast teate saamist.

Kui tütarettevõtja ja emaettevõtja asutused ei jõua asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava süsteemse riski puhvri määra või määrade suhtes kokkuleppele ning kui nii komisjon kui ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on esitanud negatiivse soovituse, võib vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus pöörduda Euroopa Pangandusjärelevalve poole ja taotleda selle abi kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 19. Otsus kõnealuste riskipositsioonide suhtes süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise kohta peatatakse, kuni Euroopa Pangandusjärelevalve on teinud otsuse.

12.   Kui lõikes 5 osutatud riskipositsioonide rühmale või riskipositsioonide alamrühmale, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut süsteemse riski puhvrit, süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise või taaskehtestamise tulemuseks on mis tahes sellise riskipositsiooni puhul 5 %-st suurem kombineeritud süsteemse riski puhvri määr, küsib vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus enne süsteemse riski puhvri rakendamist komisjonilt luba.

Kuue nädala jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 9 osutatud teate saamist esitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu komisjonile arvamuse selle kohta, kas süsteemse riski puhvrit peetakse asjakohaseks. Euroopa Pangandusjärelevalve võib samuti esitada komisjonile arvamuse kõnealuse süsteemse riski puhvri kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 34 lõikega 1.

Kolme kuu jooksul pärast lõikes 9 osutatud teate saamist võtab komisjon, võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja vajaduse korral Euroopa Pangandusjärelevalve hinnangut ning juhul kui ta leiab, et süsteemse riski puhvri määral või määradel ei ole ebaproportsionaalselt negatiivset mõju teiste liikmesriikide finantssüsteemidele tervikuna või osaliselt või liidu finantssüsteemile kui tervikule ning see ei kujuta endast ega tekita takistust siseturu nõuetekohasele toimimisele, vastu õigusakti, millega antakse vastavalt kas pädevale asutusele või määratud asutusele luba kavandatud meede vastu võtta.

13.   Iga vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus teavitab ühe või mitme süsteemse riski puhvri määra kehtestamisest või taaskehtestamisest asjaomasel veebisaidil. Avaldatakse vähemalt järgmine teave:

| a) | süsteemse riski puhvri määr või määrad; |
| --- | --- |

a)

süsteemse riski puhvri määr või määrad;

| b) | krediidiasutused ja investeerimisühingud, mille suhtes süsteemse riski puhvrit kohaldatakse; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutused ja investeerimisühingud, mille suhtes süsteemse riski puhvrit kohaldatakse;

| c) | riskipositsioonid, mille suhtes süsteemse riski puhvri määra või määrasid kohaldatakse; |
| --- | --- |

c)

riskipositsioonid, mille suhtes süsteemse riski puhvri määra või määrasid kohaldatakse;

| d) | süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise või taaskehtestamise põhjendus; |
| --- | --- |

d)

süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise või taaskehtestamise põhjendus;

| e) | kuupäev, millest alates peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hakkama kehtestatud või taaskehtestatud süsteemse riski puhvrit kohaldama; ning |
| --- | --- |

e)

kuupäev, millest alates peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hakkama kehtestatud või taaskehtestatud süsteemse riski puhvrit kohaldama; ning

| f) | riikide nimed, milles võetud riskipositsioone tunnustatakse süsteemse riski puhvris. |
| --- | --- |

f)

riikide nimed, milles võetud riskipositsioone tunnustatakse süsteemse riski puhvris.

Kui selle teabe avaldamine võib ohustada finantssüsteemi stabiilsust, jäetakse esimese lõigu punktis d nõutav teave avaldamata.

14.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet täielikult, kohaldatakse tema suhtes artikli 141 lõigetes 2 ja 3 sätestatud väljamaksete piiranguid.

Kui väljamaksete piirangute kohaldamine ei too asjaomase süsteemse riski seisukohast kaasa krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite piisavat suurenemist, võivad pädevad asutused võtta lisameetmeid kooskõlas artikliga 64.

15.   Kui olenevalt asjaoludest pädev asutus või määratud asutus otsustab kehtestada süsteemse riski puhvri nõude teistes liikmesriikides võetud riskipositsioonide alusel, kehtestatakse puhvri nõue võrdselt kõigi liidus võetud riskipositsioonide suhtes, välja arvatud siis, kui puhvri nõue kehtestatakse selleks, et tunnustada teise liikmesriigi poolt kehtestatud süsteemse riski puhvri määra kooskõlas artikliga 134.

Artikkel 134

Süsteemse riski puhvri määra tunnustamine

1.   Teised liikmesriigid võivad tunnustada kooskõlas artikliga 133 kehtestatud süsteemse riski puhvri määra ning kohaldada seda määra riigisiseselt tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kõnealuse puhvri määra kehtestanud liikmesriigis võetud riskipositsioonide puhul.

2.   Kui liikmesriigid tunnustavad kooskõlas artikliga 1 süsteemse riski puhvri määra riigisiseselt tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, teavitavad nad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning selle süsteemse riski puhvri määra kehtestanud liikmesriigile.

3.   Süsteemse riski puhvri määra tunnustamise kohta otsuse tegemisel kooskõlas lõikega 1 võtab liikmesriik arvesse kõnealuse määra kehtestanud liikmesriigi esitatud teavet kooskõlas artikli 133 lõigetega 9 ja 13.

4.   Kui liikmesriigid tunnustavad süsteemse riski puhvri määra riigisiseselt tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, võib see süsteemse riski puhver olla kumuleeruv kooskõlas artikliga 133 kohaldatava süsteemse riski puhvriga, tingimusel et need puhvrid käsitlevad erinevaid riske. Kui puhvrid käsitlevad samu riske, kohaldatakse ainult suuremat puhvrit.

5.   Liikmesriik, kes kehtestab süsteemse riski puhvri määra kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 133, võib paluda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul väljastada ühele või mitmele liikmesriigile, kes võivad süsteemse riski puhvri määra tunnustada, määruse (EL) nr 1092/2010 artiklis 16 osutatud soovituse.“

| 50) | Artiklit 136 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „3.   Iga määratud asutus hindab kord kvartalis tsüklilise süsteemse riski intensiivsust ja vastutsüklilise puhvri määra piisavust oma liikmesriigi jaoks ning vajaduse korral kehtestab vastutsüklilise puhvri määra või kohandab seda. Seda tehes võtab iga määratud asutus arvesse:“; |
| --- | --- | --- |

50)

Artiklit 136 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„3.   Iga määratud asutus hindab kord kvartalis tsüklilise süsteemse riski intensiivsust ja vastutsüklilise puhvri määra piisavust oma liikmesriigi jaoks ning vajaduse korral kehtestab vastutsüklilise puhvri määra või kohandab seda. Seda tehes võtab iga määratud asutus arvesse:“;

| b) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Iga määratud asutus avaldab kord kvartalis oma veebisaidil vähemalt järgmise teabe:






  a) | kohaldatav vastutsüklilise puhvri määr; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Iga määratud asutus avaldab kord kvartalis oma veebisaidil vähemalt järgmise teabe:

a)

kohaldatav vastutsüklilise puhvri määr;

| b) | laenude suhe SKPsse ja selle kõrvalekaldumine pikaajalisest suundumusest; |
| --- | --- |

b)

laenude suhe SKPsse ja selle kõrvalekaldumine pikaajalisest suundumusest;

| c) | puhvri alusnäitaja, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 2; |
| --- | --- |

c)

puhvri alusnäitaja, mis on arvutatud kooskõlas lõikega 2;

| d) | puhvri määra põhjendus; |
| --- | --- |

d)

puhvri määra põhjendus;

| e) | kui puhvri määra suurendatakse, esitatakse kuupäev, millest alates krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama suurendatud puhvri määra krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks; |
| --- | --- |

e)

kui puhvri määra suurendatakse, esitatakse kuupäev, millest alates krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldama suurendatud puhvri määra krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks;

| f) | kui punktis e osutatud kuupäev on varasem kui 12 kuud alates käesoleva lõike kohasest avaldamisest, esitatakse viide erandlikele asjaoludele, mis põhjendavad lühemat kohaldamistähtaega; |
| --- | --- |

f)

kui punktis e osutatud kuupäev on varasem kui 12 kuud alates käesoleva lõike kohasest avaldamisest, esitatakse viide erandlikele asjaoludele, mis põhjendavad lühemat kohaldamistähtaega;

| g) | kui puhvri määra vähendatakse, esitatakse orienteeruv ajavahemik, mille jooksul puhvri määra eeldatavalt ei suurendata, koos selle ajavahemiku põhjendusega. |
| --- | --- |

g)

kui puhvri määra vähendatakse, esitatakse orienteeruv ajavahemik, mille jooksul puhvri määra eeldatavalt ei suurendata, koos selle ajavahemiku põhjendusega.

Määratud asutused võtavad kõik mõistlikud meetmed, et kooskõlastada kõnealuse avaldamise ajastust.

Määratud asutused teatavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule vastutsüklilise puhvri määra igast muutusest ning esitavad esimese lõigu punktides a–g osutatud nõutava teabe. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu avaldab oma veebisaidil kõik teavitatud vastutsüklilise puhvri määrad ja seonduva teabe.“

| 51) | Artikli 141 lõiked 1–6 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kombineeritud puhvri nõuet täitev krediidiasutus või investeerimisühing ei tee esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavaid väljamakseid, kui selle tagajärjel väheneksid tema esimese taseme põhiomavahendid määral, mille puhul kombineeritud puhvri nõue ei ole enam täidetud.


  2.   Kombineeritud puhvri nõuet mittetäitev krediidiasutus või investeerimisühing arvutab asjaomaste väljamaksete maksimumsumma kooskõlas lõikega 4 ning teatab selle pädevale asutusele.
  Esimese lõigu kohaldamisel ei tohi krediidiasutus või investeerimisühing enne asjaomaste väljamaksete maksimumsumma arvutamist teha ühtki järgmistest toimingutest:






  a) | teha esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavaid väljamakseid; |
| --- | --- | --- |

51)

Artikli 141 lõiked 1–6 asendatakse järgmisega:

„1.   Kombineeritud puhvri nõuet täitev krediidiasutus või investeerimisühing ei tee esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavaid väljamakseid, kui selle tagajärjel väheneksid tema esimese taseme põhiomavahendid määral, mille puhul kombineeritud puhvri nõue ei ole enam täidetud.

2.   Kombineeritud puhvri nõuet mittetäitev krediidiasutus või investeerimisühing arvutab asjaomaste väljamaksete maksimumsumma kooskõlas lõikega 4 ning teatab selle pädevale asutusele.

Esimese lõigu kohaldamisel ei tohi krediidiasutus või investeerimisühing enne asjaomaste väljamaksete maksimumsumma arvutamist teha ühtki järgmistest toimingutest:

a)

teha esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavaid väljamakseid;

| b) | võtta kohustust maksta muutuvtasu või teha vabatahtlikke pensionimakseid või maksta muutuvtasu, kui kohustus maksta võeti ajal, mil krediidiasutus või investeerimisühing ei täitnud kombineeritud puhvri nõudeid, või |
| --- | --- |

b)

võtta kohustust maksta muutuvtasu või teha vabatahtlikke pensionimakseid või maksta muutuvtasu, kui kohustus maksta võeti ajal, mil krediidiasutus või investeerimisühing ei täitnud kombineeritud puhvri nõudeid, või

| c) | teha väljamakseid täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt. |
| --- | --- |

c)

teha väljamakseid täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt.

3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida või ei ületa kombineeritud puhvri nõuet, ei tee krediidiasutus või investeerimisühing väljamakseid lõike 2 teise lõigu punktides a, b ja c osutatud toimingutega suuremas summas kui see, mis on lubatud kooskõlas lõikega 4 arvutatud asjaomaste väljamaksete maksimumsummaga.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad asjaomaste väljamaksete maksimumsumma, korrutades lõike 5 kohaselt arvutatud summa lõike 6 kohaselt kindlaks määratud teguriga. Väljamaksete maksimumsummat vähendatakse lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutest tuleneva summa võrra.

5.   Kooskõlas lõikega 4 korrutatav summa hõlmab järgmist:

| a) | vahekasum, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvestatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutest,
  millele liidetakse |
| --- | --- |

a)

vahekasum, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvestatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutest,

millele liidetakse

| b) | majandusaasta kasum, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvestatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutest,
  millest lahutatakse |
| --- | --- |

b)

majandusaasta kasum, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvestatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutest,

millest lahutatakse

| c) | maksusummad, mis kuuluksid tasumisele, kui käesoleva lõike punktides a ja b osutatud kasumeid välja ei makstaks. |
| --- | --- |

c)

maksusummad, mis kuuluksid tasumisele, kui käesoleva lõike punktides a ja b osutatud kasumeid välja ei makstaks.

6.   Tegur määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | tegur on 0, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuet ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet, mis on väljendatud protsendina nimetatud määruse artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude esimesse (see tähendab madalaimasse) kvartiili; |
| --- | --- |

a)

tegur on 0, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuet ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet, mis on väljendatud protsendina nimetatud määruse artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude esimesse (see tähendab madalaimasse) kvartiili;

| b) | tegur on 0,2, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuet ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet, mis on väljendatud protsendina nimetatud määruse artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude teise kvartiili; |
| --- | --- |

b)

tegur on 0,2, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuet ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet, mis on väljendatud protsendina nimetatud määruse artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude teise kvartiili;

| c) | tegur on 0,4, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet, mis on väljendatud protsendina nimetatud määruse artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude kolmandasse kvartiili; |
| --- | --- |

c)

tegur on 0,4, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet, mis on väljendatud protsendina nimetatud määruse artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude kolmandasse kvartiili;

| d) | tegur on 0,6, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides b ja c sätestatud omavahendite nõuet ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet, mis on väljendatud protsendina nimetatud määruse artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude neljandasse (see tähendab kõrgeimasse) kvartiili. |
| --- | --- |

d)

tegur on 0,6, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides b ja c sätestatud omavahendite nõuet ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet, mis on väljendatud protsendina nimetatud määruse artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude neljandasse (see tähendab kõrgeimasse) kvartiili.

Iga kvartiili alam- ja ülempiir arvutatakse kombineeritud puhvri nõude puhul järgmiselt:

Formula

Formula

kus:

Qn

  on asjaomase kvartiili ordinaalarv.“

| 52) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 141a
  Kombineeritud puhvri nõude täitmata jätmine
  Krediidiasutus või investeerimisühing loetakse artikli 141 kohaldamisel kombineeritud puhvri nõuet mittetäitnuks, kui tema omavahendite kogus ja kvaliteet ei võimalda kombineeritud puhvri nõudega samal ajal täita kõiki nõudeid, mis on sätestatud:






  a) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a, ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohast muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet; |
| --- | --- | --- |

52)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 141a

Kombineeritud puhvri nõude täitmata jätmine

Krediidiasutus või investeerimisühing loetakse artikli 141 kohaldamisel kombineeritud puhvri nõuet mittetäitnuks, kui tema omavahendite kogus ja kvaliteet ei võimalda kombineeritud puhvri nõudega samal ajal täita kõiki nõudeid, mis on sätestatud:

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a, ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohast muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet;

| b) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis b, ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohast muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis b, ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohast muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet;

| c) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c, ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet. |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c, ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks mõeldud täiendavate omavahendite nõuet.

Artikkel 141b

Väljamaksete piirangud finantsvõimenduse määra puhvri nõude täitmata jätmise korral

1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1a alusel finantsvõimenduse määra puhvri nõuet täitev krediidiasutus või investeerimisühing ei tee esimese taseme omavahendeid mõjutavaid väljamakseid, kui selle tagajärjel väheneksid tema esimese taseme omavahendid määral, mille puhul finantsvõimenduse määra puhvri nõue ei ole enam täidetud.

2.   Finantsvõimenduse määra puhvri nõuet mittetäitev krediidiasutus või investeerimisühing arvutab finantsvõimenduse määraga seotud väljamaksete maksimumsumma kooskõlas lõikega 4 ning teatab selle pädevale asutusele.

Esimese lõigu kohaldamisel ei tohi krediidiasutus või investeerimisühing enne asjaomaste väljamaksete maksimumsumma arvutamist teha ühtki järgmistest toimingutest:

| a) | teha esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavaid väljamakseid; |
| --- | --- |

a)

teha esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavaid väljamakseid;

| b) | võtta kohustust maksta muutuvtasu või teha vabatahtlikke pensionimakseid või maksta muutuvtasu, kui kohustus maksta võeti ajal, mil krediidiasutus või investeerimisühing ei täitnud kombineeritud puhvri nõudeid, või |
| --- | --- |

b)

võtta kohustust maksta muutuvtasu või teha vabatahtlikke pensionimakseid või maksta muutuvtasu, kui kohustus maksta võeti ajal, mil krediidiasutus või investeerimisühing ei täitnud kombineeritud puhvri nõudeid, või

| c) | teha väljamakseid täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt. |
| --- | --- |

c)

teha väljamakseid täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt.

3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida või ei ületa oma finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, ei tee krediidiasutus või investeerimisühing väljamakseid lõike 2 teise lõigu punktides a, b ja c osutatud toimingutega suuremas summas kui see, mis on lubatud kooskõlas lõikega 4 arvutatud asjaomaste väljamaksete maksimumsummaga.

4.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad asjaomaste väljamaksete maksimumsumma, korrutades lõike 5 kohaselt arvutatud summa lõike 6 kohaselt kindlaks määratud teguriga. Väljamaksete maksimumsummat vähendatakse lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutest tuleneva summa võrra.

5.   Kooskõlas lõikega 4 korrutatav summa hõlmab järgmist:

| a) | vahekasum, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvestatakse maha mis tahes kasumi väljamaksed või mis tahes maksed, mis on seotud käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutega,
  millele liidetakse |
| --- | --- |

a)

vahekasum, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvestatakse maha mis tahes kasumi väljamaksed või mis tahes maksed, mis on seotud käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutega,

millele liidetakse

| b) | majandusaasta kasum, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvestatakse maha mis tahes kasumi väljamaksed või mis tahes maksed, mis on seotud käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutega,
  millest lahutatakse |
| --- | --- |

b)

majandusaasta kasum, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvestatakse maha mis tahes kasumi väljamaksed või mis tahes maksed, mis on seotud käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutega,

millest lahutatakse

| c) | maksusummad, mis kuuluksid tasumisele, kui säilitataks käesoleva lõike punktides a ja b osutatud elemendid. |
| --- | --- |

c)

maksusummad, mis kuuluksid tasumisele, kui säilitataks käesoleva lõike punktides a ja b osutatud elemendid.

6.   Lõikes 4 osutatud tegur määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | tegur on 0, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme omavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohaseid nõudeid, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, väljendatuna protsendina kõnealuse määruse artikli 429 lõike 4 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad finantsvõimenduse määra puhvri nõude esimesse (see tähendab madalaimasse) kvartiili; |
| --- | --- |

a)

tegur on 0, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme omavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohaseid nõudeid, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, väljendatuna protsendina kõnealuse määruse artikli 429 lõike 4 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad finantsvõimenduse määra puhvri nõude esimesse (see tähendab madalaimasse) kvartiili;

| b) | tegur on 0,2, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme omavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohaseid nõudeid, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, väljendatuna protsendina kõnealuse määruse artikli 429 lõike 4 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad finantsvõimenduse määra puhvri nõude teise kvartiili; |
| --- | --- |

b)

tegur on 0,2, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme omavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohaseid nõudeid, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, väljendatuna protsendina kõnealuse määruse artikli 429 lõike 4 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad finantsvõimenduse määra puhvri nõude teise kvartiili;

| c) | tegur on 0,4, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme omavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohaseid nõudeid, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, väljendatuna protsendina kõnealuse määruse artikli 429 lõike 4 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad finantsvõimenduse määra puhvri nõude kolmandasse kvartiili; |
| --- | --- |

c)

tegur on 0,4, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme omavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohaseid nõudeid, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, väljendatuna protsendina kõnealuse määruse artikli 429 lõike 4 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad finantsvõimenduse määra puhvri nõude kolmandasse kvartiili;

| d) | tegur on 0,6, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme omavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohaseid nõudeid, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, väljendatuna protsendina kõnealuse määruse artikli 429 lõike 4 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad finantsvõimenduse määra puhvri nõude neljandasse (see tähendab kõrgeimasse) kvartiili. |
| --- | --- |

d)

tegur on 0,6, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme omavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d ega käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punkti a kohaseid nõudeid, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, väljendatuna protsendina kõnealuse määruse artikli 429 lõike 4 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad finantsvõimenduse määra puhvri nõude neljandasse (see tähendab kõrgeimasse) kvartiili.

Iga kvartiili alam- ja ülempiir arvutatakse finantsvõimenduse määra puhvri nõude puhul järgmiselt:

Formula

Formula

kus

Qn

  on asjaomase kvartiili ordinaalarv.

7.   Käesoleva artikliga kehtestatud piiranguid kohaldatakse üksnes selliste maksete suhtes, mille tulemusel esimese taseme omavahendid või kasum vähenevad ning mille puhul makse peatamine või maksmata jätmine ei kujuta endast kohustuste täitmata jätmist ega krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava pankrotimenetluse algatamise tingimust.

8.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida finantsvõimenduse määra puhvri nõuet ja kavatseb teha väljamakseid jaotamisele kuuluvast kasumist või teha käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b ja c osutatud toimingu, teavitab ta pädevat asutust ja esitab artikli 141 lõikes 8 loetletud teabe, välja arvatud selle punkti a alapunktis iii osutatud teabe ning kooskõlas käesoleva artikli lõikega 4 arvutatud väljamaksete maksimumsumma.

9.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitavad korra, millega tagatakse, et jaotamisele kuuluva kasumi summa ja väljamaksete maksimumsumma on täpselt arvutatud, ning nad on võimelised pädeva asutuse taotluse korral tõendama arvutuse täpsust.

10.   Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamisel hõlmab esimese taseme kapitali mõjutav väljamakse punkte, mis on loetletud artikli 141 lõikes 10.

Artikkel 141c

Finantsvõimenduse määra puhvri nõude täitmata jätmine

Krediidiasutus või investeerimisühing loetakse käesoleva direktiivi artikli 141b kohaldamisel finantsvõimenduse määra puhvri nõuet mittetäitnuks, kui tal ei ole esimese taseme omavahendeid summas, mida on vaja, et samal ajal täita määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a sätestatud nõuet ning kõnealuse määruse artikli 92 lõike 1 punktis d ja käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud nõuet, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski.“

| 53) | Artikli 142 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida oma kombineeritud puhvri nõuet või, kui see on kohaldatav, oma finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, koostab ta kapitali säilitamise kava ja esitab selle pädevale asutusele hiljemalt viis tööpäeva pärast seda, kui ta tegi kindlaks, et ta ei täida kõnealust nõuet, välja arvatud juhul, kui pädev asutus lubab pikemat, kuni kümnepäevalist viivitust.“ |
| --- | --- |

53)

Artikli 142 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida oma kombineeritud puhvri nõuet või, kui see on kohaldatav, oma finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, koostab ta kapitali säilitamise kava ja esitab selle pädevale asutusele hiljemalt viis tööpäeva pärast seda, kui ta tegi kindlaks, et ta ei täida kõnealust nõuet, välja arvatud juhul, kui pädev asutus lubab pikemat, kuni kümnepäevalist viivitust.“

| 54) | Artikli 143 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | üldkriteeriumid ja meetodid, mida nad artiklis 97 osutatud läbivaatamisel ja hindamisel kasutavad, sealhulgas kriteeriumid artikli 97 lõikes 4 osutatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamiseks;“. |
| --- | --- | --- |

54)

Artikli 143 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

üldkriteeriumid ja meetodid, mida nad artiklis 97 osutatud läbivaatamisel ja hindamisel kasutavad, sealhulgas kriteeriumid artikli 97 lõikes 4 osutatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamiseks;“.

| 55) | Artikkel 146 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 146
  Rakendusaktid
  Artikli 147 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt kehtestatakse rakendusmeetmed, millega muudetakse artikliga 12 ja IV jaotisega ette nähtud algkapitali suurust vastavalt suundumustele majandus- ja rahandusvaldkonnas, rakendusaktiga.“ |
| --- | --- |

55)

Artikkel 146 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 146

Rakendusaktid

Artikli 147 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt kehtestatakse rakendusmeetmed, millega muudetakse artikliga 12 ja IV jaotisega ette nähtud algkapitali suurust vastavalt suundumustele majandus- ja rahandusvaldkonnas, rakendusaktiga.“

| 56) | Artikli 159 järele lisatakse järgmine peatükk:


  „
  1a. PEATÜKK




  Finantsvaldusettevõtjaid ja segafinantsvaldusettevõtjaid käsitlevad üleminekusätted




  Artikkel 159a
  Finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate heakskiitmist käsitlevad üleminekusätted
  Emaettevõtjana tegutsevad finantsvaldusettevõtjad ja emaettevõtjana tegutsevad segafinantsvaldusettevõtjad, kes on juba asutatud 27. juunil 2019, taotlevad heakskiitmist artikli 21a alusel 28. juuniks 2021. Kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja ei taotle heakskiitmist 28. juuniks 2021, võetakse asjakohaseid meetmeid artikli 21a lõike 6 alusel.
  Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud üleminekuperioodil on pädevatel asutustel kõik vajalikud järelevalvevolitused, mis on neile antud käesoleva direktiiviga seoses konsolideeritud järelevalve teostamisega finantsvaldusettevõtjate või segafinantsvaldusettevõtjate üle, kelle suhtes kohaldatakse artikli 21a kohast heakskiitmist.“ |
| --- | --- |

56)

Artikli 159 järele lisatakse järgmine peatükk:

„
  1a. PEATÜKK

Finantsvaldusettevõtjaid ja segafinantsvaldusettevõtjaid käsitlevad üleminekusätted

Artikkel 159a

Finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate heakskiitmist käsitlevad üleminekusätted

Emaettevõtjana tegutsevad finantsvaldusettevõtjad ja emaettevõtjana tegutsevad segafinantsvaldusettevõtjad, kes on juba asutatud 27. juunil 2019, taotlevad heakskiitmist artikli 21a alusel 28. juuniks 2021. Kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja ei taotle heakskiitmist 28. juuniks 2021, võetakse asjakohaseid meetmeid artikli 21a lõike 6 alusel.

Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud üleminekuperioodil on pädevatel asutustel kõik vajalikud järelevalvevolitused, mis on neile antud käesoleva direktiiviga seoses konsolideeritud järelevalve teostamisega finantsvaldusettevõtjate või segafinantsvaldusettevõtjate üle, kelle suhtes kohaldatakse artikli 21a kohast heakskiitmist.“

| 57) | Artiklisse 161 lisatakse järgmine lõige:

  „10.   Komisjon vaatab 31. detsembriks 2023 läbi artikli 104 lõike 1 punktides j ja l osutatud järelevalvevolituste rakendamise ja kohaldamise ning koostab selle kohta aruande, mille esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“ |
| --- | --- |

57)

Artiklisse 161 lisatakse järgmine lõige:

„10.   Komisjon vaatab 31. detsembriks 2023 läbi artikli 104 lõike 1 punktides j ja l osutatud järelevalvevolituste rakendamise ja kohaldamise ning koostab selle kohta aruande, mille esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid hiljemalt 28. detsembriks 2020. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 29. detsembrist 2020. Sätteid, mida on vaja, et täita käesoleva direktiivi artikli 1 punktis 21 ja punkti 29 alapunktides a, b ja c sätestatud 2013/36/EL direktiivi artikli 84 ja artikli 98 lõike 5 ja 5a muudatusi, kohaldatakse siiski alates 28. juunist 2021 ning sätteid, mida on vaja, et täita käesoleva direktiivi artikli 1 punktides 52 ja 53 sätestatud direktiivi 2013/36/EL artiklite 141b ja 141c ning artikli 142 lõike 1 muudatusi, alates 1. jaanuarist 2022.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. mai 2019

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

G. CIAMBA

---

(1)  
  ELT C 34, 31.1.2018, lk 5.

1

(2)  
  ELT C 209, 30.6.2017, lk 36.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. mai 2019. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

6

(7)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).

10

(11)  
  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

11

---

| 7.6.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/296

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2019/879,

20. mai 2019,

millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 9. novembril 2015 avaldas finantsstabiilsuse nõukogu kogu kahjumikatmisvõime tingimused („kogu kahjumikatmisvõime standard“), mille G20 kinnitas 2015. aasta novembris. Kogu kahjumikatmisvõime standardi eesmärk on tagada, et globaalsetel süsteemselt olulistel pankadel, millele liidu õigusraamistikus osutatakse kui globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele, oleks vajalik kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, mis aitaks tagada, et kriisilahenduse käigus ja vahetult pärast seda oleks nimetatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võimalik jätkata kriitiliste funktsioonide täitmist, ilma et seataks ohtu maksumaksjate vahendeid, st avaliku sektori vahendeid, või finantsstabiilsust. Komisjon võttis 24. novembri 2015. aasta teatises „Pangandusliidu väljakujundamise poole“ omale kohustuse esitada seadusandlik ettepanek 2016. aasta lõpuks, et kogu kahjumikatmisvõime standardi saaks rakendada liidu õiguses rahvusvaheliselt kokkulepitud tähtajaks 2019. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

9. novembril 2015 avaldas finantsstabiilsuse nõukogu kogu kahjumikatmisvõime tingimused („kogu kahjumikatmisvõime standard“), mille G20 kinnitas 2015. aasta novembris. Kogu kahjumikatmisvõime standardi eesmärk on tagada, et globaalsetel süsteemselt olulistel pankadel, millele liidu õigusraamistikus osutatakse kui globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele, oleks vajalik kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, mis aitaks tagada, et kriisilahenduse käigus ja vahetult pärast seda oleks nimetatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võimalik jätkata kriitiliste funktsioonide täitmist, ilma et seataks ohtu maksumaksjate vahendeid, st avaliku sektori vahendeid, või finantsstabiilsust. Komisjon võttis 24. novembri 2015. aasta teatises „Pangandusliidu väljakujundamise poole“ omale kohustuse esitada seadusandlik ettepanek 2016. aasta lõpuks, et kogu kahjumikatmisvõime standardi saaks rakendada liidu õiguses rahvusvaheliselt kokkulepitud tähtajaks 2019. aastaks.

| (2) | Liidu õiguses kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamisel tuleb arvesse võtta kehtivat krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mida kohaldatakse kõigi liidus asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ning samuti mis tahes muu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/59/EL (4) sätestatud ettevõtjate suhtes. Kuna nii kogu kahjumikatmisvõime standardi kui ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärk on sama, st tagada, et liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel on piisav kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, peaksid mõlemad nõuded kuuluma ühtsesse raamistikku ja seal teineteist täiendama.
  Praktikas tähendab see, et globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul tuleks kogu kahjumikatmisvõime ühtne miinimumtase kehtestada liidu õigusaktides, muutes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, (5) samas kui krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine lisand globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine nõue muude kui globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul (omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue) tuleks kehtestada direktiivi 2014/59/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (6) sihipärase muutmise teel. Käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2014/59/EL sätteid, mis käsitlevad krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimet, tuleks kohaldada määruste (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 806/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (7) sätetega sidusal viisil. |
| --- | --- |

(2)

Liidu õiguses kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamisel tuleb arvesse võtta kehtivat krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mida kohaldatakse kõigi liidus asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ning samuti mis tahes muu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/59/EL (4) sätestatud ettevõtjate suhtes. Kuna nii kogu kahjumikatmisvõime standardi kui ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärk on sama, st tagada, et liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel on piisav kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, peaksid mõlemad nõuded kuuluma ühtsesse raamistikku ja seal teineteist täiendama.

Praktikas tähendab see, et globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul tuleks kogu kahjumikatmisvõime ühtne miinimumtase kehtestada liidu õigusaktides, muutes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, (5) samas kui krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine lisand globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine nõue muude kui globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul (omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue) tuleks kehtestada direktiivi 2014/59/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (6) sihipärase muutmise teel. Käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2014/59/EL sätteid, mis käsitlevad krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimet, tuleks kohaldada määruste (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 806/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (7) sätetega sidusal viisil.

| (3) | Ühtsete liidu õigusnormide puudumine seoses kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamisega liidus tekitab täiendavaid kulusid ja õiguskindlusetust ning teeb kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamise piiriüleste krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate puhul keerulisemaks. Samuti tekitab liidu ühtsete õigusnormide puudumine siseturul konkurentsimoonutusi, kuna krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kulud seoses kehtivate nõuete ja kogu kahjumikatmisvõime standardi järgimisega võivad liidus märkimisväärselt erineda. Seepärast tuleb kõnealused takistused siseturu toimimiselt kõrvaldada ja vältida konkurentsimoonutusi, mis on tingitud kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamise ühtsete liidu õigusnormide puudumisest. Sellest tulenevalt on käesoleva direktiivi asjakohane õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114. |
| --- | --- |

(3)

Ühtsete liidu õigusnormide puudumine seoses kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamisega liidus tekitab täiendavaid kulusid ja õiguskindlusetust ning teeb kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamise piiriüleste krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate puhul keerulisemaks. Samuti tekitab liidu ühtsete õigusnormide puudumine siseturul konkurentsimoonutusi, kuna krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kulud seoses kehtivate nõuete ja kogu kahjumikatmisvõime standardi järgimisega võivad liidus märkimisväärselt erineda. Seepärast tuleb kõnealused takistused siseturu toimimiselt kõrvaldada ja vältida konkurentsimoonutusi, mis on tingitud kogu kahjumikatmisvõime standardi rakendamise ühtsete liidu õigusnormide puudumisest. Sellest tulenevalt on käesoleva direktiivi asjakohane õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114.

| (4) | Kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga tuleks direktiivis 2014/59/EL jätkata nii ühise kriisilahenduse strateegia kui ka eraldi kriisilahenduse strateegia tunnustamist. Ühise kriisilahenduse strateegia puhul kohaldatakse kriisilahendust üksnes ühe konsolideerimisgrupi ettevõtja (tavaliselt emaettevõtja) suhtes, samas kui teiste konsolideerimisgrupi ettevõtjate (tavaliselt tegutsevad tütarettevõtjad) suhtes kriisilahendust ei kohaldata ning nende kahjum ja rekapitaliseerimise vajadus kantakse üle ettevõtjale, kelle suhtes kriisilahendust kohaldatakse. Eraldi kriisilahenduse strateegia puhul võidakse kriisilahendust kohaldada rohkem kui ühe konsolideerimisgrupi ettevõtja suhtes. Soovitud kriisilahendusstrateegia tulemuslikuks kohaldamiseks tuleb selgelt kindlaks määrata kriisilahendusega hõlmatavad ettevõtjad („kriisilahendussubjektid“), st ettevõtjad, kelle suhtes võidakse kohaldada kriisilahenduse meetmeid, ja nende tütarettevõtjad („kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“). Selline kindlaksmääramine on oluline, et määrata kindlaks selliste kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime normide kohaldamise tase, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid järgima. Seepärast tuleb kehtestada mõisted „kriisilahendussubjekt“ ja „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“ ning muuta direktiivi 2014/59/EL seoses konsolideerimisgruppide kriisilahenduse kavandamisega, et näha sõnaselgelt ette, et kriisilahendusasutused peavad konsolideerimisgrupi raames kindlaks määrama kriisilahendussubjektid ja kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ning võtma asjakohaselt arvesse konsolideerimisgrupi raames kavandatud meetmete mõju, et tagada tulemuslik konsolideerimisgrupi kriisilahendus. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga tuleks direktiivis 2014/59/EL jätkata nii ühise kriisilahenduse strateegia kui ka eraldi kriisilahenduse strateegia tunnustamist. Ühise kriisilahenduse strateegia puhul kohaldatakse kriisilahendust üksnes ühe konsolideerimisgrupi ettevõtja (tavaliselt emaettevõtja) suhtes, samas kui teiste konsolideerimisgrupi ettevõtjate (tavaliselt tegutsevad tütarettevõtjad) suhtes kriisilahendust ei kohaldata ning nende kahjum ja rekapitaliseerimise vajadus kantakse üle ettevõtjale, kelle suhtes kriisilahendust kohaldatakse. Eraldi kriisilahenduse strateegia puhul võidakse kriisilahendust kohaldada rohkem kui ühe konsolideerimisgrupi ettevõtja suhtes. Soovitud kriisilahendusstrateegia tulemuslikuks kohaldamiseks tuleb selgelt kindlaks määrata kriisilahendusega hõlmatavad ettevõtjad („kriisilahendussubjektid“), st ettevõtjad, kelle suhtes võidakse kohaldada kriisilahenduse meetmeid, ja nende tütarettevõtjad („kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“). Selline kindlaksmääramine on oluline, et määrata kindlaks selliste kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime normide kohaldamise tase, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid järgima. Seepärast tuleb kehtestada mõisted „kriisilahendussubjekt“ ja „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“ ning muuta direktiivi 2014/59/EL seoses konsolideerimisgruppide kriisilahenduse kavandamisega, et näha sõnaselgelt ette, et kriisilahendusasutused peavad konsolideerimisgrupi raames kindlaks määrama kriisilahendussubjektid ja kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ning võtma asjakohaselt arvesse konsolideerimisgrupi raames kavandatud meetmete mõju, et tagada tulemuslik konsolideerimisgrupi kriisilahendus.

| (5) | Liikmesriigid peaksid tagama, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel on piisav kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, et tagada kahjumi sujuv ja kiire katmine ning ettevõtja rekapitaliseerimine, nii et selle mõju maksumaksjatele ja finantsstabiilsusele on võimalikult väike. See tuleks saavutada sellega, et krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad direktiivis 2014/59/EL sätestatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid peaksid tagama, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel on piisav kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime, et tagada kahjumi sujuv ja kiire katmine ning ettevõtja rekapitaliseerimine, nii et selle mõju maksumaksjatele ja finantsstabiilsusele on võimalikult väike. See tuleks saavutada sellega, et krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad direktiivis 2014/59/EL sätestatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet.

| (6) | Selleks et viia krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimet mõõtvad nimetajad kooskõlla kogu kahjumikatmisvõime standardi vastavate nimetajatega, tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet väljendada protsendina asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja koguriskipositsioonist ja koguriskipositsiooni näitajast ning krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad peaksid mõlemast indikaatorist tulenevaid tasemeid järgima samaaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et viia krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimet mõõtvad nimetajad kooskõlla kogu kahjumikatmisvõime standardi vastavate nimetajatega, tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet väljendada protsendina asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja koguriskipositsioonist ja koguriskipositsiooni näitajast ning krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad peaksid mõlemast indikaatorist tulenevaid tasemeid järgima samaaegselt.

| (7) | Instrumentide emissiooni pikaajalise planeerimise hõlbustamiseks ja vajalike puhvrite suhtes kindluse saamiseks vajavad turud aegsasti selgust seoses kõlblikkuskriteeriumidega, mis peavad olema täidetud, et instrumente saaks tunnustada kogu kahjumikatmisvõime või omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kasutatavate kõlblike kohustustena. |
| --- | --- |

(7)

Instrumentide emissiooni pikaajalise planeerimise hõlbustamiseks ja vajalike puhvrite suhtes kindluse saamiseks vajavad turud aegsasti selgust seoses kõlblikkuskriteeriumidega, mis peavad olema täidetud, et instrumente saaks tunnustada kogu kahjumikatmisvõime või omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kasutatavate kõlblike kohustustena.

| (8) | Et tagada liidus asutatud krediidiasutustele, investeerimisühingutele ja ettevõtjatele võrdsed tingimused, sealhulgas ülemaailmsel tasandil, peaksid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks vajalike teisendatavate kohustuste kõlblikkuskriteeriumid olema kooskõlas määruses (EL) nr 575/2013 kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude puhul sätestatud kriteeriumidega, kuid arvesse tuleks võtta käesoleva direktiiviga ette nähtud täiendavaid kohandusi ja nõudeid. Eelkõige peaksid teatavad tuletisinstrumendi tunnustega võlainstrumendid (nt teatavad struktureeritud väärtpaberid) olema teatud tingimustel omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblikud sel määral, mil neil on lõpptähtajal tagasimaksmisele kuuluv fikseeritud või suurenev põhisumma, mis on ette teada, samas kui nimetatud tuletisinstrumendi tunnusega on seotud üksnes täiendav tootlus, mis sõltub alusvara tulemustest. Pidades silmas neid tingimusi, oodatakse kõnealustelt võlainstrumentidelt kriisilahenduse korral väga head kahjumikatmisvõimet ja hõlpsat teisendatavust. Kui krediidiasutustel, investeerimisühingutel või ettevõtjatel on omavahendite nõuet ületavad omavahendid, ei peaks see asjaolu iseenesest mõjutama omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramise otsuseid. Lisaks peaks krediidiasutustel, investeerimisühingutel või ettevõtjatel olema omavahenditega võimalik täita osa oma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada liidus asutatud krediidiasutustele, investeerimisühingutele ja ettevõtjatele võrdsed tingimused, sealhulgas ülemaailmsel tasandil, peaksid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks vajalike teisendatavate kohustuste kõlblikkuskriteeriumid olema kooskõlas määruses (EL) nr 575/2013 kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude puhul sätestatud kriteeriumidega, kuid arvesse tuleks võtta käesoleva direktiiviga ette nähtud täiendavaid kohandusi ja nõudeid. Eelkõige peaksid teatavad tuletisinstrumendi tunnustega võlainstrumendid (nt teatavad struktureeritud väärtpaberid) olema teatud tingimustel omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblikud sel määral, mil neil on lõpptähtajal tagasimaksmisele kuuluv fikseeritud või suurenev põhisumma, mis on ette teada, samas kui nimetatud tuletisinstrumendi tunnusega on seotud üksnes täiendav tootlus, mis sõltub alusvara tulemustest. Pidades silmas neid tingimusi, oodatakse kõnealustelt võlainstrumentidelt kriisilahenduse korral väga head kahjumikatmisvõimet ja hõlpsat teisendatavust. Kui krediidiasutustel, investeerimisühingutel või ettevõtjatel on omavahendite nõuet ületavad omavahendid, ei peaks see asjaolu iseenesest mõjutama omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramise otsuseid. Lisaks peaks krediidiasutustel, investeerimisühingutel või ettevõtjatel olema omavahenditega võimalik täita osa oma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest.

| (9) | Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kasutatavad kohustused hõlmavad põhimõtteliselt kõiki kohustusi, mis tulenevad eelisõiguseta võlausaldajate tagamata nõuetest (allutamata kohustused), välja arvatud juhul, kui need ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud konkreetsetele kõlblikkuskriteeriumidele. Krediidiasutuste, ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkuse suurendamiseks kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi tõhusa kasutamise teel peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik nõuda, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue täidetakse omavahendite ja muude allutatud kohustustega, eelkõige juhul, kui on selged märgid, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamises osalevad võlausaldajad kannavad kriisilahenduse käigus suuremat kahjumit, kui nad oleksid muidu kandnud tavalise maksejõuetusmenetluse korral. Kriisilahendusasutused peaksid hindama vajadust nõuda krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt ning ettevõtjatelt, et nad täidaksid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude omavahendite ja muude allutatud kohustustega, juhul kui kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisest välja jäetud kohustuste summa saavutab omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude seisukohast kõlblikke kohustusi sisaldavas kohustuste klassis teatava taseme. Krediidiasutused, investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid täitma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet omavahendite ja muude allutatud kohustustega ulatuses, mis on vajalik, et võlausaldajad ei kannaks suuremat kahjumit, kui nad oleksid muidu kandnud tavalise maksejõuetusmenetluse korral. |
| --- | --- |

(9)

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kasutatavad kohustused hõlmavad põhimõtteliselt kõiki kohustusi, mis tulenevad eelisõiguseta võlausaldajate tagamata nõuetest (allutamata kohustused), välja arvatud juhul, kui need ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud konkreetsetele kõlblikkuskriteeriumidele. Krediidiasutuste, ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkuse suurendamiseks kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi tõhusa kasutamise teel peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik nõuda, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue täidetakse omavahendite ja muude allutatud kohustustega, eelkõige juhul, kui on selged märgid, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamises osalevad võlausaldajad kannavad kriisilahenduse käigus suuremat kahjumit, kui nad oleksid muidu kandnud tavalise maksejõuetusmenetluse korral. Kriisilahendusasutused peaksid hindama vajadust nõuda krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt ning ettevõtjatelt, et nad täidaksid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude omavahendite ja muude allutatud kohustustega, juhul kui kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisest välja jäetud kohustuste summa saavutab omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude seisukohast kõlblikke kohustusi sisaldavas kohustuste klassis teatava taseme. Krediidiasutused, investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid täitma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet omavahendite ja muude allutatud kohustustega ulatuses, mis on vajalik, et võlausaldajad ei kannaks suuremat kahjumit, kui nad oleksid muidu kandnud tavalise maksejõuetusmenetluse korral.

| (10) | Kriisilahendusasutuste nõutav võlainstrumentide allutamine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks ei tohiks mõjutada võimalust täita osaliselt kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue allutamata võlainstrumentidega vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga. Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahendussubjektide puhul ja kriisilahendussubjektide puhul, kes kuuluvad kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kelle varade maht on suurem kui 100 miljardit eurot (tipp-pangad), ning kriisilahendussubjektide puhul, kes kuuluvad teatavatesse väiksematesse kriisilahenduse konsolideerimisgruppidesse, kes võivad hinnanguliselt põhjustada maksejõuetuse korral süsteemse riski, peaks kriisilahendusasutustel, võttes arvesse hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis, piiratud juurdepääsu kõlblike kohustuste kapitaliturgudele ning tuginemist esimese taseme põhiomavahenditele omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, olema võimalik nõuda, et see osa omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest, mis võrdub käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2014/59/EL artikli 37 lõikes 10 ja artikli 44 lõikes 5 osutatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise tasemega, täidetakse omavahendite ja muude allutatud kohustustega, sealhulgas omavahenditega, mida kasutatakse direktiivis 2013/36/EL sätestatud kombineeritud puhvri nõude täitmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Kriisilahendusasutuste nõutav võlainstrumentide allutamine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks ei tohiks mõjutada võimalust täita osaliselt kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue allutamata võlainstrumentidega vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga. Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahendussubjektide puhul ja kriisilahendussubjektide puhul, kes kuuluvad kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kelle varade maht on suurem kui 100 miljardit eurot (tipp-pangad), ning kriisilahendussubjektide puhul, kes kuuluvad teatavatesse väiksematesse kriisilahenduse konsolideerimisgruppidesse, kes võivad hinnanguliselt põhjustada maksejõuetuse korral süsteemse riski, peaks kriisilahendusasutustel, võttes arvesse hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis, piiratud juurdepääsu kõlblike kohustuste kapitaliturgudele ning tuginemist esimese taseme põhiomavahenditele omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, olema võimalik nõuda, et see osa omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest, mis võrdub käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2014/59/EL artikli 37 lõikes 10 ja artikli 44 lõikes 5 osutatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise tasemega, täidetakse omavahendite ja muude allutatud kohustustega, sealhulgas omavahenditega, mida kasutatakse direktiivis 2013/36/EL sätestatud kombineeritud puhvri nõude täitmiseks.

| (11) | Kriisilahendussubjekti taotlusel peaks kriisilahendusasutusel olema võimalik vähendada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude seda osa, mis tuleb täita omavahendite ja muude allutatud kohustustega määral, mis vastab määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude puhul sama määruse artikli 72b lõikes 3 lubatud vähendamismäärale. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik nõuda, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue täidetaks omavahendite ja muude allutatud kohustustega sellises ulatuses, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel lasuvast kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude standardi, allutatud kohustuste ja omavahendite miinimumnõude ja kui see on kohaldatav, siis direktiivi 2013/36/EL kohase kombineeritud puhvri nõude täitmise kohustusest tuleneva omavahendite ja kõlblike kohustuste kirjete vormis nõutava allutamise üldine tase ei ületaks suuremat kahest järgmisest tasemest: käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2014/59/EL artikli 37 lõikes 10 ja artikli 44 lõikes 5 osutatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise tase või käesolevas direktiivis sätestatud esimese ja teise samba usaldatavusnõuetel ja kombineeritud puhvri nõudel põhineva valemi alusel saadud tase. |
| --- | --- |

(11)

Kriisilahendussubjekti taotlusel peaks kriisilahendusasutusel olema võimalik vähendada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude seda osa, mis tuleb täita omavahendite ja muude allutatud kohustustega määral, mis vastab määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude puhul sama määruse artikli 72b lõikes 3 lubatud vähendamismäärale. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik nõuda, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue täidetaks omavahendite ja muude allutatud kohustustega sellises ulatuses, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel lasuvast kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude standardi, allutatud kohustuste ja omavahendite miinimumnõude ja kui see on kohaldatav, siis direktiivi 2013/36/EL kohase kombineeritud puhvri nõude täitmise kohustusest tuleneva omavahendite ja kõlblike kohustuste kirjete vormis nõutava allutamise üldine tase ei ületaks suuremat kahest järgmisest tasemest: käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2014/59/EL artikli 37 lõikes 10 ja artikli 44 lõikes 5 osutatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise tase või käesolevas direktiivis sätestatud esimese ja teise samba usaldatavusnõuetel ja kombineeritud puhvri nõudel põhineva valemi alusel saadud tase.

| (12) | Teatavate tipp-pankade puhul peaksid kriisilahendusasutused enda kaalutavatel tingimustel piirama allutatuse miinimumnõude teatava tasemega, võttes ühtlasi arvesse võimalikku riski mõjutada ebaproportsionaalselt nende krediidiasutuste või investeerimisühingute ärimudelit. Selline piiramine ei tohiks mõjutada võimalust seada allutatuse nõue teise samba raames selle samba puhul kehtivatel tingimustel kõrgemale nimetatud tasemest, tuginedes alternatiivsetele kriteeriumidele, nagu kriisilahenduskõlblikkust pärssivad asjaolud, kriisilahendusstrateegia teostatavus ja usaldusväärsus või krediidiasutuse või investeerimisühingu riskitase. |
| --- | --- |

(12)

Teatavate tipp-pankade puhul peaksid kriisilahendusasutused enda kaalutavatel tingimustel piirama allutatuse miinimumnõude teatava tasemega, võttes ühtlasi arvesse võimalikku riski mõjutada ebaproportsionaalselt nende krediidiasutuste või investeerimisühingute ärimudelit. Selline piiramine ei tohiks mõjutada võimalust seada allutatuse nõue teise samba raames selle samba puhul kehtivatel tingimustel kõrgemale nimetatud tasemest, tuginedes alternatiivsetele kriteeriumidele, nagu kriisilahenduskõlblikkust pärssivad asjaolud, kriisilahendusstrateegia teostatavus ja usaldusväärsus või krediidiasutuse või investeerimisühingu riskitase.

| (13) | Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue peaks võimaldama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel kanda olenevalt olukorrast kas kriisilahendusest või jätkusuutmatusest oodatava kahjumi ja rekapitaliseerida krediidiasutus ja investeerimisühing või ettevõtja pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete rakendamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust. Kriisilahendusasutused peaksid nende poolt valitud kriisilahendusstrateegia alusel asjakohaselt põhjendama omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude taset ning peaksid selle taseme põhjendamatu viivituseta läbi vaatama, et võtta arvesse võimalikke muutusi direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõude tasemes. Põhimõtteliselt peaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tase olema kriisilahendusest oodatava kahjumi summa, mis vastab krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite nõuetele, ning rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal pärast kriisilahendust või pärast allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist täita omavahendite nõudeid, nii et ta võiks jätkata oma tegevust kooskõlas valitud kriisilahendusstrateegiaga. Kriisilahendusasutus peaks rekapitaliseerimise summasid allapoole või ülespoole kohandama, et võtta arvesse võimalikke muutusi kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmetest tulenevalt. |
| --- | --- |

(13)

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue peaks võimaldama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning ettevõtjatel kanda olenevalt olukorrast kas kriisilahendusest või jätkusuutmatusest oodatava kahjumi ja rekapitaliseerida krediidiasutus ja investeerimisühing või ettevõtja pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete rakendamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust. Kriisilahendusasutused peaksid nende poolt valitud kriisilahendusstrateegia alusel asjakohaselt põhjendama omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude taset ning peaksid selle taseme põhjendamatu viivituseta läbi vaatama, et võtta arvesse võimalikke muutusi direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõude tasemes. Põhimõtteliselt peaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tase olema kriisilahendusest oodatava kahjumi summa, mis vastab krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite nõuetele, ning rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal pärast kriisilahendust või pärast allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist täita omavahendite nõudeid, nii et ta võiks jätkata oma tegevust kooskõlas valitud kriisilahendusstrateegiaga. Kriisilahendusasutus peaks rekapitaliseerimise summasid allapoole või ülespoole kohandama, et võtta arvesse võimalikke muutusi kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmetest tulenevalt.

| (14) | Samuti peaks kriisilahendusasutusel olema võimalik suurendada rekapitaliseerimise summat selleks, et tagada turu piisav usaldus krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja vastu pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete rakendamist. Nõutav turuusalduse puhvri tase peaks võimaldama krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal jätkuvalt täita asjakohasel ajavahemikul tegevusloa tingimusi, sealhulgas katta pärast kriisilahendust tema tegevuse restruktureerimisega seotud kulud, ja säilitada piisav turuusaldus. Turuusalduse puhver tuleks kehtestada lähtuvalt direktiivi 2013/36/EL kohasest kombineeritud puhvri nõude osast. Kriisilahendusasutused peaksid kohandama turuusalduse puhvri taset allapoole, kui madalam tase on piisava turuusalduse tagamiseks piisav, või kohandama seda ülespoole, kui kõrgemat taset on vaja selle tagamiseks, et pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete võtmist täidab ettevõtja asjakohasel ajavahemikul jätkuvalt tegevusloa tingimusi ja säilitab piisava turuusalduse. |
| --- | --- |

(14)

Samuti peaks kriisilahendusasutusel olema võimalik suurendada rekapitaliseerimise summat selleks, et tagada turu piisav usaldus krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja vastu pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete rakendamist. Nõutav turuusalduse puhvri tase peaks võimaldama krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal jätkuvalt täita asjakohasel ajavahemikul tegevusloa tingimusi, sealhulgas katta pärast kriisilahendust tema tegevuse restruktureerimisega seotud kulud, ja säilitada piisav turuusaldus. Turuusalduse puhver tuleks kehtestada lähtuvalt direktiivi 2013/36/EL kohasest kombineeritud puhvri nõude osast. Kriisilahendusasutused peaksid kohandama turuusalduse puhvri taset allapoole, kui madalam tase on piisava turuusalduse tagamiseks piisav, või kohandama seda ülespoole, kui kõrgemat taset on vaja selle tagamiseks, et pärast kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmete võtmist täidab ettevõtja asjakohasel ajavahemikul jätkuvalt tegevusloa tingimusi ja säilitab piisava turuusalduse.

| (15) | Kriisilahendusasutused peaksid kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/1075 (8) analüüsima konkreetse krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentide investoribaasi. Juhul kui märkimisväärne osa krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on selliste jaeinvestorite valduses, kellele ei ole pruugitud anda sobivalt märku asjakohastest riskidest, võib see asjaolu ise kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Lisaks, kui suur osa krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate valduses, võib allahindamise või konverteerimise süsteemne olemus samuti kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Juhul kui kriisilahendusasutus leiab teatava investoribaasi suuruse või laadi tõttu kriisilahenduskõlblikkust pärssiva asjaolu, peaks tal olema võimalik soovitada krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal selle pärssiva asjaoluga tegeleda. |
| --- | --- |

(15)

Kriisilahendusasutused peaksid kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/1075 (8) analüüsima konkreetse krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentide investoribaasi. Juhul kui märkimisväärne osa krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on selliste jaeinvestorite valduses, kellele ei ole pruugitud anda sobivalt märku asjakohastest riskidest, võib see asjaolu ise kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Lisaks, kui suur osa krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate valduses, võib allahindamise või konverteerimise süsteemne olemus samuti kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Juhul kui kriisilahendusasutus leiab teatava investoribaasi suuruse või laadi tõttu kriisilahenduskõlblikkust pärssiva asjaolu, peaks tal olema võimalik soovitada krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal selle pärssiva asjaoluga tegeleda.

| (16) | Selle tagamiseks, et jaeinvestorid ei investeeriks liigselt teatavatesse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks kõlblikesse võlainstrumentidesse, peaksid liikmesriigid kindlustama, et selliste instrumentide minimaalne nimiväärtus on suhteliselt kõrge või et sellistesse instrumentidesse investeerimine ei moodusta liiga suurt osa investori portfellist. See nõue peaks kehtima üksnes instrumentide suhtes, mis on emiteeritud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva. Kuna direktiivis 2014/65/EL ei ole seda nõuet piisavalt käsitletud, tuleks see jõustada direktiiviga 2014/59/EL ning sellega ei tohiks piirata direktiivis 2014/65/EL sätestatud investorikaitsenorme. Kui kriisilahendusasutused leiavad oma ülesannete täitmise käigus tõendeid direktiivi 2014/65/EL võimaliku rikkumise kohta, peaks neil olema võimalik jagada nimetatud direktiivi täitmise tagamise eesmärgil konfidentsiaalset teavet turukäitumise asutustega. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik piirata veelgi teatavate muude instrumentide turustamist ja müüki teatavatele investoritele. |
| --- | --- |

(16)

Selle tagamiseks, et jaeinvestorid ei investeeriks liigselt teatavatesse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks kõlblikesse võlainstrumentidesse, peaksid liikmesriigid kindlustama, et selliste instrumentide minimaalne nimiväärtus on suhteliselt kõrge või et sellistesse instrumentidesse investeerimine ei moodusta liiga suurt osa investori portfellist. See nõue peaks kehtima üksnes instrumentide suhtes, mis on emiteeritud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva. Kuna direktiivis 2014/65/EL ei ole seda nõuet piisavalt käsitletud, tuleks see jõustada direktiiviga 2014/59/EL ning sellega ei tohiks piirata direktiivis 2014/65/EL sätestatud investorikaitsenorme. Kui kriisilahendusasutused leiavad oma ülesannete täitmise käigus tõendeid direktiivi 2014/65/EL võimaliku rikkumise kohta, peaks neil olema võimalik jagada nimetatud direktiivi täitmise tagamise eesmärgil konfidentsiaalset teavet turukäitumise asutustega. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik piirata veelgi teatavate muude instrumentide turustamist ja müüki teatavatele investoritele.

| (17) | Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkuse suurendamiseks peaks kriisilahendusasutustel olema õigus kehtestada sellistele ettevõtjatele lisaks määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõudele krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue. Kõnealune krediidiasutuse-või investeerimisühingupõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue tuleks kehtestada juhul, kui kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue ei ole piisav globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kahjumi katmiseks ja rekapitaliseerimiseks valitud kriisilahendusstrateegia kohaselt. |
| --- | --- |

(17)

Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkuse suurendamiseks peaks kriisilahendusasutustel olema õigus kehtestada sellistele ettevõtjatele lisaks määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõudele krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue. Kõnealune krediidiasutuse-või investeerimisühingupõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue tuleks kehtestada juhul, kui kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue ei ole piisav globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kahjumi katmiseks ja rekapitaliseerimiseks valitud kriisilahendusstrateegia kohaselt.

| (18) | Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamisel peaksid kriisilahendusasutused arvesse võtma krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja süsteemset olulisust ja tema maksejõuetuse võimalikku negatiivset mõju finantsstabiilsusele. Nad peaksid arvesse võtma vajadust tagada võrdsed tingimused globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ning muudele võrreldavatele liidus süsteemselt olulistele ettevõtjatele. Seega ei tohiks selliste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, kes ei ole globaalselt süsteemselt oluliste ettevõtjad, kuid kes on liidus süsteemselt pea sama olulised nagu globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, ebaproportsionaalselt erineda tavapäraselt globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele kehtestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemest ja ülesehitusest. |
| --- | --- |

(18)

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamisel peaksid kriisilahendusasutused arvesse võtma krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja süsteemset olulisust ja tema maksejõuetuse võimalikku negatiivset mõju finantsstabiilsusele. Nad peaksid arvesse võtma vajadust tagada võrdsed tingimused globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ning muudele võrreldavatele liidus süsteemselt olulistele ettevõtjatele. Seega ei tohiks selliste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, kes ei ole globaalselt süsteemselt oluliste ettevõtjad, kuid kes on liidus süsteemselt pea sama olulised nagu globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, ebaproportsionaalselt erineda tavapäraselt globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele kehtestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemest ja ülesehitusest.

| (19) | Kooskõlas määrusega (EL) nr 575/2013 tuleks kriisilahendussubjektidena kvalifitseeruvate krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes kohaldada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet üksnes kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil. See tähendab, et kriisilahendussubjektid peaksid olema kohustatud emiteerima kolmandast isikust võlausaldajatele omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblikke instrumente ja kirjeid, mida teisendataks juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes algatatakse kriisilahendusmenetlus. |
| --- | --- |

(19)

Kooskõlas määrusega (EL) nr 575/2013 tuleks kriisilahendussubjektidena kvalifitseeruvate krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes kohaldada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet üksnes kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil. See tähendab, et kriisilahendussubjektid peaksid olema kohustatud emiteerima kolmandast isikust võlausaldajatele omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblikke instrumente ja kirjeid, mida teisendataks juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes algatatakse kriisilahendusmenetlus.

| (20) | Krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad, kes ei ole kriisilahendussubjektid, peaksid järgima omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet individuaalselt. Kõnealuste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise vajaduse peaksid üldiselt katma nendega seotud kriisilahendussubjektid, kes peaksid otse või kaudselt omandama kõnealuste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate emiteeritud omavahenditesse kuuluvaid instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente ning hindama need alla või konverteerima omandiõiguse instrumentideks, kui kõnealused krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad ei ole enam elujõulised. Seega tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mida kohaldatakse krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, kohaldada koos ja kooskõlas kriisilahendussubjektide suhtes kohaldatavate nõuetega. See peaks võimaldama kriisilahendusnõukogul viia kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendusmenetlus lõpule ilma, et oleks vaja algatada kriisilahendusmenetlust tema teatavate tütarettevõtjate suhtes, ja seega vältida võimalikku häirivat mõju turule. Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, peaks olema kooskõlas valitud kriisilahendusstrateegiaga. Eelkõige ei tohiks see pärast krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate rekapitaliseerimist muuta asjaomaste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate ning nende kriisilahenduse konsolideerimisgrupi omandisuhet. |
| --- | --- |

(20)

Krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad, kes ei ole kriisilahendussubjektid, peaksid järgima omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet individuaalselt. Kõnealuste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise vajaduse peaksid üldiselt katma nendega seotud kriisilahendussubjektid, kes peaksid otse või kaudselt omandama kõnealuste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate emiteeritud omavahenditesse kuuluvaid instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente ning hindama need alla või konverteerima omandiõiguse instrumentideks, kui kõnealused krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad ei ole enam elujõulised. Seega tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, mida kohaldatakse krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, kohaldada koos ja kooskõlas kriisilahendussubjektide suhtes kohaldatavate nõuetega. See peaks võimaldama kriisilahendusnõukogul viia kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendusmenetlus lõpule ilma, et oleks vaja algatada kriisilahendusmenetlust tema teatavate tütarettevõtjate suhtes, ja seega vältida võimalikku häirivat mõju turule. Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, peaks olema kooskõlas valitud kriisilahendusstrateegiaga. Eelkõige ei tohiks see pärast krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate rekapitaliseerimist muuta asjaomaste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate ning nende kriisilahenduse konsolideerimisgrupi omandisuhet.

| (21) | Kui nii kriisilahendussubjekt või emaettevõtja kui ka selle tütarettevõtjad on asutatud samas liikmesriigis ning on sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi osa, peaks kriisilahendusasutusel olema võimalik loobuda omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest nende tütarettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, või lubada neil täita omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue emaettevõtja ja tütarettevõtjate vaheliste tagatud garantiidega, mida võib aktiveerida juhul, kui on täidetud ajastustingimused, mis on samaväärsed nendega, mis võimaldavad kõlblike kohustuste allahindamist või konverteerimist. Garantii aluseks olev tagatisvara peaks olema väga likviidne ning selle turu- ja krediidirisk peaks olema minimaalne. |
| --- | --- |

(21)

Kui nii kriisilahendussubjekt või emaettevõtja kui ka selle tütarettevõtjad on asutatud samas liikmesriigis ning on sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi osa, peaks kriisilahendusasutusel olema võimalik loobuda omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest nende tütarettevõtjate suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjektid, või lubada neil täita omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue emaettevõtja ja tütarettevõtjate vaheliste tagatud garantiidega, mida võib aktiveerida juhul, kui on täidetud ajastustingimused, mis on samaväärsed nendega, mis võimaldavad kõlblike kohustuste allahindamist või konverteerimist. Garantii aluseks olev tagatisvara peaks olema väga likviidne ning selle turu- ja krediidirisk peaks olema minimaalne.

| (22) | Määruses (EL) nr 575/2013 on sätestatud, et pädevatel asutustel on võimalik loobuda teatavate maksevõimet ja likviidsust käsitlevate nõuete kohaldamisest krediidiasutuste suhtes, kes on püsivalt seotud keskasutusega („kooperatiivsed võrgustikud“), juhul kui on täidetud teatavad eritingimused. Et võtta arvesse selliste kooperatiivsete võrgustike eripära, peaks kriisilahendusasutustel olema samuti võimalik loobuda selliste krediidiasutuste ja keskasutuse suhtes omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest määruse (EL) nr 575/2013 tingimustega sarnastel tingimustel, juhul kui krediidiasutus ja keskasutus on asutatud samas liikmesriigis. Samuti peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik käsitada kriisilahenduse eeltingimuste hindamisel krediidiasutusi ja keskasutust tervikuna, olenevalt solidaarsusmehhanismi elementidest. Kriisilahendusasutustel peaks olema võimalik tagada kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kui terviku omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude täitmine eri viisil, olenevalt iga grupi solidaarsusmehhanismi elementidest, võttes arvesse nende ettevõtjate kõlblikke kohustusi, kellelt kriisilahendusasutused kooskõlas kriisilahenduse kavaga nõuab, et nad emiteeriksid kriisilahenduse konsolideerimisgrupi väliselt omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks kõlblikke instrumente. |
| --- | --- |

(22)

Määruses (EL) nr 575/2013 on sätestatud, et pädevatel asutustel on võimalik loobuda teatavate maksevõimet ja likviidsust käsitlevate nõuete kohaldamisest krediidiasutuste suhtes, kes on püsivalt seotud keskasutusega („kooperatiivsed võrgustikud“), juhul kui on täidetud teatavad eritingimused. Et võtta arvesse selliste kooperatiivsete võrgustike eripära, peaks kriisilahendusasutustel olema samuti võimalik loobuda selliste krediidiasutuste ja keskasutuse suhtes omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest määruse (EL) nr 575/2013 tingimustega sarnastel tingimustel, juhul kui krediidiasutus ja keskasutus on asutatud samas liikmesriigis. Samuti peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik käsitada kriisilahenduse eeltingimuste hindamisel krediidiasutusi ja keskasutust tervikuna, olenevalt solidaarsusmehhanismi elementidest. Kriisilahendusasutustel peaks olema võimalik tagada kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kui terviku omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude täitmine eri viisil, olenevalt iga grupi solidaarsusmehhanismi elementidest, võttes arvesse nende ettevõtjate kõlblikke kohustusi, kellelt kriisilahendusasutused kooskõlas kriisilahenduse kavaga nõuab, et nad emiteeriksid kriisilahenduse konsolideerimisgrupi väliselt omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks kõlblikke instrumente.

| (23) | Selleks et tagada kriisilahenduse eesmärgil asjakohane omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tase, peaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude taseme kehtestamise eest vastutav ametiasutus olema kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus, konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus, kes on põhiemaettevõtja kriisilahendusasutus, ja kriisilahenduse konsolideerimisgrupi muude ettevõtjate kriisilahendusasutused. Ametiasutuste vaheliste vaidluste puhul kohaldatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (9) Euroopa Pangandusjärelevalve õigusi, võttes arvesse käesolevas direktiivis sätestatud tingimusi ja piiranguid. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada kriisilahenduse eesmärgil asjakohane omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tase, peaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude taseme kehtestamise eest vastutav ametiasutus olema kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus, konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus, kes on põhiemaettevõtja kriisilahendusasutus, ja kriisilahenduse konsolideerimisgrupi muude ettevõtjate kriisilahendusasutused. Ametiasutuste vaheliste vaidluste puhul kohaldatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (9) Euroopa Pangandusjärelevalve õigusi, võttes arvesse käesolevas direktiivis sätestatud tingimusi ja piiranguid.

| (24) | Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid nõuetekohaselt tegelema kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumisega ja võtma selle suhtes parandusmeetmeid. Kuna kõnealuste nõuete rikkumine võib krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust pärssida, tuleks lühendada kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude kõrvaldamise kehtivat menetlust, et nõuete rikkumisega saaks otstarbekalt tegeleda. Samuti peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud või ettevõtjad muudaksid kõlblike instrumentide ja kirjete tähtajaprofiili ning koostaksid ja rakendaksid kavad, et taastada kõnealuste nõuete tase. Samuti peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik keelata teatavad väljamaksed, kui nende arvates ei suuda krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja täita direktiivi 2013/36/EL kohast kombineeritud kapitalipuhvri nõuet lisaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudele. |
| --- | --- |

(24)

Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid nõuetekohaselt tegelema kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumisega ja võtma selle suhtes parandusmeetmeid. Kuna kõnealuste nõuete rikkumine võib krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust pärssida, tuleks lühendada kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude kõrvaldamise kehtivat menetlust, et nõuete rikkumisega saaks otstarbekalt tegeleda. Samuti peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud või ettevõtjad muudaksid kõlblike instrumentide ja kirjete tähtajaprofiili ning koostaksid ja rakendaksid kavad, et taastada kõnealuste nõuete tase. Samuti peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik keelata teatavad väljamaksed, kui nende arvates ei suuda krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja täita direktiivi 2013/36/EL kohast kombineeritud kapitalipuhvri nõuet lisaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudele.

| (25) | Selleks et tagada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude läbipaistev kohaldamine, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad esitama oma pädevatele asutustele ja kriisilahendusasutustele andmed ning korrapäraselt avalikustama oma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude, kõlblike kohustuste ja teisendatavate kohustuste tasemed ja struktuuri, sealhulgas nende tähtajaprofiili ja nõuete rahuldamisjärgud tavalises maksejõuetusmenetluses. Nende krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõuet, peaks käesolevas direktiivis ettenähtud krediidiasutuse või investeerimisühingu põhise omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmise järelevalvelise aruandluse ja avalikustamise sagedus olema kooskõlas määruses (EL) nr 575/2013 kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõudega seoses ettenähtud sagedustega. Ehkki teatavatel käesolevas direktiivis täpsustatud juhtudel tuleks lubada aruandlus- ja avalikustamiskohustusest täieliku või osalise erandi tegemist teatavatele krediidiasutustele, investeerimisühingutele või ettevõtjatele, ei tohiks selline erand piirata kriisilahendusasutuste õigust taotleda teavet oma käesoleva direktiiviga muudetud direktiivist 2014/59/EL tulenevate ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et tagada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude läbipaistev kohaldamine, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad esitama oma pädevatele asutustele ja kriisilahendusasutustele andmed ning korrapäraselt avalikustama oma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude, kõlblike kohustuste ja teisendatavate kohustuste tasemed ja struktuuri, sealhulgas nende tähtajaprofiili ja nõuete rahuldamisjärgud tavalises maksejõuetusmenetluses. Nende krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõuet, peaks käesolevas direktiivis ettenähtud krediidiasutuse või investeerimisühingu põhise omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmise järelevalvelise aruandluse ja avalikustamise sagedus olema kooskõlas määruses (EL) nr 575/2013 kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõudega seoses ettenähtud sagedustega. Ehkki teatavatel käesolevas direktiivis täpsustatud juhtudel tuleks lubada aruandlus- ja avalikustamiskohustusest täieliku või osalise erandi tegemist teatavatele krediidiasutustele, investeerimisühingutele või ettevõtjatele, ei tohiks selline erand piirata kriisilahendusasutuste õigust taotleda teavet oma käesoleva direktiiviga muudetud direktiivist 2014/59/EL tulenevate ülesannete täitmiseks.

| (26) | Nõue lisada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi mõju lepingulise tunnustamise säte lepingutesse või instrumentidesse, millega luuakse kolmanda riigi õiguse alla kuuluvad kohustused, peaks kriisilahenduse korral hõlbustama ja parandama kõnealuste kohustuste teisendamise protsessi. Lepingupõhine kokkulepe, kui see on asjakohaselt koostatud ja laialdaselt kasutusele võetud, võib piiriüleses kriisilahenduses olla toimivaks lahenduseks, kuni töötatakse välja liidu õiguse kohane seadusjärgne lähenemine või kehtestatakse stiimulid valida lepingute sõlmimisel kohaldatavaks õiguseks liikmesriigi õigus või kuni kõigis kolmandate riikide jurisdiktsioonides ei ole vastu võetud seadusjärgseid tunnustamisraamistikke, mis võimaldavad tulemuslikku piiriülest kriisilahendust. Isegi juhul, kui seadusjärgsed tunnustamisraamistikud on kehtestatud, peaks lepinguline tunnustamiskord aitama parandada liikmesriigi õigusega reguleerimata lepingupõhistele kokkulepetele alluvate võlausaldajate teadlikkust kriisilahendusmeetmetest, mida on võimalik krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate suhtes liidu õiguse alusel võtta. Võib olla juhtusid, kus krediidiasutustel või investeerimisühingutel ei ole võimalik lisada kõnealuseid lepingulisi tingimusi lepingutesse või instrumentidesse, millega luuakse teatavad kohustused, eelkõige kohustused, mis ei ole kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendist välja jäetud direktiivi 2014/59/EL alusel, tagatud hoiused või omavahenditesse kuuluvad instrumendid.
  Näiteks võidakse teatud asjaoludel pidada teostamatuks lisada lepingulise tunnustamise klausel kohustusi käsitlevatesse lepingutesse, kui kolmanda riigi õiguse kohaselt on krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja jaoks ebaseaduslik lisada lepingulise tunnustamise klausleid lepingutesse või instrumentidesse, millega luuakse asjaomase kolmanda riigi õigusega reguleeritavad kohustused, juhul kui krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal ei ole ühepoolselt õigust muuta lepingutingimusi, kuna need on seatud rahvusvaheliste protokollidega või põhinevad rahvusvaheliselt kokkulepitud tüüptingimustel, või kui lepingulise tunnustamise nõudega hõlmatud kohustus sõltub lepingu rikkumisest või tuleneb garantiist, edasigarantiist või muudest instrumentidest, mida kasutatakse seoses kaubanduse rahastamise operatsioonidega. Siiski ei peaks vastaspoole keeldumist siduvast kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise klauslist pidama iseenesest teostamatuse põhjuseks. Euroopa Pangandusjärelevalve peaks teostamatuse juhtude täpsemaks kindlakstegemiseks töötama välja tehnilise regulatiivse standardi eelnõu, mille komisjon võtab vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. Sellise tehnilise regulatiivse standardi kohaldamisel ning tuginedes asjaomase turu eripärale, peaks kriisilahendusasutus, kui ta seda vajalikuks peab, täpsustama nende kohustuste kategooriad, mille puhul võiks teostamatus põhjendatud olla. Selles kontekstis peaks selle, kas kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tunnustamise klausli lisamine lepingusse või lepingute klassi on teostamatu, tegema kindlaks krediidiasutus ja investeerimisühing või ettevõtja. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid andma kriisilahendusasutustele korrapäraselt aru, et hoida neid kursis edusammudega, mida on tehtud lepingulise tunnustamise tingimuste rakendamiseks.
  Sellega seoses peaksid krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad ära märkima lepingud või lepingute klassid, mille puhul kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tunnustamise klausli lisamine on teostamatu, ning põhjendama sellist hinnangut. Kriisilahendusasutused peaksid hindama mõistliku aja jooksul krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja järeldust, et lepingulise tunnustamise klausli lisamine kohustuse juurde on teostamatu, ning käsitlema võimalikke ekslikke hinnanguid ja lepingulise tunnustamise klausli lisamata jätmist kriisilahenduskõlblikkust pärssiva asjaoluna. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid olema valmis põhjendama oma järeldust, kui kriisilahendusasutus seda küsib. Tagamaks, et see ei mõjuta krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkust, ei tohiks ka kohustused, mille puhul ei ole lisatud asjakohaseid lepingusätteid, olla kõlblikud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks. |
| --- | --- |

(26)

Nõue lisada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi mõju lepingulise tunnustamise säte lepingutesse või instrumentidesse, millega luuakse kolmanda riigi õiguse alla kuuluvad kohustused, peaks kriisilahenduse korral hõlbustama ja parandama kõnealuste kohustuste teisendamise protsessi. Lepingupõhine kokkulepe, kui see on asjakohaselt koostatud ja laialdaselt kasutusele võetud, võib piiriüleses kriisilahenduses olla toimivaks lahenduseks, kuni töötatakse välja liidu õiguse kohane seadusjärgne lähenemine või kehtestatakse stiimulid valida lepingute sõlmimisel kohaldatavaks õiguseks liikmesriigi õigus või kuni kõigis kolmandate riikide jurisdiktsioonides ei ole vastu võetud seadusjärgseid tunnustamisraamistikke, mis võimaldavad tulemuslikku piiriülest kriisilahendust. Isegi juhul, kui seadusjärgsed tunnustamisraamistikud on kehtestatud, peaks lepinguline tunnustamiskord aitama parandada liikmesriigi õigusega reguleerimata lepingupõhistele kokkulepetele alluvate võlausaldajate teadlikkust kriisilahendusmeetmetest, mida on võimalik krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate suhtes liidu õiguse alusel võtta. Võib olla juhtusid, kus krediidiasutustel või investeerimisühingutel ei ole võimalik lisada kõnealuseid lepingulisi tingimusi lepingutesse või instrumentidesse, millega luuakse teatavad kohustused, eelkõige kohustused, mis ei ole kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendist välja jäetud direktiivi 2014/59/EL alusel, tagatud hoiused või omavahenditesse kuuluvad instrumendid.

Näiteks võidakse teatud asjaoludel pidada teostamatuks lisada lepingulise tunnustamise klausel kohustusi käsitlevatesse lepingutesse, kui kolmanda riigi õiguse kohaselt on krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja jaoks ebaseaduslik lisada lepingulise tunnustamise klausleid lepingutesse või instrumentidesse, millega luuakse asjaomase kolmanda riigi õigusega reguleeritavad kohustused, juhul kui krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal ei ole ühepoolselt õigust muuta lepingutingimusi, kuna need on seatud rahvusvaheliste protokollidega või põhinevad rahvusvaheliselt kokkulepitud tüüptingimustel, või kui lepingulise tunnustamise nõudega hõlmatud kohustus sõltub lepingu rikkumisest või tuleneb garantiist, edasigarantiist või muudest instrumentidest, mida kasutatakse seoses kaubanduse rahastamise operatsioonidega. Siiski ei peaks vastaspoole keeldumist siduvast kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepingulise tunnustamise klauslist pidama iseenesest teostamatuse põhjuseks. Euroopa Pangandusjärelevalve peaks teostamatuse juhtude täpsemaks kindlakstegemiseks töötama välja tehnilise regulatiivse standardi eelnõu, mille komisjon võtab vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. Sellise tehnilise regulatiivse standardi kohaldamisel ning tuginedes asjaomase turu eripärale, peaks kriisilahendusasutus, kui ta seda vajalikuks peab, täpsustama nende kohustuste kategooriad, mille puhul võiks teostamatus põhjendatud olla. Selles kontekstis peaks selle, kas kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tunnustamise klausli lisamine lepingusse või lepingute klassi on teostamatu, tegema kindlaks krediidiasutus ja investeerimisühing või ettevõtja. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid andma kriisilahendusasutustele korrapäraselt aru, et hoida neid kursis edusammudega, mida on tehtud lepingulise tunnustamise tingimuste rakendamiseks.

Sellega seoses peaksid krediidiasutused, investeerimisühingud ja ettevõtjad ära märkima lepingud või lepingute klassid, mille puhul kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tunnustamise klausli lisamine on teostamatu, ning põhjendama sellist hinnangut. Kriisilahendusasutused peaksid hindama mõistliku aja jooksul krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja järeldust, et lepingulise tunnustamise klausli lisamine kohustuse juurde on teostamatu, ning käsitlema võimalikke ekslikke hinnanguid ja lepingulise tunnustamise klausli lisamata jätmist kriisilahenduskõlblikkust pärssiva asjaoluna. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid olema valmis põhjendama oma järeldust, kui kriisilahendusasutus seda küsib. Tagamaks, et see ei mõjuta krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate kriisilahenduskõlblikkust, ei tohiks ka kohustused, mille puhul ei ole lisatud asjakohaseid lepingusätteid, olla kõlblikud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks.

| (27) | On kasulik ja vajalik kohandada kriisilahendusasutuste õigust peatada piiratud ajaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate teatud lepingulised kohustused. Eelkõige peaks kriisilahendusasutusel olema võimalik kasutada seda õigust enne kriisilahendusmenetluse alustamist krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja suhtes alates hetkest, kui on tehtud kindlaks, et pank on maksejõuetu või tõenäoliselt jääb maksejõuetuks, kui erasektori meede, mis aitaks kriisilahendusasutuse arvates krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja maksejõuetust mõistliku aja jooksul ära hoida, ei ole kohe kasutatav, ent selle õiguse kasutamist peetakse vajalikuks, et vältida krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtjate finantsolukorra edasist halvenemist. Seoses sellega peaksid kriisilahendusasutused saama seda õigust kasutada, kui nad ei ole rahul väljapakutud kohe kasutatava erasektori meetmega. Teatud lepinguliste kohustuste peatamise õigus võimaldaks kriisilahendusasutustel samuti kindlaks teha, kas kriisilahenduse meetmed on avalikes huvides, valida sobivaimad kriisilahenduse vahendid või tagada ühe või mitme vahendi tõhus kohaldamine. Lepingulisi kohustusi peaks saama peatada kõige rohkem kaheks tööpäevaks. Nimetatud tähtaja jooksul saaks pärast kriisilahenduse otsuse tegemist jätkata peatamise kohaldamist. |
| --- | --- |

(27)

On kasulik ja vajalik kohandada kriisilahendusasutuste õigust peatada piiratud ajaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate teatud lepingulised kohustused. Eelkõige peaks kriisilahendusasutusel olema võimalik kasutada seda õigust enne kriisilahendusmenetluse alustamist krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja suhtes alates hetkest, kui on tehtud kindlaks, et pank on maksejõuetu või tõenäoliselt jääb maksejõuetuks, kui erasektori meede, mis aitaks kriisilahendusasutuse arvates krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja maksejõuetust mõistliku aja jooksul ära hoida, ei ole kohe kasutatav, ent selle õiguse kasutamist peetakse vajalikuks, et vältida krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtjate finantsolukorra edasist halvenemist. Seoses sellega peaksid kriisilahendusasutused saama seda õigust kasutada, kui nad ei ole rahul väljapakutud kohe kasutatava erasektori meetmega. Teatud lepinguliste kohustuste peatamise õigus võimaldaks kriisilahendusasutustel samuti kindlaks teha, kas kriisilahenduse meetmed on avalikes huvides, valida sobivaimad kriisilahenduse vahendid või tagada ühe või mitme vahendi tõhus kohaldamine. Lepingulisi kohustusi peaks saama peatada kõige rohkem kaheks tööpäevaks. Nimetatud tähtaja jooksul saaks pärast kriisilahenduse otsuse tegemist jätkata peatamise kohaldamist.

| (28) | Et teatavate lepinguliste kohustuste peatamise õigust kasutataks proportsionaalselt, peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik võtta arvesse iga üksiku juhtumi asjaolusid ning määrata neid arvestades kindlaks peatamise ulatus. Lisaks peaks neil olema võimalik anda juhtumipõhiselt eraldi luba teatud maksete tegemiseks, eelkõige – kuid mitte ainult – vastava krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja halduskulutuste katmiseks. Seda õigust võiks olla võimalik kohaldada ka kõlblike hoiuste suhtes. Kriisilahendusasutused peaksid siiski hoolikalt hindama, kas seda õigust on sobilik kohaldada teatud kõlblike hoiuste, eriti füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hoitavate tagatud hoiuste suhtes, ning hindama, kas peatamise kohaldamine selliste hoiuste suhtes häiriks tõsiselt finantsturgude toimimist. Kui teatavate lepinguliste kohustuste peatamise õigust kasutatakse tagatud hoiuste suhtes, ei tohiks neid hoiuseid lugeda peatatud hoiusteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL (10) mõistes. Et hoiustajad ei satuks peatamisperioodil rahalistesse raskustesse, võiks liikmesriikidel olla võimalik ette näha, et hoiustajatel on teatud päevalimiidi piires lubatud vahendeid välja võtta. |
| --- | --- |

(28)

Et teatavate lepinguliste kohustuste peatamise õigust kasutataks proportsionaalselt, peaks kriisilahendusasutustel olema võimalik võtta arvesse iga üksiku juhtumi asjaolusid ning määrata neid arvestades kindlaks peatamise ulatus. Lisaks peaks neil olema võimalik anda juhtumipõhiselt eraldi luba teatud maksete tegemiseks, eelkõige – kuid mitte ainult – vastava krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja halduskulutuste katmiseks. Seda õigust võiks olla võimalik kohaldada ka kõlblike hoiuste suhtes. Kriisilahendusasutused peaksid siiski hoolikalt hindama, kas seda õigust on sobilik kohaldada teatud kõlblike hoiuste, eriti füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hoitavate tagatud hoiuste suhtes, ning hindama, kas peatamise kohaldamine selliste hoiuste suhtes häiriks tõsiselt finantsturgude toimimist. Kui teatavate lepinguliste kohustuste peatamise õigust kasutatakse tagatud hoiuste suhtes, ei tohiks neid hoiuseid lugeda peatatud hoiusteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL (10) mõistes. Et hoiustajad ei satuks peatamisperioodil rahalistesse raskustesse, võiks liikmesriikidel olla võimalik ette näha, et hoiustajatel on teatud päevalimiidi piires lubatud vahendeid välja võtta.

| (29) | Ühtlasi peaksid kriisilahendusasutused peatamisperioodil, tuginedes muu hulgas krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja kriisilahenduse kavale, võtma arvesse võimalust, et krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja suhtes ei kohaldata lõpuks kriisilahendusmenetlust, vaid see likvideeritakse liikmesriigi õiguse alusel. Sellisel juhul peaksid kriisilahendusasutused kehtestama korra, mida nad peavad asjakohaseks, et saavutada piisav koordineerimine asjakohaste riiklike asutustega ning tagada, et peatamine ei kahjustaks likvideerimismenetluse tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(29)

Ühtlasi peaksid kriisilahendusasutused peatamisperioodil, tuginedes muu hulgas krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja kriisilahenduse kavale, võtma arvesse võimalust, et krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja suhtes ei kohaldata lõpuks kriisilahendusmenetlust, vaid see likvideeritakse liikmesriigi õiguse alusel. Sellisel juhul peaksid kriisilahendusasutused kehtestama korra, mida nad peavad asjakohaseks, et saavutada piisav koordineerimine asjakohaste riiklike asutustega ning tagada, et peatamine ei kahjustaks likvideerimismenetluse tulemuslikkust.

| (30) | Makse- või ülekandekohustuse peatamise õigust ei tuleks kohaldada direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud süsteemide või nende süsteemide korraldajate või keskpankade, lubatud kesksete vastaspoolte või Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) („Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“) tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees olevate kohustuste suhtes. Direktiiviga 98/26/EÜ vähendatakse makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides osalemisega seotud riski, eelkõige vähendades häireid sellises süsteemis osalejate võimaliku maksejõuetuse korral. Selleks et tagada kõnealuse kaitse asjakohane kohaldamine kriisiolukorras ning ühtlasi hoida makse- ja väärtpaberisüsteemide korraldajate ja muude turuosaliste asjakohast kindlustunnet, tuleks direktiivi 2014/59/EL muuta, et näha ette, et pelgalt kriisiennetusmeedet, artikli 33a kohast peatamiskohustust ega kriisiohjemeedet ei tohiks iseenesest käsitada maksejõuetusmenetlusena direktiivi 98/26/EÜ tähenduses, kui lepingukohaseid sisulisi kohustusi täidetakse jätkuvalt. Miski direktiivis 2014/59/EL ei tohiks mõjutada direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud süsteemi toimimist ega õigust nimetatud direktiiviga tagatud tagatisele. |
| --- | --- |

(30)

Makse- või ülekandekohustuse peatamise õigust ei tuleks kohaldada direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud süsteemide või nende süsteemide korraldajate või keskpankade, lubatud kesksete vastaspoolte või Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) („Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“) tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees olevate kohustuste suhtes. Direktiiviga 98/26/EÜ vähendatakse makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides osalemisega seotud riski, eelkõige vähendades häireid sellises süsteemis osalejate võimaliku maksejõuetuse korral. Selleks et tagada kõnealuse kaitse asjakohane kohaldamine kriisiolukorras ning ühtlasi hoida makse- ja väärtpaberisüsteemide korraldajate ja muude turuosaliste asjakohast kindlustunnet, tuleks direktiivi 2014/59/EL muuta, et näha ette, et pelgalt kriisiennetusmeedet, artikli 33a kohast peatamiskohustust ega kriisiohjemeedet ei tohiks iseenesest käsitada maksejõuetusmenetlusena direktiivi 98/26/EÜ tähenduses, kui lepingukohaseid sisulisi kohustusi täidetakse jätkuvalt. Miski direktiivis 2014/59/EL ei tohiks mõjutada direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud süsteemi toimimist ega õigust nimetatud direktiiviga tagatud tagatisele.

| (31) | Tulemusliku kriisilahenduse väga oluline aspekt on tagada, et kui krediidiasutuse, investeerimisühingu või käesoleva direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktides b, c või d osutatud ettevõtja suhtes on algatatud kriisilahendusmenetlus, ei saa tema finantslepingute vastaspooled lõpetada oma positsioone ainult seetõttu, et nende krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes on alustatud kriisilahendusmenetlust. Lisaks peaks kriisilahendusasutustel olema õigus peatada kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtjaga sõlmitud lepingust tulenevad maksed või ülekandekohustused ning õigus piirata kindla tähtaja jooksul vastaspoolte õigust finantslepingut lõpetada, kiirendada või muul viisil üles öelda. Neid nõudeid ei kohaldata otseselt kolmanda riigi õigusega reguleeritavate lepingute suhtes. Seadusjärgse piiriülese tunnustamise raamistiku puudumisel peaksid liikmesriigid nõudma, et krediidiasutused ja investeerimisühingud ning direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad lisaksid asjakohastesse finantslepingutesse tingimuse, millega tunnistatakse, et kriisilahendusasutused võivad asjaomase lepinguga hõlmatud krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja suhtes kasutada oma õigust peatada teatud makse- ja ülekandekohustused, et piirata tagatisest tulenevaid õigusi või ajutiselt peatada lepingu ülesütlemise õigus, ning võtaksid kohustuse järgida artikli 68 nõudeid, nii nagu seda finantslepingut reguleeritaks asjakohase liikmesriigi õigusega. Nimetatud kohustus tuleks näha ette määral, mil leping kuulub asjaomaste sätete kohaldamisalasse. Seepärast ei teki lepinguliste klauslite lisamise kohustust seoses käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2014/59/EL artiklitega 33a, 69, 70 ja 71 näiteks direktiivi 98/26/EÜ kohaldamiseks määratud süsteemide kesksete vastaspoolte või süsteemikorraldajatega sõlmitud lepingute puhul, kuna isegi juhul, kui neid lepinguid reguleeritakse vastava liikmesriigi õigusega, ei ole kriisilahendusasutustel nimetatud artiklites sätestatud õigusi. |
| --- | --- |

(31)

Tulemusliku kriisilahenduse väga oluline aspekt on tagada, et kui krediidiasutuse, investeerimisühingu või käesoleva direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktides b, c või d osutatud ettevõtja suhtes on algatatud kriisilahendusmenetlus, ei saa tema finantslepingute vastaspooled lõpetada oma positsioone ainult seetõttu, et nende krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes on alustatud kriisilahendusmenetlust. Lisaks peaks kriisilahendusasutustel olema õigus peatada kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtjaga sõlmitud lepingust tulenevad maksed või ülekandekohustused ning õigus piirata kindla tähtaja jooksul vastaspoolte õigust finantslepingut lõpetada, kiirendada või muul viisil üles öelda. Neid nõudeid ei kohaldata otseselt kolmanda riigi õigusega reguleeritavate lepingute suhtes. Seadusjärgse piiriülese tunnustamise raamistiku puudumisel peaksid liikmesriigid nõudma, et krediidiasutused ja investeerimisühingud ning direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad lisaksid asjakohastesse finantslepingutesse tingimuse, millega tunnistatakse, et kriisilahendusasutused võivad asjaomase lepinguga hõlmatud krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja suhtes kasutada oma õigust peatada teatud makse- ja ülekandekohustused, et piirata tagatisest tulenevaid õigusi või ajutiselt peatada lepingu ülesütlemise õigus, ning võtaksid kohustuse järgida artikli 68 nõudeid, nii nagu seda finantslepingut reguleeritaks asjakohase liikmesriigi õigusega. Nimetatud kohustus tuleks näha ette määral, mil leping kuulub asjaomaste sätete kohaldamisalasse. Seepärast ei teki lepinguliste klauslite lisamise kohustust seoses käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2014/59/EL artiklitega 33a, 69, 70 ja 71 näiteks direktiivi 98/26/EÜ kohaldamiseks määratud süsteemide kesksete vastaspoolte või süsteemikorraldajatega sõlmitud lepingute puhul, kuna isegi juhul, kui neid lepinguid reguleeritakse vastava liikmesriigi õigusega, ei ole kriisilahendusasutustel nimetatud artiklites sätestatud õigusi.

| (32) | Krediidiasutuste või investeerimisühingute teatavate kohustuste väljajätmine kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast ning direktiivi 2014/59/EL kohasest õigusest peatada teatavad makse- ja ülekandekohustused, piirata tagatisest tulenevaid õigusi või ajutiselt peatada lepingu ülesütlemise õigus peaks samuti hõlmama kohustusi, mis on seotud liidus asutatud kesksete vastaspooltega või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega. |
| --- | --- |

(32)

Krediidiasutuste või investeerimisühingute teatavate kohustuste väljajätmine kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast ning direktiivi 2014/59/EL kohasest õigusest peatada teatavad makse- ja ülekandekohustused, piirata tagatisest tulenevaid õigusi või ajutiselt peatada lepingu ülesütlemise õigus peaks samuti hõlmama kohustusi, mis on seotud liidus asutatud kesksete vastaspooltega või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega.

| (33) | Selleks et tagada ühtne arusaam eri õigusaktides kasutatud mõistetest, on asjakohane lisada direktiivi 98/26/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 648/2012 (11) sätestatud määratlused ja kontseptsioonid seoses „keskse vastaspoole“ ja „osalejaga“. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et tagada ühtne arusaam eri õigusaktides kasutatud mõistetest, on asjakohane lisada direktiivi 98/26/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 648/2012 (11) sätestatud määratlused ja kontseptsioonid seoses „keskse vastaspoole“ ja „osalejaga“.

| (34) | Direktiiviga 98/26/EÜ vähendatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning muude ettevõtjate makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides osalemisega seotud riski, eelkõige vähendades häireid sellises süsteemis osaleja võimaliku maksejõuetuse korral. Nimetatud direktiivi põhjenduses 7 on selgitatud, et liikmesriigid võivad kohaldada nimetatud direktiivi sätteid oma riigisiseste asutuste suhtes, kes osalevad vahetult kolmandate riikide süsteemides, ja seoses osalemisega sellistes süsteemides antud tagatiste suhtes. Pidades silmas kolmanda riigi õigusega reguleeritud teatud süsteemide suuruse ja tegevuse ülemaailmset laadi ning liidus asutatud ettevõtjate järjest suuremat osalemist sellistes süsteemides, peaks komisjon vaatama läbi, kuidas on liikmesriigid nimetatud direktiivi põhjenduses 7 kirjeldatud võimalust kasutanud, ning hindama vajadust teha selliste reguleeritud süsteemidega seoses täiendavaid muudatusi. |
| --- | --- |

(34)

Direktiiviga 98/26/EÜ vähendatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning muude ettevõtjate makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides osalemisega seotud riski, eelkõige vähendades häireid sellises süsteemis osaleja võimaliku maksejõuetuse korral. Nimetatud direktiivi põhjenduses 7 on selgitatud, et liikmesriigid võivad kohaldada nimetatud direktiivi sätteid oma riigisiseste asutuste suhtes, kes osalevad vahetult kolmandate riikide süsteemides, ja seoses osalemisega sellistes süsteemides antud tagatiste suhtes. Pidades silmas kolmanda riigi õigusega reguleeritud teatud süsteemide suuruse ja tegevuse ülemaailmset laadi ning liidus asutatud ettevõtjate järjest suuremat osalemist sellistes süsteemides, peaks komisjon vaatama läbi, kuidas on liikmesriigid nimetatud direktiivi põhjenduses 7 kirjeldatud võimalust kasutanud, ning hindama vajadust teha selliste reguleeritud süsteemidega seoses täiendavaid muudatusi.

| (35) | Et võimaldada omavahendite kirjete vähendamise, allahindamise või konverteerimise õiguse tõhusat kasutamist ilma käesoleva direktiivi kohaselt võlausaldajatele antud garantiisid rikkumata, peaksid liikmesriigid tagama, et omavahendite koosseisus olevad nõuded on tavalises maksejõuetusmenetluses nõuete rahuldamise järjekorras kõigist muudest allutatud nõuetest tagapool. Instrumente, mida kajastatakse omavahenditena vaid osaliselt, tuleks sellegipoolest käsitada omavahenditest tulenevate nõuetena kogu summa ulatuses. Osaline kajastamine võib näiteks tuleneda varasemalt kehtinud nõuetest, mille alusel instrumendi kajastamine osaliselt lõpetatakse, või määruses (EL) nr 575/2013 teise taseme omavahendite instrumentide suhtes kehtestatud amortisatsioonikava kohaldamisest. |
| --- | --- |

(35)

Et võimaldada omavahendite kirjete vähendamise, allahindamise või konverteerimise õiguse tõhusat kasutamist ilma käesoleva direktiivi kohaselt võlausaldajatele antud garantiisid rikkumata, peaksid liikmesriigid tagama, et omavahendite koosseisus olevad nõuded on tavalises maksejõuetusmenetluses nõuete rahuldamise järjekorras kõigist muudest allutatud nõuetest tagapool. Instrumente, mida kajastatakse omavahenditena vaid osaliselt, tuleks sellegipoolest käsitada omavahenditest tulenevate nõuetena kogu summa ulatuses. Osaline kajastamine võib näiteks tuleneda varasemalt kehtinud nõuetest, mille alusel instrumendi kajastamine osaliselt lõpetatakse, või määruses (EL) nr 575/2013 teise taseme omavahendite instrumentide suhtes kehtestatud amortisatsioonikava kohaldamisest.

| (36) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt sätestada finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku jaoks ühtsed õigusnormid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(36)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt sätestada finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku jaoks ühtsed õigusnormid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (37) | Selleks et anda liikmesriikidele piisavalt aega käesoleva direktiivi ülevõtmiseks oma riigisisesesse õigusesse ja käesoleva direktiivi riigisiseses õiguses kohaldamiseks, peaks neil selle saavutamiseks olema 18 kuud alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast. Avalikustamist käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid tuleks siiski kohaldada alates 1. jaanuarist 2024, et kogu liidu krediidiasutustel, investeerimisühingutel ning ettevõtjatel oleks piisavalt aega saavutada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude nõutav tase korrakohasel viisil, |
| --- | --- |

(37)

Selleks et anda liikmesriikidele piisavalt aega käesoleva direktiivi ülevõtmiseks oma riigisisesesse õigusesse ja käesoleva direktiivi riigisiseses õiguses kohaldamiseks, peaks neil selle saavutamiseks olema 18 kuud alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast. Avalikustamist käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid tuleks siiski kohaldada alates 1. jaanuarist 2024, et kogu liidu krediidiasutustel, investeerimisühingutel ning ettevõtjatel oleks piisavalt aega saavutada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude nõutav tase korrakohasel viisil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/59/EL muutmine

Direktiivi 2014/59/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 5 asendatakse järgmisega:
  „5)   „tütarettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 16 määratletud tütarettevõtja ning käesoleva direktiivi artiklite 7, 12, 17, 18, 45–45m, 59–62, 91 ja 92 kohaldamiseks käesoleva lõike punkti 83b alapunktis b osutatud kriisilahenduse konsolideerimisgruppide suhtes hõlmab tütarettevõtja mõiste asjakohasel juhul keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutusi, keskasutust ennast ja nende vastavaid tütarettevõtjaid, võttes arvesse, mil viisil sellised kriisilahenduse konsolideerimisgrupid täidavad käesoleva direktiivi artikli 45e lõiget 3;
  5a)   „oluline tütarettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 135 määratletud oluline tütarettevõtja;“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5)   „tütarettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 16 määratletud tütarettevõtja ning käesoleva direktiivi artiklite 7, 12, 17, 18, 45–45m, 59–62, 91 ja 92 kohaldamiseks käesoleva lõike punkti 83b alapunktis b osutatud kriisilahenduse konsolideerimisgruppide suhtes hõlmab tütarettevõtja mõiste asjakohasel juhul keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutusi, keskasutust ennast ja nende vastavaid tütarettevõtjaid, võttes arvesse, mil viisil sellised kriisilahenduse konsolideerimisgrupid täidavad käesoleva direktiivi artikli 45e lõiget 3;

„tütarettevõtja“

5a)   „oluline tütarettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 135 määratletud oluline tütarettevõtja;“

„oluline tütarettevõtja“

| b) | lisatakse järgmine punkt:
  „68a)   „esimese taseme põhiomavahendid“– kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 50 arvutatud esimese taseme põhiomavahendid;“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„68a)   „esimese taseme põhiomavahendid“– kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 50 arvutatud esimese taseme põhiomavahendid;“;

„esimese taseme põhiomavahendid“

| c) | punktis 70 asendatakse mõiste „kõlblikud kohustused“ mõistega „teisendatavad kohustused“; |
| --- | --- |

c)

punktis 70 asendatakse mõiste „kõlblikud kohustused“ mõistega „teisendatavad kohustused“;

| d) | punkt 71 asendatakse järgmisega:
  „71)   „teisendatavad kohustused“– krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja kohustused ja kapitaliinstrumendid, mis ei ole esimese taseme põhiomavahendite instrumendid, täiendavate esimese taseme omavahendite instrumendid või teise taseme omavahendite instrumendid ja mis ei ole artikli 44 lõike 2 kohaselt kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi rakendusalast välja jäetud;
  71a)   „kõlblikud kohustused“– teisendatavad kohustused, mis vastavad käesoleva direktiivi artikli 45b või artikli 45f lõike 2 punkti a tingimustele, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav, ning teise taseme omavahendite instrumendid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72a lõike 1 punkti b tingimustele;
  71b)   „allutatud kõlblikud kohustused“– kohustused, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõigete 3–5 puhul;“ |
| --- | --- |

d)

punkt 71 asendatakse järgmisega:

„71)   „teisendatavad kohustused“– krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja kohustused ja kapitaliinstrumendid, mis ei ole esimese taseme põhiomavahendite instrumendid, täiendavate esimese taseme omavahendite instrumendid või teise taseme omavahendite instrumendid ja mis ei ole artikli 44 lõike 2 kohaselt kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi rakendusalast välja jäetud;

„teisendatavad kohustused“

71a)   „kõlblikud kohustused“– teisendatavad kohustused, mis vastavad käesoleva direktiivi artikli 45b või artikli 45f lõike 2 punkti a tingimustele, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav, ning teise taseme omavahendite instrumendid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72a lõike 1 punkti b tingimustele;

„kõlblikud kohustused“

71b)   „allutatud kõlblikud kohustused“– kohustused, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõigete 3–5 puhul;“

„allutatud kõlblikud kohustused“

| e) | lisatakse järgmised punktid:
  „83a)   „kriisilahendussubjekt“–






  a) | liidus asutatud juriidiline isik, keda kriisilahendusasutus käsitab kooskõlas artikliga 12 ettevõtjana, kelle suhtes on kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meede, või |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmised punktid:

„83a)   „kriisilahendussubjekt“–

„kriisilahendussubjekt“

a)

liidus asutatud juriidiline isik, keda kriisilahendusasutus käsitab kooskõlas artikliga 12 ettevõtjana, kelle suhtes on kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meede, või

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei kuulu konsolideerimisgruppi, mille suhtes kohaldatakse konsolideeritud järelevalvet vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklitele 111 ja 112, ning mille suhtes on käesoleva direktiivi artikli 10 kohaselt koostatud kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meede; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei kuulu konsolideerimisgruppi, mille suhtes kohaldatakse konsolideeritud järelevalvet vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklitele 111 ja 112, ning mille suhtes on käesoleva direktiivi artikli 10 kohaselt koostatud kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meede;

83b)   „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“–

„kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“

| a) | kriisilahendussubjektid koos oma tütarettevõtjatega, mis ei ole:






  i) | ise kriisilahendussubjektid; |
| --- | --- | --- |

a)

kriisilahendussubjektid koos oma tütarettevõtjatega, mis ei ole:

i)

ise kriisilahendussubjektid;

| ii) | teise kriisilahendussubjekti tütarettevõtjad ega |
| --- | --- |

ii)

teise kriisilahendussubjekti tütarettevõtjad ega

| iii) | kolmandas riigis asutatud ettevõtjad, mis ei kuulu kriisilahenduse konsolideerimisgruppi vastavalt kriisilahenduse kavale, ja nende tütarettevõtjad või |
| --- | --- |

iii)

kolmandas riigis asutatud ettevõtjad, mis ei kuulu kriisilahenduse konsolideerimisgruppi vastavalt kriisilahenduse kavale, ja nende tütarettevõtjad või

| b) | keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutused ja keskasutus ise, kui vähemalt üks nendest krediidiasutustest või keskasutus on kriisilahendussubjekt, ning nende vastavad tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutused ja keskasutus ise, kui vähemalt üks nendest krediidiasutustest või keskasutus on kriisilahendussubjekt, ning nende vastavad tütarettevõtjad;

83c)   „globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“– määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 133 määratletud globaalne süsteemselt oluline ettevõtja;“

„globaalne süsteemselt oluline ettevõtja“

| f) | lisatakse järgmine punkt:
  „109)   „kombineeritud puhvri nõue“– direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõue.“ |
| --- | --- |

f)

lisatakse järgmine punkt:

„109)   „kombineeritud puhvri nõue“– direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõue.“

„kombineeritud puhvri nõue“

| 2) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 6 lisatakse järgmised lõigud:
  „Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud läbivaatamine tehakse pärast artiklis 59 osutatud kriisilahenduse meetmete rakendamist või õiguste kasutamist.
  Kui kriisilahendusasutus kehtestab käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud asjaolude korral käesoleva artikli lõike 7 punktides o ja p osutatud tähtajad, võtab ta arvesse direktiivi 2013/36/EL artiklis 104b osutatud nõude täitmiseks ette nähtud tähtaega.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 6 lisatakse järgmised lõigud:

„Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud läbivaatamine tehakse pärast artiklis 59 osutatud kriisilahenduse meetmete rakendamist või õiguste kasutamist.

Kui kriisilahendusasutus kehtestab käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud asjaolude korral käesoleva artikli lõike 7 punktides o ja p osutatud tähtajad, võtab ta arvesse direktiivi 2013/36/EL artiklis 104b osutatud nõude täitmiseks ette nähtud tähtaega.“;

| b) | lõike 7 punktid o ja p asendatakse järgmisega:






  „o) | artiklites 45e ja 45f osutatud nõuded ning nende nõuete täitmise tähtaeg kooskõlas artikliga 45m; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 7 punktid o ja p asendatakse järgmisega:

„o)

artiklites 45e ja 45f osutatud nõuded ning nende nõuete täitmise tähtaeg kooskõlas artikliga 45m;

| p) | kriisilahendusasutuse poolt artikli 45b lõike 4, 5 või 7 kohaldamise korral tähtaeg, mille jooksul kriisilahendussubjekt peab nõude täitma kooskõlas artikliga 45m;“. |
| --- | --- |

p)

kriisilahendusasutuse poolt artikli 45b lõike 4, 5 või 7 kohaldamise korral tähtaeg, mille jooksul kriisilahendussubjekt peab nõude täitma kooskõlas artikliga 45m;“.

| 3) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutused koostavad konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavad koostöös tütarettevõtjate kriisilahendusasutustega ja pärast konsulteerimist oluliste filiaalide kriisilahendusasutustega, kui see on asjaomase filiaali puhul vajalik. Konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavas määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed, mida kohaldatakse järgmiste suhtes:






  a) | liidus tegutsev emaettevõtja; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutused koostavad konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavad koostöös tütarettevõtjate kriisilahendusasutustega ja pärast konsulteerimist oluliste filiaalide kriisilahendusasutustega, kui see on asjaomase filiaali puhul vajalik. Konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavas määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed, mida kohaldatakse järgmiste suhtes:

a)

liidus tegutsev emaettevõtja;

| b) | konsolideerimisgruppi kuuluvad ja liidus asutatud tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

konsolideerimisgruppi kuuluvad ja liidus asutatud tütarettevõtjad;

| c) | artikli 1 lõike 1 punktides c ja d osutatud ettevõtjad ning |
| --- | --- |

c)

artikli 1 lõike 1 punktides c ja d osutatud ettevõtjad ning

| d) | võttes arvesse VI jaotist, konsolideerimisgruppi kuuluvad ja väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad. |
| --- | --- |

d)

võttes arvesse VI jaotist, konsolideerimisgruppi kuuluvad ja väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad.

Vastavalt esimeses lõigus osutatud meetmetele määratakse kriisilahenduse kavas iga konsolideerimisgrupi puhul kindlaks kriisilahendussubjektid ja kriisilahenduse konsolideerimisgrupp.“;

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed, mida tuleb võtta kriisilahendussubjektide suhtes artikli 10 lõikes 3 osutatud stsenaariumide korral, ja kõnealuste meetmete mõju artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud muudele konsolideerimisgrupi ettevõtjatele, emaettevõtjale ja tütarettevõtjatest krediidiasutustele ja investeerimisühingutele; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed, mida tuleb võtta kriisilahendussubjektide suhtes artikli 10 lõikes 3 osutatud stsenaariumide korral, ja kõnealuste meetmete mõju artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud muudele konsolideerimisgrupi ettevõtjatele, emaettevõtjale ja tütarettevõtjatest krediidiasutustele ja investeerimisühingutele;

| aa) | kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjektide jaoks ja selliste meetmete mõju mõlematele:






  i) | muud konsolideerimisgrupi ettevõtjad, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- | --- |

aa)

kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, määratakse kindlaks kriisilahenduse meetmed iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjektide jaoks ja selliste meetmete mõju mõlematele:

i)

muud konsolideerimisgrupi ettevõtjad, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| ii) | muud kriisilahenduse konsolideerimisgrupid; |
| --- | --- |

ii)

muud kriisilahenduse konsolideerimisgrupid;

| b) | tehakse kindlaks ulatus, mil määral oleks liidus asutatud kriisilahendussubjektide suhtes võimalik koordineeritult kohaldada ja rakendada kriisilahenduse vahendeid ja õigusi, sealhulgas meetmeid, millega soodustataks konsolideerimisgrupi kui terviku või konsolideerimisgrupi mitme ettevõtja eraldi äriliinide või tegevuste või konsolideerimisgrupi teatavate ettevõtjate või kriisilahenduse konsolideerimisgruppide omandamist kolmanda isiku poolt, ning tehakse kindlaks võimalikud koordineeritud kriisilahendust pärssivad asjaolud;“ |
| --- | --- |

b)

tehakse kindlaks ulatus, mil määral oleks liidus asutatud kriisilahendussubjektide suhtes võimalik koordineeritult kohaldada ja rakendada kriisilahenduse vahendeid ja õigusi, sealhulgas meetmeid, millega soodustataks konsolideerimisgrupi kui terviku või konsolideerimisgrupi mitme ettevõtja eraldi äriliinide või tegevuste või konsolideerimisgrupi teatavate ettevõtjate või kriisilahenduse konsolideerimisgruppide omandamist kolmanda isiku poolt, ning tehakse kindlaks võimalikud koordineeritud kriisilahendust pärssivad asjaolud;“

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | sätestatakse kõik täiendavad, käesolevas direktiivis nimetamata meetmed, mida asjaomased kriisilahendusasutused kavatsevad iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi raames ettevõtjate puhul võtta;“. |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

sätestatakse kõik täiendavad, käesolevas direktiivis nimetamata meetmed, mida asjaomased kriisilahendusasutused kavatsevad iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi raames ettevõtjate puhul võtta;“.

| 4) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 4 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:
  „Kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, esitatakse artikli 12 lõike 3 punktis aa osutatud kavandatavad kriisilahenduse meetmed käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ühises otsuses.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 4 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:

„Kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, esitatakse artikli 12 lõike 3 punktis aa osutatud kavandatavad kriisilahenduse meetmed käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ühises otsuses.“;

| b) | lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui kriisilahendusasutused ei ole nelja kuu jooksul ühist otsust teinud, teeb iga kriisilahendusasutus, kes vastutab tütarettevõtja eest ja kes ei ole konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavaga nõus, oma otsuse ja vajaduse korral teeb kindlaks kriisilahendussubjekti ning koostab ja haldab tema jurisdiktsiooni kuuluvatest ettevõtjatest koosneva kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kava. Kõik eriarvamusel olevate kriisilahendusasutuste üksikotsused peavad olema igakülgselt põhjendatud, sisaldama konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavaga mittenõustumise põhjuseid ning arvestama teiste kriisilahendusasutuste ja pädevate asutuste seisukohti ja reservatsioone. Iga kriisilahendusasutus teatab oma otsusest teistele kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui kriisilahendusasutused ei ole nelja kuu jooksul ühist otsust teinud, teeb iga kriisilahendusasutus, kes vastutab tütarettevõtja eest ja kes ei ole konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavaga nõus, oma otsuse ja vajaduse korral teeb kindlaks kriisilahendussubjekti ning koostab ja haldab tema jurisdiktsiooni kuuluvatest ettevõtjatest koosneva kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kava. Kõik eriarvamusel olevate kriisilahendusasutuste üksikotsused peavad olema igakülgselt põhjendatud, sisaldama konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavaga mittenõustumise põhjuseid ning arvestama teiste kriisilahendusasutuste ja pädevate asutuste seisukohti ja reservatsioone. Iga kriisilahendusasutus teatab oma otsusest teistele kriisilahenduse kolleegiumi liikmetele.“

| 5) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Konsolideerimisgruppi peetakse kriisilahenduskõlblikuks sel juhul, kui kriisilahendusasutuste jaoks on teostatav ja usutav konsolideerimisgrupi ettevõtjate likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või kõnealuse konsolideerimisgrupi suhtes kriisilahenduse läbiviimine nimetatud konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjektide suhtes kriisilahenduse vahendite ja õiguste kasutamise teel, vältides nii palju kui võimalik olulisi negatiivseid tagajärgi konsolideerimisgrupi ettevõtjate või filiaalide asukoha liikmesriigi, teiste liikmesriikide või liidu finantssüsteemile, sealhulgas laiema finantsilise ebastabiilsuse või kogu süsteemi haaravate sündmuste korral, ning lähtudes eesmärgist tagada konsolideerimisgrupi ettevõtjate kriitiliste funktsioonide täitmise jätkuvus sellega, et kõnealuseid funktsioone saab õigel ajal kergesti eraldada, või muul viisil.
  Kui konsolideerimisgruppi ei peeta kriisilahenduskõlblikuks, annavad konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutused sellest Euroopa Pangandusjärelevalvele õigeaegselt teada.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Konsolideerimisgruppi peetakse kriisilahenduskõlblikuks sel juhul, kui kriisilahendusasutuste jaoks on teostatav ja usutav konsolideerimisgrupi ettevõtjate likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või kõnealuse konsolideerimisgrupi suhtes kriisilahenduse läbiviimine nimetatud konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjektide suhtes kriisilahenduse vahendite ja õiguste kasutamise teel, vältides nii palju kui võimalik olulisi negatiivseid tagajärgi konsolideerimisgrupi ettevõtjate või filiaalide asukoha liikmesriigi, teiste liikmesriikide või liidu finantssüsteemile, sealhulgas laiema finantsilise ebastabiilsuse või kogu süsteemi haaravate sündmuste korral, ning lähtudes eesmärgist tagada konsolideerimisgrupi ettevõtjate kriitiliste funktsioonide täitmise jätkuvus sellega, et kõnealuseid funktsioone saab õigel ajal kergesti eraldada, või muul viisil.

Kui konsolideerimisgruppi ei peeta kriisilahenduskõlblikuks, annavad konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutused sellest Euroopa Pangandusjärelevalvele õigeaegselt teada.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, tagavad liikmesriigid, et lõikes 1 osutatud asutused hindavad iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust vastavalt käesolevale artiklile.
  Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud hindamine tehakse lisaks kogu konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkuse hindamisele ning see tehakse artiklis 13 sätestatud otsustamismenetluses.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, tagavad liikmesriigid, et lõikes 1 osutatud asutused hindavad iga kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust vastavalt käesolevale artiklile.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud hindamine tehakse lisaks kogu konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkuse hindamisele ning see tehakse artiklis 13 sätestatud otsustamismenetluses.“

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 16a
  Õigus keelata teatavad väljamaksed

  1.   Kui ettevõtja on olukorras, kus ta vastab kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana igale direktiivi 2013/36/EL artikli 141a lõike 1 punktides a, b ja c osutatud nõudele, kuid ei vasta kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d osutatud nõuetele, kui need arvutatakse kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 45 lõike 2 punktiga a, on selle ettevõtja kriisilahendusasutusel õigus keelata ettevõtjal käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaselt teha väljamakseid üle käesoleva artikli lõike 4 kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega seotud väljamaksete maksimumsumma mõne järgmise toiminguna:






  a) | esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavate väljamaksete tegemine; |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 16a

Õigus keelata teatavad väljamaksed

1.   Kui ettevõtja on olukorras, kus ta vastab kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana igale direktiivi 2013/36/EL artikli 141a lõike 1 punktides a, b ja c osutatud nõudele, kuid ei vasta kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d osutatud nõuetele, kui need arvutatakse kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 45 lõike 2 punktiga a, on selle ettevõtja kriisilahendusasutusel õigus keelata ettevõtjal käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaselt teha väljamakseid üle käesoleva artikli lõike 4 kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega seotud väljamaksete maksimumsumma mõne järgmise toiminguna:

a)

esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavate väljamaksete tegemine;

| b) | kohustuse võtmine maksta muutuvtasu või teha vabatahtlikke pensionimakseid või maksta muutuvtasu, kui kohustus võeti ajal, mil ettevõtja ei täitnud kombineeritud puhvri nõuet, või |
| --- | --- |

b)

kohustuse võtmine maksta muutuvtasu või teha vabatahtlikke pensionimakseid või maksta muutuvtasu, kui kohustus võeti ajal, mil ettevõtja ei täitnud kombineeritud puhvri nõuet, või

| c) | väljamaksete tegemine täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt. |
| --- | --- |

c)

väljamaksete tegemine täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt.

Kui ettevõtja on esimeses lõigus osutatud olukorras, teavitab ta sellest viivitamata kriisilahendusasutust.

2.   Lõikes 1 osutatud olukorras hindab ettevõtja kriisilahendusasutus põhjendamatu viivituseta ja pärast konsulteerimist pädevate asutustega, kas kasutada lõikes 1 osutatud õigust, võttes arvesse kõiki järgmisi elemente:

| a) | nõude täitmata jätmise põhjus, kestus ja ulatus ning selle mõju kriisilahenduskõlblikkusele; |
| --- | --- |

a)

nõude täitmata jätmise põhjus, kestus ja ulatus ning selle mõju kriisilahenduskõlblikkusele;

| b) | ettevõtja finantsseisundi areng ja tõenäosus, et ettevõtja täidab lähitulevikus artikli 32 lõike 1 punktis a osutatud tingimuse; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja finantsseisundi areng ja tõenäosus, et ettevõtja täidab lähitulevikus artikli 32 lõike 1 punktis a osutatud tingimuse;

| c) | väljavaade, et ettevõtja on võimeline tagama mõistliku aja jooksul vastavuse lõikes 1 osutatud nõuetele; |
| --- | --- |

c)

väljavaade, et ettevõtja on võimeline tagama mõistliku aja jooksul vastavuse lõikes 1 osutatud nõuetele;

| d) | kui ettevõtja ei ole võimeline asendama kohustusi, mis ei vasta enam määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 72b ja 72c või käesoleva direktiivi artiklis 45b või artikli 45f lõikes 2 sätestatud kõlblikkus- või tähtajakriteeriumidele, siis kas see võimetus on spetsiifilist laadi või tingitud kogu turgu hõlmavast häirest; |
| --- | --- |

d)

kui ettevõtja ei ole võimeline asendama kohustusi, mis ei vasta enam määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 72b ja 72c või käesoleva direktiivi artiklis 45b või artikli 45f lõikes 2 sätestatud kõlblikkus- või tähtajakriteeriumidele, siis kas see võimetus on spetsiifilist laadi või tingitud kogu turgu hõlmavast häirest;

| e) | kas lõikes 1 osutatud õiguse kasutamine on kõige asjakohasem ja proportsionaalsem vahend ettevõtja olukorraga tegelemiseks, võttes arvesse selle võimalikku mõju nii ettevõtja rahastamistingimustele kui ka kriisilahenduskõlblikkusele. |
| --- | --- |

e)

kas lõikes 1 osutatud õiguse kasutamine on kõige asjakohasem ja proportsionaalsem vahend ettevõtja olukorraga tegelemiseks, võttes arvesse selle võimalikku mõju nii ettevõtja rahastamistingimustele kui ka kriisilahenduskõlblikkusele.

Kriisilahendusasutus hindab lõikes 1 osutatud õiguse kasutamise vajadust uuesti vähemalt iga kuu kuni ettevõtja on endiselt lõikes 1 osutatud olukorras.

3.   Kui kriisilahendusasutus leiab, et ettevõtja on endiselt lõikes 1 osutatud olukorras ka üheksa kuu möödumisel pärast seda, kui ettevõtja on olukorrast teatanud, kasutab kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist pädevate asutustega lõikes 1 osutatud õigust, välja arvatud juhul, kui ta leiab, et on täidetud vähemalt kaks järgmist tingimust:

| a) | nõude täitmata jätmine on tingitud finantsturgude toimimise tõsisest häirest, mis toob kaasa finantsturu laiapõhjalise pingeseisundi mitmes turusegmendis; |
| --- | --- |

a)

nõude täitmata jätmine on tingitud finantsturgude toimimise tõsisest häirest, mis toob kaasa finantsturu laiapõhjalise pingeseisundi mitmes turusegmendis;

| b) | punktis a osutatud häire tulemusel ei ole suurenenud mitte ainult ettevõtja omavahendite instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide hinnavolatiilsus või ettevõtjale kaasnevad kulud, vaid ettevõtja jaoks on samuti turud täielikult või osaliselt sulgunud, mistõttu ettevõtja ei saa emiteerida turgudel omavahendite instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud häire tulemusel ei ole suurenenud mitte ainult ettevõtja omavahendite instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide hinnavolatiilsus või ettevõtjale kaasnevad kulud, vaid ettevõtja jaoks on samuti turud täielikult või osaliselt sulgunud, mistõttu ettevõtja ei saa emiteerida turgudel omavahendite instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente;

| c) | punktis b osutatud turgude sulgumist täheldatakse nii asjaomase ettevõtja kui ka mitme muu ettevõtja puhul; |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud turgude sulgumist täheldatakse nii asjaomase ettevõtja kui ka mitme muu ettevõtja puhul;

| d) | punktis a osutatud häire takistab asjaomasel ettevõtjal emiteerida omavahendite instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente mahus, millest piisaks nõude täitmata jätmise heastamiseks, või |
| --- | --- |

d)

punktis a osutatud häire takistab asjaomasel ettevõtjal emiteerida omavahendite instrumente ja kõlblike kohustuste instrumente mahus, millest piisaks nõude täitmata jätmise heastamiseks, või

| e) | lõikes 1 osutatud õiguse kasutamisega kaasneb negatiivse mõju ülekandumine osale pangandussektorist, kahjustades seeläbi tõenäoliselt finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

e)

lõikes 1 osutatud õiguse kasutamisega kaasneb negatiivse mõju ülekandumine osale pangandussektorist, kahjustades seeläbi tõenäoliselt finantsstabiilsust.

Juhul kui kohaldatakse esimeses lõigus osutatud erandit, teavitab kriisilahendusasutus pädevat asutust oma otsusest ja selgitab oma hinnangut kirjalikult.

Kriisilahendusnõukogu hindab igal kuul uuesti, kas esimeses lõigus osutatud erand on kohaldatav.

4.   Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega seotud väljamaksete maksimumsumma arvutamisel korrutatakse lõike 5 kohaselt arvutatud summa lõike 6 kohaselt kindlaks määratud teguriga. Kõnealust maksimumsummat vähendatakse mis tahes summa võrra, mis tuleneb lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingust.

5.   Kooskõlas lõikega 4 korrutatav summa hõlmab:

| a) | vahekasumit, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingutest,
  pluss |
| --- | --- |

a)

vahekasumit, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingutest,

pluss

| b) | majandusaasta kasumit, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingutest,
  miinus |
| --- | --- |

b)

majandusaasta kasumit, mis ei ole lisatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt esimese taseme põhiomavahendite hulka ning millest arvatakse maha kasumi väljamaksed või maksed, mis tulenevad käesoleva artikli lõike 1 punktis a, b või c osutatud toimingutest,

miinus

| c) | maksusummasid, mis kuuluksid tasumisele, kui käesoleva lõike punktides a ja b osutatud kasum jäetaks jaotamata. |
| --- | --- |

c)

maksusummasid, mis kuuluksid tasumisele, kui käesoleva lõike punktides a ja b osutatud kasum jäetaks jaotamata.

6.   Lõikes 4 osutatud tegur määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | tegur on 0, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ja käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude esimesse (st madalaimasse) kvartiili; |
| --- | --- |

a)

tegur on 0, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ja käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude esimesse (st madalaimasse) kvartiili;

| b) | tegur on 0,2, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ja käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude teise kvartiili; |
| --- | --- |

b)

tegur on 0,2, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ja käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude teise kvartiili;

| c) | tegur on 0,4, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ja käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude kolmandasse kvartiili; |
| --- | --- |

c)

tegur on 0,4, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ja käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude kolmandasse kvartiili;

| d) | tegur on 0,6, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ja käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude neljandasse (st kõrgeimasse) kvartiili. |
| --- | --- |

d)

tegur on 0,6, kui ettevõtja säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ja käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d sätestatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, jäävad kombineeritud puhvri nõude neljandasse (st kõrgeimasse) kvartiili.

Iga kvartiili alam- ja ülempiir arvutatakse kombineeritud puhvri nõude puhul järgmiselt:

Formula

Formula

kus „Qn
  “ on asjaomase kvartiili ordinaalarv.“

| 7) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et kui kriisilahendusasutus on vastavalt artiklite 15 ja 16 kohaselt toimunud ettevõtja kriisilahenduskõlblikkuse hindamisele pärast pädeva asutusega konsulteerimist kindlaks teinud, et mõned asjaolud pärsivad kõnealuse ettevõtja kriisilahendusmenetlust oluliselt, teatab kriisilahendusasutus sellest otsusest kirjalikult asjaomasele ettevõtjale, pädevale asutusele ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutustele.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et kui kriisilahendusasutus on vastavalt artiklite 15 ja 16 kohaselt toimunud ettevõtja kriisilahenduskõlblikkuse hindamisele pärast pädeva asutusega konsulteerimist kindlaks teinud, et mõned asjaolud pärsivad kõnealuse ettevõtja kriisilahendusmenetlust oluliselt, teatab kriisilahendusasutus sellest otsusest kirjalikult asjaomasele ettevõtjale, pädevale asutusele ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutustele.“;

| b) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Nelja kuu jooksul pärast vastavalt lõikele 1 saadetud teate kättesaamist esitab ettevõtja kriisilahendusasutusele ettepaneku võimalike meetmete kohta teates märgitud oluliselt pärssivate asjaoludega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks.
  Kahe nädala jooksul alates käesoleva artikli lõike 1 kohase teate saamisest esitab ettevõtja kriisilahendusasutusele võimalikud meetmed ja nende rakendamise ajakava, tagamaks et ettevõtja täidab käesoleva direktiivi artikleid 45e või 45f ning kombineeritud puhvri nõuet, juhul kui kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssiv asjaolu on tingitud ühest järgmisest olukorrast:






  a) | ettevõtja täidab kombineeritud puhvri nõuet, kui seda võetakse arvesse lisaks igale direktiivi 2013/36/EL artikli 141a lõike 1 punktides a, b ja c osutatud nõudele, kuid ei täida nimetatud kombineeritud puhvri nõuet, kui seda võetakse arvesse lisaks käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d osutatud nõuetele, kui need arvutatakse kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 45 lõike 2 punktiga a, või |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Nelja kuu jooksul pärast vastavalt lõikele 1 saadetud teate kättesaamist esitab ettevõtja kriisilahendusasutusele ettepaneku võimalike meetmete kohta teates märgitud oluliselt pärssivate asjaoludega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks.

Kahe nädala jooksul alates käesoleva artikli lõike 1 kohase teate saamisest esitab ettevõtja kriisilahendusasutusele võimalikud meetmed ja nende rakendamise ajakava, tagamaks et ettevõtja täidab käesoleva direktiivi artikleid 45e või 45f ning kombineeritud puhvri nõuet, juhul kui kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssiv asjaolu on tingitud ühest järgmisest olukorrast:

a)

ettevõtja täidab kombineeritud puhvri nõuet, kui seda võetakse arvesse lisaks igale direktiivi 2013/36/EL artikli 141a lõike 1 punktides a, b ja c osutatud nõudele, kuid ei täida nimetatud kombineeritud puhvri nõuet, kui seda võetakse arvesse lisaks käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d osutatud nõuetele, kui need arvutatakse kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 45 lõike 2 punktiga a, või

| b) | ettevõtja ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 494 osutatud nõudeid või käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d osutatud nõudeid. |
| --- | --- |

b)

ettevõtja ei täida määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 494 osutatud nõudeid või käesoleva direktiivi artiklites 45c ja 45d osutatud nõudeid.

Teise lõigu kohaselt esitatud meetmete rakendamise ajakavas võetakse arvesse kõnealuse oluliselt pärssiva asjaolu põhjuseid.

Pärast konsulteerimist pädeva asutusega hindab kriisilahendusasutus, kas esimeses ja teises lõigus osutatud meetmetega on võimalik asjaomase oluliselt pärssiva asjaoluga tõhusalt tegeleda või see kõrvaldada.

4.   Kui kriisilahendusasutus leiab, et ettevõtja poolt vastavalt lõikele 3 esitatud meetmed ei vähenda ega kõrvalda kõnealuseid pärssivaid asjaolusid tulemuslikult, nõuab ta kas otse või kaudselt pädeva asutuse vahendusel, et ettevõtja võtaks alternatiivseid meetmeid, millega võib olla võimalik see eesmärk saavutada, ning teavitab ettevõtjat nendest meetmetest kirjalikult, misjärel ettevõtja esitab kuu aja jooksul kava nende meetmete elluviimiseks.

Alternatiivsete meetmete määramisel selgitab kriisilahendusasutus, miks ettevõtja esitatud meetmed ei võimaldaks kriisilahendust pärssivaid asjaolusid kõrvaldada ja miks alternatiivsed meetmed on nende kõrvaldamiseks sobivamad. Kriisilahendusasutus võtab arvesse kriisilahendust pärssivatest asjaoludest tulenevat ohtu finantsstabiilsusele ning meetmete mõju ettevõtja majandustegevusele, selle stabiilsusele ja suutlikkusele majandusele kasu tuua.“;

| c) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktides a, b, d, e, g ja h asendatakse „krediidiasustus või investeerimisühing“ sõnaga „ettevõtja“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

punktides a, b, d, e, g ja h asendatakse „krediidiasustus või investeerimisühing“ sõnaga „ettevõtja“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „ha) | nõuda krediidiasutuselt, investeerimisühingult või käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjalt kava esitamist selle kohta, kuidas taastada vastavus käesoleva direktiivi artiklile 45e või 45f, väljendatuna määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonina, ja kui see on kohaldatav, siis kombineeritud puhvri nõudele ning käesoleva direktiivi artiklis 45e või 45f osutatud nõuetele, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 429 ja 429a osutatud koguriskipositsiooni näitajast;“ |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„ha)

nõuda krediidiasutuselt, investeerimisühingult või käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjalt kava esitamist selle kohta, kuidas taastada vastavus käesoleva direktiivi artiklile 45e või 45f, väljendatuna määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonina, ja kui see on kohaldatav, siis kombineeritud puhvri nõudele ning käesoleva direktiivi artiklis 45e või 45f osutatud nõuetele, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 429 ja 429a osutatud koguriskipositsiooni näitajast;“

| iii) | punktid i, j ja k asendatakse järgmisega:






  „i) | nõuda krediidiasutuselt, investeerimisühingult või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjalt kõlblike kohustuste emiteerimist, et täita artiklis 45e või 45f sätestatud nõuded; |
| --- | --- | --- |

iii)

punktid i, j ja k asendatakse järgmisega:

„i)

nõuda krediidiasutuselt, investeerimisühingult või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjalt kõlblike kohustuste emiteerimist, et täita artiklis 45e või 45f sätestatud nõuded;

| j) | nõuda, et krediidiasutus, investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja võtaks artiklis 45e või 45f osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks muid meetmeid, muu hulgas püüaks eelkõige uuesti läbi rääkida tema poolt emiteeritud kõlbliku kohustuse, täiendavate esimese taseme omavahendite instrumendi või teise taseme omavahendite instrumendi tingimused, eesmärgiga tagada, et kriisilahendusasutuse otsust kõnealuse kohustuse või instrumendi allahindamiseks või konverteerimiseks täidetaks selle jurisdiktsiooni õigusnormide kohaselt, mis laieneb kõnealusele kohustusele või instrumendile; |
| --- | --- |

j)

nõuda, et krediidiasutus, investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja võtaks artiklis 45e või 45f osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks muid meetmeid, muu hulgas püüaks eelkõige uuesti läbi rääkida tema poolt emiteeritud kõlbliku kohustuse, täiendavate esimese taseme omavahendite instrumendi või teise taseme omavahendite instrumendi tingimused, eesmärgiga tagada, et kriisilahendusasutuse otsust kõnealuse kohustuse või instrumendi allahindamiseks või konverteerimiseks täidetaks selle jurisdiktsiooni õigusnormide kohaselt, mis laieneb kõnealusele kohustusele või instrumendile;

| ja) | eesmärgiga tagada järjepidev kooskõla artikliga 45e või 45f, nõuda krediidiasutuselt, investeerimisühingult või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjalt järgmiste instrumentide tähtajaprofiili muutmist:






  i) | omavahenditesse kuuluvad instrumendid, olles saanud eelnevalt pädeva asutuse nõusoleku, ning |
| --- | --- | --- |

ja)

eesmärgiga tagada järjepidev kooskõla artikliga 45e või 45f, nõuda krediidiasutuselt, investeerimisühingult või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjalt järgmiste instrumentide tähtajaprofiili muutmist:

i)

omavahenditesse kuuluvad instrumendid, olles saanud eelnevalt pädeva asutuse nõusoleku, ning

| ii) | artiklis 45b ja artikli 45f lõike 2 punktis a osutatud kõlblikud kohustused; |
| --- | --- |

ii)

artiklis 45b ja artikli 45f lõike 2 punktis a osutatud kõlblikud kohustused;

| k) | kui ettevõtja on segavaldusettevõtja tütarettevõtja, nõuda, et segavaldusettevõtja looks ettevõtja kontrollimiseks eraldi finantsvaldusettevõtja, kui seda on vaja ettevõtja kriisilahenduse hõlbustamiseks ning selleks, et vältida selliste IV jaotises osutatud kriisilahenduse vahendite kohaldamist ja õiguste kasutamist, millel on negatiivne mõju konsolideerimisgrupi sellele osale, mis ei osuta finantsteenuseid.“; |
| --- | --- |

k)

kui ettevõtja on segavaldusettevõtja tütarettevõtja, nõuda, et segavaldusettevõtja looks ettevõtja kontrollimiseks eraldi finantsvaldusettevõtja, kui seda on vaja ettevõtja kriisilahenduse hõlbustamiseks ning selleks, et vältida selliste IV jaotises osutatud kriisilahenduse vahendite kohaldamist ja õiguste kasutamist, millel on negatiivne mõju konsolideerimisgrupi sellele osale, mis ei osuta finantsteenuseid.“;

| d) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Enne lõikes 4 osutatud meetmete määramist kaalub kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist pädeva asutusega ja asjakohasel juhul makrotasandi usaldatavusjärelevalvet teostava määratud riikliku asutusega nõuetekohaselt kõnealuste meetmete võimalikku mõju konkreetsele ettevõtjale, finantsteenuste siseturule ning teiste liikmesriikide ja liidu kui terviku finantsstabiilsusele.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Enne lõikes 4 osutatud meetmete määramist kaalub kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist pädeva asutusega ja asjakohasel juhul makrotasandi usaldatavusjärelevalvet teostava määratud riikliku asutusega nõuetekohaselt kõnealuste meetmete võimalikku mõju konkreetsele ettevõtjale, finantsteenuste siseturule ning teiste liikmesriikide ja liidu kui terviku finantsstabiilsusele.“

| 8) | Artikli 18 lõiked 1–7 asendatakse järgmisega:

  „1.   Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus arutab koos tütarettevõtjate kriisilahendusasutustega ning pärast konsulteerimist järelevalvekolleegiumi ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutustega, kui see on olulise filiaali puhul vajalik, kriisilahenduse kolleegiumis artikli 16 kohaselt nõutava hindamise tulemusi ja võtab kõik mõistlikud meetmed, et jõuda vastavalt artikli 17 lõikele 4 kindlaks määratud meetmete kohaldamise suhtes ühisele otsusele seoses kõikide kriisilahendussubjektidega ja nende tütarettevõtjatega, kes on artikli 1 lõikes 1 osutatud ettevõtjad ja kuuluvad konsolideerimisgruppi.


  2.   Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus koostab koostöös konsolideeritud järelevalvet teostava asutusega ja Euroopa Pangandusjärelevalvega vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 25 lõikele 1 aruande ja esitab selle liidus tegutsevale emaettevõtjale, tütarettevõtjate kriisilahendusasutustele, kes edastavad selle oma pädevusalasse kuuluvatele tütarettevõtjatele, ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutustele. Aruanne koostatakse pärast pädevate asutustega konsulteerimist ning selles analüüsitakse asjaolusid, mis võivad oluliselt pärssida tõhusat kriisilahenduse vahendite rakendamist ja kriisilahendusõiguste kasutamist konsolideerimisgrupi suhtes, aga ka kriisilahenduse konsolideerimisgruppide suhtes, kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist. Aruandes analüüsitakse mõju konsolideerimisgrupi ärimudelile ning soovitatakse proportsionaalseid ja sihipäraseid meetmeid, mis on konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse arvates vajalikud või asjakohased nende pärssivate asjaolude kõrvaldamiseks.
  Kui konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust pärssiv asjaolu on tingitud artikli 17 lõike 3 teises lõigus osutatud konsolideerimisgrupi ettevõtja olukorrast, teavitab konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus pärast kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusega ja tema tütarettevõtjatest krediidiasutuste ja investeerimisühingute kriisilahendusasutustega konsulteerimist kõnealuse pärssiva asjaolu hinnangust liidus tegutsevat emaettevõtjat.


  3.   Nelja kuu jooksul pärast aruande saamist võib liidus tegutsev emaettevõtja esitada konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusele oma tähelepanekud ning teha ettepaneku alternatiivsete meetmete kohta, millega oleks võimalik aruandes tuvastatud pärssivad asjaolud kõrvaldada.
  Kui aruandes tuvastatud asjaolud on tingitud käesoleva direktiivi artikli 17 lõike 3 teises lõigus osutatud konsolideerimisgrupi ettevõtja olukorrast, esitab liidus tegutsev emaettevõtja kahe nädala jooksul alates käesoleva artikli lõike 2 teise lõike kohase teate saamisest konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusele võimalikud meetmed ja nende rakendamise ajakava, tagamaks et konsolideerimisgrupi ettevõtja järgiks käesoleva direktiivi artiklis 45e või 45f osutatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, ja kui see on kohaldatav, kombineeritud puhvri nõuet ja käesoleva direktiivi artiklites 45e ja 45f osutatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 429 ja 429a osutatud koguriskipositsiooni näitajast.
  Teise lõigu kohaselt esitatud meetmete rakendamise ajakavas võetakse arvesse kõnealuse oluliselt pärssiva asjaolu põhjuseid. Pärast konsulteerimist pädeva asutusega hindab kriisilahendusasutus, kas nende meetmetega on võimalik oluliselt pärssiva asjaoluga tõhusalt tegeleda või see kõrvaldada.


  4.   Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus teavitab liidus tegutseva emaettevõtja poolt esitatud meetmetest konsolideeritud järelevalvet teostavat asutust, Euroopa Pangandusjärelevalvet, tütarettevõtjate kriisilahendusasutusi ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutusi, kui see on olulise filiaali puhul asjakohane. Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutused ja tütarettevõtjate kriisilahendusasutused teevad pärast pädevate asutuste ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutustega konsulteerimist kõik endast oleneva selleks, et jõuda kriisilahenduse kolleegiumis oluliselt pärssivate asjaolude tuvastamise osas ning vajaduse korral liidus tegutseva emaettevõtja esitatud meetmetele hindamise osas ning asutuste poolt nende asjaoludega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks nõutavate meetmete osas ühisele otsusele, milles võetakse arvesse meetmete võimalikku mõju kõikidele liikmesriikidele, kus konsolideerimisgrupp tegutseb.


  5.   Ühisele otsusele tuleb jõuda nelja kuu jooksul pärast liidus tegutseva emaettevõtja võimalike tähelepanekute esitamist. Kui liidus tegutsev emaettevõtja ei ole tähelepanekuid esitanud, tuleb ühisele otsusele jõuda ühe kuu jooksul pärast lõike 3 esimeses lõigus osutatud neljakuulise tähtaja möödumist.
  Ühisele otsusele, mis käsitleb kriisilahenduskõlblikkust pärssivat asjaolu, mis on tingitud artikli 17 lõike 3 teises lõigus osutatud olukorrast, tuleb jõuda kahe nädala jooksul pärast seda, kui liidus tegutsev emaettevõtja on vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 esitanud oma tähelepanekud.
  Ühine otsus peab olema põhjendatud ning vormistatud dokumendina, mille konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus esitab liidus tegutsevale emaettevõtjale.
  Euroopa Pangandusjärelevalve võib kriisilahendusasutuse taotlusel kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 31 teise lõigu punktiga c abistada kriisilahendusasutusi ühisele otsusele jõudmisel.


  6.   Kui lõikes 5 osutatud asjaomase tähtaja jooksul ei ole jõutud ühisele otsusele, teeb konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus konsolideerimisgrupi tasandil artikli 17 lõike 4 kohaselt võetavate sobivate meetmete kohta oma otsuse.
  Otsus peab olema igakülgselt põhjendatud ja selles tuleb arvesse võtta teiste kriisilahendusasutuste seisukohti ja reservatsioone. Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus esitab otsuse liidus tegutsevale emaettevõtjale.
  Kui mõni kriisilahendusasutus on enne käesoleva artikli lõikes 5 osutatud asjaomase tähtaja lõppu edastanud käesoleva artikli lõikes 9 osutatud küsimuse vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 arutamiseks Euroopa Pangandusjärelevalvele, lükkab konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus otsuse tegemise edasi, jäädes ootama, millise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve nimetatud määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teeb, ning teeb seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaega käsitatakse lepitusmenetluse tähtajana määruse (EL) nr 1093/2010 tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb oma otsuse ühe kuu jooksul. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu ega pärast ühisele otsusele jõudmist. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsust ei tee, kohaldatakse konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse otsust.


  6a.   Kui käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja jooksul ei ole ühist otsust tehtud, teeb asjaomase kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil artikli 17 lõike 4 kohaselt võetavate sobivate meetmete kohta oma otsuse.
  Esimeses lõigus osutatud otsus peab olema igakülgselt põhjendatud ja selles tuleb arvesse võtta sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi teiste ettevõtjate kriisilahendusasutuste ning konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse seisukohti ja reservatsioone. Asjaomane kriisilahendusasutus esitab otsuse kriisilahendussubjektile.
  Kui mõni kriisilahendusasutus on enne käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu edastanud käesoleva artikli lõikes 9 osutatud küsimuse vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 arutamiseks Euroopa Pangandusjärelevalvele, lükkab kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus otsuse tegemise edasi, jäädes ootama, millise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve nimetatud määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teeb, ning teeb seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaega käsitatakse lepitusmenetluse tähtajana määruse (EL) nr 1093/2010 tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb oma otsuse ühe kuu jooksul. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu ega pärast ühisele otsusele jõudmist. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsust ei tee, kohaldatakse kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutuse otsust.


  7.   Ühise otsuse puudumisel teevad nende tütarettevõtjate kriisilahendusasutused, kes ei ole kriisilahendussubjektid, oma otsuse tütarettevõtjate poolt artikli 17 lõike 4 kohaselt individuaalselt võetavate sobivate meetmete kohta.
  Otsus peab olema igakülgselt põhjendatud ja selles tuleb arvesse võtta teiste kriisilahendusasutuste seisukohti ja reservatsioone. Otsus esitatakse asjaomasele tütarettevõtjale ja sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjektile, kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusele ja, kui see on erinev, konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusele.
  Kui mõni kriisilahendusasutus on enne käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu edastanud käesoleva artikli lõikes 9 osutatud küsimuse vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 arutamiseks Euroopa Pangandusjärelevalvele, lükkab tütarettevõtja kriisilahendusasutus otsuse tegemise edasi, jäädes ootama, millise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve nimetatud määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teeb, ning teeb seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaega käsitatakse lepitusmenetluse tähtajana määruse (EL) nr 1093/2010 tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb oma otsuse ühe kuu jooksul. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu ega pärast ühisele otsusele jõudmist. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsust ei tee, kohaldatakse tütarettevõtja kriisilahendusasutuse otsust.“ |
| --- | --- |

8)

Artikli 18 lõiked 1–7 asendatakse järgmisega:

„1.   Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus arutab koos tütarettevõtjate kriisilahendusasutustega ning pärast konsulteerimist järelevalvekolleegiumi ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutustega, kui see on olulise filiaali puhul vajalik, kriisilahenduse kolleegiumis artikli 16 kohaselt nõutava hindamise tulemusi ja võtab kõik mõistlikud meetmed, et jõuda vastavalt artikli 17 lõikele 4 kindlaks määratud meetmete kohaldamise suhtes ühisele otsusele seoses kõikide kriisilahendussubjektidega ja nende tütarettevõtjatega, kes on artikli 1 lõikes 1 osutatud ettevõtjad ja kuuluvad konsolideerimisgruppi.

2.   Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus koostab koostöös konsolideeritud järelevalvet teostava asutusega ja Euroopa Pangandusjärelevalvega vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 25 lõikele 1 aruande ja esitab selle liidus tegutsevale emaettevõtjale, tütarettevõtjate kriisilahendusasutustele, kes edastavad selle oma pädevusalasse kuuluvatele tütarettevõtjatele, ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutustele. Aruanne koostatakse pärast pädevate asutustega konsulteerimist ning selles analüüsitakse asjaolusid, mis võivad oluliselt pärssida tõhusat kriisilahenduse vahendite rakendamist ja kriisilahendusõiguste kasutamist konsolideerimisgrupi suhtes, aga ka kriisilahenduse konsolideerimisgruppide suhtes, kui konsolideerimisgrupp koosneb mitmest kriisilahenduse konsolideerimisgrupist. Aruandes analüüsitakse mõju konsolideerimisgrupi ärimudelile ning soovitatakse proportsionaalseid ja sihipäraseid meetmeid, mis on konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse arvates vajalikud või asjakohased nende pärssivate asjaolude kõrvaldamiseks.

Kui konsolideerimisgrupi kriisilahenduskõlblikkust pärssiv asjaolu on tingitud artikli 17 lõike 3 teises lõigus osutatud konsolideerimisgrupi ettevõtja olukorrast, teavitab konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus pärast kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusega ja tema tütarettevõtjatest krediidiasutuste ja investeerimisühingute kriisilahendusasutustega konsulteerimist kõnealuse pärssiva asjaolu hinnangust liidus tegutsevat emaettevõtjat.

3.   Nelja kuu jooksul pärast aruande saamist võib liidus tegutsev emaettevõtja esitada konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusele oma tähelepanekud ning teha ettepaneku alternatiivsete meetmete kohta, millega oleks võimalik aruandes tuvastatud pärssivad asjaolud kõrvaldada.

Kui aruandes tuvastatud asjaolud on tingitud käesoleva direktiivi artikli 17 lõike 3 teises lõigus osutatud konsolideerimisgrupi ettevõtja olukorrast, esitab liidus tegutsev emaettevõtja kahe nädala jooksul alates käesoleva artikli lõike 2 teise lõike kohase teate saamisest konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusele võimalikud meetmed ja nende rakendamise ajakava, tagamaks et konsolideerimisgrupi ettevõtja järgiks käesoleva direktiivi artiklis 45e või 45f osutatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatud koguriskipositsioonist, ja kui see on kohaldatav, kombineeritud puhvri nõuet ja käesoleva direktiivi artiklites 45e ja 45f osutatud nõudeid, väljendatuna protsendina määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 429 ja 429a osutatud koguriskipositsiooni näitajast.

Teise lõigu kohaselt esitatud meetmete rakendamise ajakavas võetakse arvesse kõnealuse oluliselt pärssiva asjaolu põhjuseid. Pärast konsulteerimist pädeva asutusega hindab kriisilahendusasutus, kas nende meetmetega on võimalik oluliselt pärssiva asjaoluga tõhusalt tegeleda või see kõrvaldada.

4.   Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus teavitab liidus tegutseva emaettevõtja poolt esitatud meetmetest konsolideeritud järelevalvet teostavat asutust, Euroopa Pangandusjärelevalvet, tütarettevõtjate kriisilahendusasutusi ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutusi, kui see on olulise filiaali puhul asjakohane. Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutused ja tütarettevõtjate kriisilahendusasutused teevad pärast pädevate asutuste ja oluliste filiaalide asukohariikide kriisilahendusasutustega konsulteerimist kõik endast oleneva selleks, et jõuda kriisilahenduse kolleegiumis oluliselt pärssivate asjaolude tuvastamise osas ning vajaduse korral liidus tegutseva emaettevõtja esitatud meetmetele hindamise osas ning asutuste poolt nende asjaoludega tegelemiseks või nende kõrvaldamiseks nõutavate meetmete osas ühisele otsusele, milles võetakse arvesse meetmete võimalikku mõju kõikidele liikmesriikidele, kus konsolideerimisgrupp tegutseb.

5.   Ühisele otsusele tuleb jõuda nelja kuu jooksul pärast liidus tegutseva emaettevõtja võimalike tähelepanekute esitamist. Kui liidus tegutsev emaettevõtja ei ole tähelepanekuid esitanud, tuleb ühisele otsusele jõuda ühe kuu jooksul pärast lõike 3 esimeses lõigus osutatud neljakuulise tähtaja möödumist.

Ühisele otsusele, mis käsitleb kriisilahenduskõlblikkust pärssivat asjaolu, mis on tingitud artikli 17 lõike 3 teises lõigus osutatud olukorrast, tuleb jõuda kahe nädala jooksul pärast seda, kui liidus tegutsev emaettevõtja on vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 esitanud oma tähelepanekud.

Ühine otsus peab olema põhjendatud ning vormistatud dokumendina, mille konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus esitab liidus tegutsevale emaettevõtjale.

Euroopa Pangandusjärelevalve võib kriisilahendusasutuse taotlusel kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 31 teise lõigu punktiga c abistada kriisilahendusasutusi ühisele otsusele jõudmisel.

6.   Kui lõikes 5 osutatud asjaomase tähtaja jooksul ei ole jõutud ühisele otsusele, teeb konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus konsolideerimisgrupi tasandil artikli 17 lõike 4 kohaselt võetavate sobivate meetmete kohta oma otsuse.

Otsus peab olema igakülgselt põhjendatud ja selles tuleb arvesse võtta teiste kriisilahendusasutuste seisukohti ja reservatsioone. Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus esitab otsuse liidus tegutsevale emaettevõtjale.

Kui mõni kriisilahendusasutus on enne käesoleva artikli lõikes 5 osutatud asjaomase tähtaja lõppu edastanud käesoleva artikli lõikes 9 osutatud küsimuse vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 arutamiseks Euroopa Pangandusjärelevalvele, lükkab konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus otsuse tegemise edasi, jäädes ootama, millise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve nimetatud määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teeb, ning teeb seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaega käsitatakse lepitusmenetluse tähtajana määruse (EL) nr 1093/2010 tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb oma otsuse ühe kuu jooksul. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu ega pärast ühisele otsusele jõudmist. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsust ei tee, kohaldatakse konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse otsust.

6a.   Kui käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja jooksul ei ole ühist otsust tehtud, teeb asjaomase kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil artikli 17 lõike 4 kohaselt võetavate sobivate meetmete kohta oma otsuse.

Esimeses lõigus osutatud otsus peab olema igakülgselt põhjendatud ja selles tuleb arvesse võtta sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi teiste ettevõtjate kriisilahendusasutuste ning konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse seisukohti ja reservatsioone. Asjaomane kriisilahendusasutus esitab otsuse kriisilahendussubjektile.

Kui mõni kriisilahendusasutus on enne käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu edastanud käesoleva artikli lõikes 9 osutatud küsimuse vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 arutamiseks Euroopa Pangandusjärelevalvele, lükkab kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus otsuse tegemise edasi, jäädes ootama, millise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve nimetatud määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teeb, ning teeb seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaega käsitatakse lepitusmenetluse tähtajana määruse (EL) nr 1093/2010 tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb oma otsuse ühe kuu jooksul. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu ega pärast ühisele otsusele jõudmist. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsust ei tee, kohaldatakse kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutuse otsust.

7.   Ühise otsuse puudumisel teevad nende tütarettevõtjate kriisilahendusasutused, kes ei ole kriisilahendussubjektid, oma otsuse tütarettevõtjate poolt artikli 17 lõike 4 kohaselt individuaalselt võetavate sobivate meetmete kohta.

Otsus peab olema igakülgselt põhjendatud ja selles tuleb arvesse võtta teiste kriisilahendusasutuste seisukohti ja reservatsioone. Otsus esitatakse asjaomasele tütarettevõtjale ja sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjektile, kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusele ja, kui see on erinev, konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusele.

Kui mõni kriisilahendusasutus on enne käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu edastanud käesoleva artikli lõikes 9 osutatud küsimuse vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 arutamiseks Euroopa Pangandusjärelevalvele, lükkab tütarettevõtja kriisilahendusasutus otsuse tegemise edasi, jäädes ootama, millise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve nimetatud määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teeb, ning teeb seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaega käsitatakse lepitusmenetluse tähtajana määruse (EL) nr 1093/2010 tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb oma otsuse ühe kuu jooksul. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu ega pärast ühisele otsusele jõudmist. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsust ei tee, kohaldatakse tütarettevõtja kriisilahendusasutuse otsust.“

| 9) | Artikli 32 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | võttes arvesse ajastust ja muid asjakohaseid asjaolusid, puudub põhjendatud väljavaade, et ükski alternatiivne eraõigusliku isiku võetav meede, sealhulgas krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi meede, või järelevalvemeede, sealhulgas varajase sekkumise meetmed või artikli 59 lõike 2 kohane asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamine või konverteerimine, mis võetakse krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes, aitaks krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetust mõistliku aja jooksul ära hoida;“. |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 32 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

võttes arvesse ajastust ja muid asjakohaseid asjaolusid, puudub põhjendatud väljavaade, et ükski alternatiivne eraõigusliku isiku võetav meede, sealhulgas krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi meede, või järelevalvemeede, sealhulgas varajase sekkumise meetmed või artikli 59 lõike 2 kohane asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamine või konverteerimine, mis võetakse krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes, aitaks krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetust mõistliku aja jooksul ära hoida;“.

| 10) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 32a
  Keskasutuse ja sellega püsivalt seotud krediidiasutuste kriisilahenduse eeltingimused
  Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutused võivad võtta keskasutuse ja kõigi sellega püsivalt seotud ja samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste suhtes kriisilahenduse meetmeid, kui asjaomane kriisilahenduse konsolideerimisgrupp vastab tervikuna artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustele.


  Artikkel 32b
  Maksejõuetusmenetlus krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate puhul, kelle suhtes ei võeta kriisilahenduse meetmeid
  Liikmesriigid tagavad, et krediidiasutus, investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja, kelle puhul kriisilahendusasutus leiab, et täidetud on artikli 32 lõike 1 punktide a ja b tingimused, kuid et kriisilahenduse meetmed ei oleks avalikes huvides vastavalt artikli 32 lõike 1 punktile c, likvideeritakse tavakorras vastavalt liikmesriigi kohaldatavale õigusele.“ |
| --- | --- |

10)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 32a

Keskasutuse ja sellega püsivalt seotud krediidiasutuste kriisilahenduse eeltingimused

Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutused võivad võtta keskasutuse ja kõigi sellega püsivalt seotud ja samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste suhtes kriisilahenduse meetmeid, kui asjaomane kriisilahenduse konsolideerimisgrupp vastab tervikuna artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Artikkel 32b

Maksejõuetusmenetlus krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ettevõtjate puhul, kelle suhtes ei võeta kriisilahenduse meetmeid

Liikmesriigid tagavad, et krediidiasutus, investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja, kelle puhul kriisilahendusasutus leiab, et täidetud on artikli 32 lõike 1 punktide a ja b tingimused, kuid et kriisilahenduse meetmed ei oleks avalikes huvides vastavalt artikli 32 lõike 1 punktile c, likvideeritakse tavakorras vastavalt liikmesriigi kohaldatavale õigusele.“

| 11) | Artikli 33 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

  „2.   Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutused võtavad artikli 1 lõike 1 punktis c või d osutatud ettevõtja suhtes kriisilahenduse meetmeid, kui kõnealune ettevõtja vastab artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustele.


  3.   Kui segavaldusettevõtja tütarettevõtjast krediidiasutused või investeerimisühingud on otse või kaudselt vahepealse astme finantsvaldusettevõtja omandis, nähakse kriisilahenduse kavaga ette, et vahepealse astme finantsvaldusettevõtjat käsitatakse kriisilahendussubjektina, ja liikmesriigid tagavad, et kriisilahenduse meetmeid konsolideerimisgrupi kriisilahenduseks võetakse vahepealse astme finantsvaldusettevõtja puhul. Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutused ei võta kriisilahenduse meetmeid konsolideerimisgrupi kriisilahenduseks segavaldusettevõtja puhul.


  4.   Kui käesoleva artikli lõikest 3 ei tulene teisiti ja olenemata asjaolust, et artikli 1 lõike 1 punktis c või d osutatud ettevõtja ei vasta artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustele, võib kriisilahendusasutus võtta kriisilahenduse meetme artikli 1 lõike 1 punktis c või d osutatud ettevõtja suhtes, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | ettevõtja on kriisilahendussubjekt; |
| --- | --- | --- |

11)

Artikli 33 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

„2.   Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutused võtavad artikli 1 lõike 1 punktis c või d osutatud ettevõtja suhtes kriisilahenduse meetmeid, kui kõnealune ettevõtja vastab artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

3.   Kui segavaldusettevõtja tütarettevõtjast krediidiasutused või investeerimisühingud on otse või kaudselt vahepealse astme finantsvaldusettevõtja omandis, nähakse kriisilahenduse kavaga ette, et vahepealse astme finantsvaldusettevõtjat käsitatakse kriisilahendussubjektina, ja liikmesriigid tagavad, et kriisilahenduse meetmeid konsolideerimisgrupi kriisilahenduseks võetakse vahepealse astme finantsvaldusettevõtja puhul. Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutused ei võta kriisilahenduse meetmeid konsolideerimisgrupi kriisilahenduseks segavaldusettevõtja puhul.

4.   Kui käesoleva artikli lõikest 3 ei tulene teisiti ja olenemata asjaolust, et artikli 1 lõike 1 punktis c või d osutatud ettevõtja ei vasta artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustele, võib kriisilahendusasutus võtta kriisilahenduse meetme artikli 1 lõike 1 punktis c või d osutatud ettevõtja suhtes, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

ettevõtja on kriisilahendussubjekt;

| b) | üks või mitu kõnealuse ettevõtja tütarettevõtjat, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, kuid ei ole kriisilahendussubjektid, vastavad artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

üks või mitu kõnealuse ettevõtja tütarettevõtjat, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, kuid ei ole kriisilahendussubjektid, vastavad artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| c) | punktis b osutatud tütarettevõtja varad ja kohustused on sellised, et tütarettevõtja maksejõuetus ohustab kriisilahenduse konsolideerimisgruppi tervikuna, ja kriisilahenduse meetme võtmine sellise ettevõtja puhul on vajalik tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahenduseks või asjakohase kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kui terviku kriisilahenduseks.“ |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud tütarettevõtja varad ja kohustused on sellised, et tütarettevõtja maksejõuetus ohustab kriisilahenduse konsolideerimisgruppi tervikuna, ja kriisilahenduse meetme võtmine sellise ettevõtja puhul on vajalik tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahenduseks või asjakohase kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kui terviku kriisilahenduseks.“

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 33a
  Teatavate kohustuste peatamise õigus

  1.   Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutustel on pärast konsulteerimist pädeva asutusega, kes vastab neile mõistliku aja jooksul, õigus peatada krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja lepingujärgsed makse- või ülekandekohustused, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused:






  a) | artikli 32 lõike 1 punkti a kohaselt on tehtud kindlaks, et asjaomane krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on maksjõuetu või tõenäoliselt maksejõuetuks jääv; |
| --- | --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 33a

Teatavate kohustuste peatamise õigus

1.   Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutustel on pärast konsulteerimist pädeva asutusega, kes vastab neile mõistliku aja jooksul, õigus peatada krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja lepingujärgsed makse- või ülekandekohustused, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused:

a)

artikli 32 lõike 1 punkti a kohaselt on tehtud kindlaks, et asjaomane krediidiasutus, investeerimisühing või ettevõtja on maksjõuetu või tõenäoliselt maksejõuetuks jääv;

| b) | kohe ei ole võimalik rakendada ühtegi artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud erasektori meedet, mis krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja maksejõuetuse ära hoiaks; |
| --- | --- |

b)

kohe ei ole võimalik rakendada ühtegi artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud erasektori meedet, mis krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja maksejõuetuse ära hoiaks;

| c) | peatamisõiguse kasutamist peetakse vajalikuks, et hoida ära krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja finantsolukorra edasine halvenemine, ning |
| --- | --- |

c)

peatamisõiguse kasutamist peetakse vajalikuks, et hoida ära krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja finantsolukorra edasine halvenemine, ning

| d) | kohustuste peatamise õiguse kasutamine on:






  i) | vajalik artikli 32 lõike 1 punktis c sätestatud järeldusele jõudmiseks või |
| --- | --- | --- |

d)

kohustuste peatamise õiguse kasutamine on:

i)

vajalik artikli 32 lõike 1 punktis c sätestatud järeldusele jõudmiseks või

| ii) | vajalik sobivate kriisilahenduse meetmete valimiseks või ühe või mitme kriisilahenduse meetme tulemusliku kohaldamise tagamiseks. |
| --- | --- |

ii)

vajalik sobivate kriisilahenduse meetmete valimiseks või ühe või mitme kriisilahenduse meetme tulemusliku kohaldamise tagamiseks.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õigust ei kohaldata makse- ja ülekandekohustuste suhtes, mis on võetud:

| a) | direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud süsteemide või süsteemikorraldajate ees; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud süsteemide või süsteemikorraldajate ees;

| b) | määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohase liidu tegevusloaga kesksete vastaspoolte ees ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustab; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohase liidu tegevusloaga kesksete vastaspoolte ees ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustab;

| c) | keskpankade ees. |
| --- | --- |

c)

keskpankade ees.

Kriisilahendusasutused määravad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õiguse kasutamise ulatuse vastavalt iga üksikjuhtumi asjaoludele. Eelkõige hindavad kriisilahendusasutused hoolikalt, kas peatamist on sobilik kohaldada ka kõlblike hoiuste suhtes, nagu need on määratletud direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 4, eriti füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hoitavate tagatud hoiuste suhtes.

3.   Liikmesriigid võivad ette näha, et kui makse- või ülekandekohustuste peatamise õigust kasutatakse kõlblike hoiuste suhtes, tagavad kriisilahendusasutused, et hoiustajatele antakse hoiusele juurdepääs asjakohase päevasumma ulatuses.

4.   Lõike 1 kohase peatamise aeg on võimalikult lühike ega ole pikem minimaalsest ajavahemikust, mida kriisilahendusasutus peab vajalikuks lõike 1 punktides c ja d osutatud eesmärgil, ja igal juhul ei tohi see kesta kauem kui ajavahemik alates lõike 8 kohase peatamise teate avaldamisest kuni selle teate avaldamise päevale järgneva tööpäeva südaööni krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja kriisilahendusasutuse liikmesriigi aja järgi.

Esimeses lõigus osutatud peatamise aja möödumisel kohustuste peatamine lõpetatakse.

5.   Käesoleva artikli lõike 1 kohase õiguse kasutamisel võtavad kriisilahendusasutused arvesse mõju, mida kõnealuse õiguse kasutamine võib avaldada finantsturgude korrakohasele toimimisele, ning arvestavad liikmesriigi kehtivate õigusnormide ning järelevalvevolituste ja kohtuvõimuga, et kaitsta võlausaldajate õigusi ja võrdset kohtlemist tavalises maksejõuetusmenetluses. Eelkõige võtab iga kriisilahendusasutus arvesse riigisisest maksejõuetusmenetlust, mida võidakse kohaldada artikli 32 lõike 1 punktis c osutatud järelduse tulemusena krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja suhtes, ja võtab meetmed, mida ta peab asjakohaseks, et tagada piisav koordineerimine liikmesriigi haldus- või kohtuasutustega.

6.   Kui lepingust tulenevad makse- või ülekandekohustused on vastavalt lõikele 1 peatatud, peatatakse ükskõik millise vastaspoole kõnealusest lepingust tulenevad makse- või ülekandekohustused samaks ajavahemikuks.

7.   Makse- või ülekandekohustus, mis oleks tulnud täita kohustuste peatamise ajal, tuleb täita kohe pärast selle lõppu.

8.   Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutused teavitavad viivitamata krediidiasutust, investeerimisühingut või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjat ning artikli 83 lõike 2 punktides a–h osutatud asutusi, kui nad kasutavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õigust pärast seda, kui artikli 32 lõike 1 punkti a kohaselt on kindlaks tehtud, et krediidiasutus või investeerimisühing on maksejõuetu või tõenäoliselt maksejõuetuks jääv, ja enne kriisilahendusotsuse tegemist.

Kriisilahendusasutus avaldab käesoleva artikli kohaselt kohustuste peatamise aluseks oleva korralduse või dokumendi ning peatamise tingimused ja ajavahemiku artikli 83 lõikes 4 osutatud viisil või tagab nende avaldamise.

9.   Käesoleva artikliga ei piirata neid liikmesriigi õiguse sätteid, millega antakse õigus peatada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate makse- või ülekandekohustused enne, kui on kindlaks tehtud, et need krediidiasutused, investeerimisühingud või ettevõtjad on maksejõuetud või jäävad tõenäoliselt maksejõuetuks vastavalt artikli 32 lõike 1 punktile a, või õigus peatada nende krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate makse- või ülekandekohustused, mis kuuluvad likvideerimisele tavalises maksejõuetusmenetluses ning mis näevad ette käesolevas artiklis sätestatust ulatuslikuma kohaldamisala ja kestuse. Kõnealust õigust kasutatakse vastavalt asjakohastes liikmesriigi õigusaktides sätestatud ulatusele, kestusele ja tingimustele. Käesolevas artiklis sätestatud tingimused ei piira sellise makse- või ülekandekohustuste peatamise õigusega seotud tingimusi.

10.   Liikmesriigid tagavad, et kui kriisilahendusasutus kasutab krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja suhtes makse- või ülekandekohustuste peatamise õigust vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, on kriisilahendusasutusel samuti võimalik kasutada peatamise kestuse jooksul õigust

| a) | seada samaks ajavahemikuks krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja võlausaldajatele, kellel on asjaomase krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja varade suhtes tagatud nõuded, piiranguid jõustada tagatisest tulenevaid õigusi ning sellisel juhul kohaldatakse artikli 70 lõikeid 2, 3 ning 4, ning |
| --- | --- |

a)

seada samaks ajavahemikuks krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja võlausaldajatele, kellel on asjaomase krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja varade suhtes tagatud nõuded, piiranguid jõustada tagatisest tulenevaid õigusi ning sellisel juhul kohaldatakse artikli 70 lõikeid 2, 3 ning 4, ning

| b) | peatada samaks ajavahemikuks asjaomase krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtjaga lepingu sõlminud poole lõpetamisõigus ning sellisel juhul kohaldatakse artikli 71 lõikeid 2–8. |
| --- | --- |

b)

peatada samaks ajavahemikuks asjaomase krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtjaga lepingu sõlminud poole lõpetamisõigus ning sellisel juhul kohaldatakse artikli 71 lõikeid 2–8.

11.   Kui vastavalt artikli 32 lõike 1 punktile a on kindlaks tehtud, et krediidiasutus või investeerimisühing või ettevõtja on maksejõuetu või tõenäoliselt maksejõuetuks jääv ning kriisilahendusasutus on pärast seda kasutanud käesoleva artikli lõike 1 või 10 kohast õigust peatada makse- või ülekandekohustused ning kui seejärel on asjaomase krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja suhtes võetud kriisilahenduse meede, ei kasuta kriisilahendusasutus selle krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja suhtes artikli 69 lõike 1, artikli 70 lõike 1 või artikli 71 lõike 1 kohast õigust.“

| 13) | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist vastavalt artiklile 59“; |
| --- | --- | --- |

13)

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist vastavalt artiklile 59“;

| b) | lõiget 4 muudetakse järgmiselt:






  i) | sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 59 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

i)

sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 59 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“;

| ii) | punktis d asendatakse sõnad „kõlblike kohustuste“ sõnadega „vastavalt artiklile 59 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“; |
| --- | --- |

ii)

punktis d asendatakse sõnad „kõlblike kohustuste“ sõnadega „vastavalt artiklile 59 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“;

| c) | lõigetes 5, 12 ja 13 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 59 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“. |
| --- | --- |

c)

lõigetes 5, 12 ja 13 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „vastavalt artiklile 59 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“.

| 14) | Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“; |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumentide“ sõnadega „kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste“;

| b) | lõike 10 punktis a asendatakse sõnad „kõlblike kohustuste“ sõnadega „teisendatavate kohustuste“. |
| --- | --- |

b)

lõike 10 punktis a asendatakse sõnad „kõlblike kohustuste“ sõnadega „teisendatavate kohustuste“.

| 15) | Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | kohustused vastavalt direktiivile 98/26/EÜ määratud süsteemide või süsteemi korraldajate või nendes osalejate ees, mis tulenevad sellises süsteemis osalemisest, või määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohase liidu tegevusloaga kesksete vastaspoolte ees ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustab, ja mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui seitse päeva;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

15)

Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

kohustused vastavalt direktiivile 98/26/EÜ määratud süsteemide või süsteemi korraldajate või nendes osalejate ees, mis tulenevad sellises süsteemis osalemisest, või määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohase liidu tegevusloaga kesksete vastaspoolte ees ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustab, ja mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui seitse päeva;“

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „h) | kohustused krediidiasutuste, investeerimisühingute või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjate ees, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kuid ei ole ise kriisilahendussubjektid, olenemata kohustuste lõpptähtajast, välja arvatud juhul, kui nende kohustustest tulenevad õigused rahuldatakse pärast tavalisi tagamata kohustusi vastavalt asjakohasele liikmesriigi õigusele, millega reguleeritakse käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev, kohalduvat tavalist maksejõuetusmenetlust; erandi kohaldamise korral hindab selle tütarettevõtja kriisilahendusasutus, kes ei ole kriisilahendussubjekt, kas artikli 45f lõikele 2 vastavate kirjete summa on eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamise toetamiseks piisav.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„h)

kohustused krediidiasutuste, investeerimisühingute või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjate ees, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kuid ei ole ise kriisilahendussubjektid, olenemata kohustuste lõpptähtajast, välja arvatud juhul, kui nende kohustustest tulenevad õigused rahuldatakse pärast tavalisi tagamata kohustusi vastavalt asjakohasele liikmesriigi õigusele, millega reguleeritakse käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev, kohalduvat tavalist maksejõuetusmenetlust; erandi kohaldamise korral hindab selle tütarettevõtja kriisilahendusasutus, kes ei ole kriisilahendussubjekt, kas artikli 45f lõikele 2 vastavate kirjete summa on eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamise toetamiseks piisav.“;

| iii) | viiendas lõigus asendatakse sõnad „kohustusi, mille puhul saab rakendada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist“ sõnadega „teisendatavaid kohustusi“; |
| --- | --- |

iii)

viiendas lõigus asendatakse sõnad „kohustusi, mille puhul saab rakendada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist“ sõnadega „teisendatavaid kohustusi“;

| b) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kriisilahendusasutused hindavad hoolikalt, kas krediidiasutuste, investeerimisühingute või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjate ees, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kuid ei ole ise kriisilahendussubjektid, olevad kohustused, mis ei ole välistatud allahindamise või konverteerimise õiguse kohaldamisest käesoleva artikli lõike 2 punkti h alusel, tuleks täielikult või osaliselt välistada nende õiguste kohaldamisest käesoleva lõike esimese lõigu punktide a–d alusel, et tagada kriisilahendusstrateegia tulemuslik rakendamine.
  Kui kriisilahendusasutus otsustab käesoleva lõike alusel teisendatava kohustuse või teisendatavate kohustuste klassi välistada või osaliselt välistada, võib muude teisendatavate kohustuste suhtes kohaldatava allahindamise või konverteerimise määra tõsta, võtmaks arvesse välistatud kohustusi, tingimusel et muude teisendatavate kohustuste suhtes kohaldatava allahindamise ja konverteerimise määr on kooskõlas artikli 34 lõike 1 punktis g sätestatud põhimõttega.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kriisilahendusasutused hindavad hoolikalt, kas krediidiasutuste, investeerimisühingute või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjate ees, kes kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kuid ei ole ise kriisilahendussubjektid, olevad kohustused, mis ei ole välistatud allahindamise või konverteerimise õiguse kohaldamisest käesoleva artikli lõike 2 punkti h alusel, tuleks täielikult või osaliselt välistada nende õiguste kohaldamisest käesoleva lõike esimese lõigu punktide a–d alusel, et tagada kriisilahendusstrateegia tulemuslik rakendamine.

Kui kriisilahendusasutus otsustab käesoleva lõike alusel teisendatava kohustuse või teisendatavate kohustuste klassi välistada või osaliselt välistada, võib muude teisendatavate kohustuste suhtes kohaldatava allahindamise või konverteerimise määra tõsta, võtmaks arvesse välistatud kohustusi, tingimusel et muude teisendatavate kohustuste suhtes kohaldatava allahindamise ja konverteerimise määr on kooskõlas artikli 34 lõike 1 punktis g sätestatud põhimõttega.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui kriisilahendusasutus otsustab teisendatava kohustuse või teisendatavate kohustuste klassi käesoleva artikli kohaselt välistada või osaliselt välistada ning kahjum, mida nende kohustustega oleks kaetud, ei ole täielikult edastatud teistele võlausaldajatele, võib kriisilahendusrahastust anda vahendeid kriisilahendusmenetluses olevale krediidiasutusele või investeerimisühingule, et teha üht või mõlemat:






  a) | katta kahjum, mida ei ole kaetud teisendatavate kohustustega, ning taastada kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara netoväärtus nullini vastavalt artikli 46 lõike 1 punktile a; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui kriisilahendusasutus otsustab teisendatava kohustuse või teisendatavate kohustuste klassi käesoleva artikli kohaselt välistada või osaliselt välistada ning kahjum, mida nende kohustustega oleks kaetud, ei ole täielikult edastatud teistele võlausaldajatele, võib kriisilahendusrahastust anda vahendeid kriisilahendusmenetluses olevale krediidiasutusele või investeerimisühingule, et teha üht või mõlemat:

a)

katta kahjum, mida ei ole kaetud teisendatavate kohustustega, ning taastada kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara netoväärtus nullini vastavalt artikli 46 lõike 1 punktile a;

| b) | omandada kriisilahendusmenetluses olevas krediidiasutuses või investeerimisühingus aktsiaid või muid omandiõiguse instrumente või kapitaliinstrumente, et rekapitaliseerida krediidiasutus või investeerimisühing kooskõlas artikli 46 lõike 1 punktiga b.“; |
| --- | --- |

b)

omandada kriisilahendusmenetluses olevas krediidiasutuses või investeerimisühingus aktsiaid või muid omandiõiguse instrumente või kapitaliinstrumente, et rekapitaliseerida krediidiasutus või investeerimisühing kooskõlas artikli 46 lõike 1 punktiga b.“;

| d) | lõike 5 punktis a asendatakse sõnad „kõlblike kohustuste“ sõnadega „teisendatavate kohustuste“. |
| --- | --- |

d)

lõike 5 punktis a asendatakse sõnad „kõlblike kohustuste“ sõnadega „teisendatavate kohustuste“.

| 16) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 44a
  Allutatud kõlblike kohustuste müümine jaeklientidele

  1.   Liikmesriigid tagavad, et kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72a lõike 1 punkti b ja artikli 72b lõigete 3–5 puhul, vastavate kõlblike kohustuste müüja müüb selliseid kohustusi direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 11 määratletud jaekliendile üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | müüja on teinud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 2 kohase sobivuse hindamise; |
| --- | --- | --- |

16)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 44a

Allutatud kõlblike kohustuste müümine jaeklientidele

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72a lõike 1 punkti b ja artikli 72b lõigete 3–5 puhul, vastavate kõlblike kohustuste müüja müüb selliseid kohustusi direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 11 määratletud jaekliendile üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

müüja on teinud direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõike 2 kohase sobivuse hindamise;

| b) | punktis a osutatud hindamise tulemusel leiab müüja, et sellised kõlblikud kohustused on sellele jaekliendile sobivad; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud hindamise tulemusel leiab müüja, et sellised kõlblikud kohustused on sellele jaekliendile sobivad;

| c) | müüja dokumenteerib sobivuse direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõikes 6 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

c)

müüja dokumenteerib sobivuse direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõikes 6 kirjeldatud viisil.

Olenemata esimesest lõigust võivad liikmesriigid ette näha, et nimetatud lõigu punktides a–c sätestatud tingimusi kohaldatakse omavahenditeks või teisendatavateks kohustusteks kvalifitseeruvate muude instrumentide müüjate suhtes.

2.   Kui lõikes 1 esitatud tingimused on täidetud ja asjaomase jaekliendi finantsinstrumentide portfelli väärtus ei ületa ostu ajal 500 000 eurot, tagab müüja jaekliendi poolt kooskõlas lõikega 3 esitatud teabe põhjal, et ostu ajal on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

| a) | jaeklient ei investeeri lõikes 1 osutatud kohustustesse kokku rohkem kui 10 % oma finantsinstrumentide portfellist; |
| --- | --- |

a)

jaeklient ei investeeri lõikes 1 osutatud kohustustesse kokku rohkem kui 10 % oma finantsinstrumentide portfellist;

| b) | ühte või mitmesse lõikes 1 osutatud kohustusse investeeritav esialgne miinimumsumma on vähemalt 10 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

ühte või mitmesse lõikes 1 osutatud kohustusse investeeritav esialgne miinimumsumma on vähemalt 10 000 eurot.

3.   Jaeklient esitab müüjale täpse teabe oma finantsinstrumentide portfelli kohta, sealhulgas teabe kõigi lõikes 1 osutatud kohustustesse tehtud investeeringute kohta.

4.   Lõigete 2 ja 3 kohaldamisel mõistetakse jaekliendi finantsinstrumentide portfelli all portfelli, mis koosneb rahahoiustest ja finantsinstrumentidest, v.a tagatisena antud finantsinstrumendid.

5.   Ilma et see piiraks direktiivi 2014/65/EL artiklit 25 ning erandina käesoleva artikli lõigete 1–4 nõuetest võivad liikmesriigid kehtestada selle asemel minimaalse nimiväärtuse, mis on lõikes 1 osutatud kohustuste puhul vähemalt 50 000 eurot, võttes arvesse oma turutingimusi ja -tavasid ning oma õigussüsteemis kehtivaid tarbijakaitsemeetmeid.

6.   Kui artikli 1 lõikes 1 osutatud ettevõtjate, kes on asutatud liikmesriigis ja peavad täitma artiklis 45e osutatud nõuet, koguvara väärtus ei ületa 50 miljardit eurot, võib asjaomane liikmesriik kohaldada erandina käesoleva artikli lõigete 1–5 nõuetest üksnes käesoleva artikli lõike 2 punktis b esitatud nõuet.

7.   Liikmesriikidelt ei nõuta käesoleva artikli kohaldamist lõikes 1 osutatud kohustuste suhtes, mis on emiteeritud enne 28. detsembrit 2020.“

| 17) | Artikkel 45 asendatakse järgmiste artiklitega:

  „Artikkel 45
  Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine ja arvutamine

  1.   Liikmesriigid tagavad, et krediidiasutused või investeerimisühingud ning artikli 1 lõike 1 punktis b, c ja d osutatud ettevõtjad täidavad igal ajal omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid vastavalt käesolevale artiklile ja artiklitele 45a–45i, kui see on nimetatud artiklitega nõutav.


  2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõue arvutatakse vastavalt artikli 45c lõikele 3, 5 või 7, nagu on asjakohane, omavahendite ja kõlblike kohustuste summana ning seda väljendatakse protsentidena järgmistest:






  a) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjaomase ettevõtja koguriskipositsioon, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning |
| --- | --- | --- |

17)

Artikkel 45 asendatakse järgmiste artiklitega:

„Artikkel 45

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine ja arvutamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et krediidiasutused või investeerimisühingud ning artikli 1 lõike 1 punktis b, c ja d osutatud ettevõtjad täidavad igal ajal omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid vastavalt käesolevale artiklile ja artiklitele 45a–45i, kui see on nimetatud artiklitega nõutav.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõue arvutatakse vastavalt artikli 45c lõikele 3, 5 või 7, nagu on asjakohane, omavahendite ja kõlblike kohustuste summana ning seda väljendatakse protsentidena järgmistest:

a)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjaomase ettevõtja koguriskipositsioon, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning

| b) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjaomase ettevõtja koguriskipositsiooni näitaja, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 429 ja 429a. |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjaomase ettevõtja koguriskipositsiooni näitaja, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 429 ja 429a.

Artikkel 45a

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisest vabastamine

1.   Olenemata artiklist 45 vabastavad kriisilahendusasutused artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude täitmisest hüpoteekkrediidiandjad, mida rahastatakse pandikirjadega ja mis liikmesriigi õiguse kohaselt ei tohi võtta vastu hoiuseid, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kõnealused krediidiandjad likvideeritakse liikmesriigi maksejõuetusmenetluses või mõnes muus menetluses, mis on nende krediidiandjate jaoks sätestatud ning mida nende krediidiandjate puhul rakendatakse artikli 38, 40 või 42 kohaselt, ning |
| --- | --- |

a)

kõnealused krediidiandjad likvideeritakse liikmesriigi maksejõuetusmenetluses või mõnes muus menetluses, mis on nende krediidiandjate jaoks sätestatud ning mida nende krediidiandjate puhul rakendatakse artikli 38, 40 või 42 kohaselt, ning

| b) | punktis a osutatud menetlused tagavad, et kõnealuste krediidiandjate võlausaldajad, sealhulgas asjakohasel juhul pandikirjade omanikud, katavad kahjumi viisil, mis vastab kriisilahenduse eesmärkidele. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud menetlused tagavad, et kõnealuste krediidiandjate võlausaldajad, sealhulgas asjakohasel juhul pandikirjade omanikud, katavad kahjumi viisil, mis vastab kriisilahenduse eesmärkidele.

2.   Artikli 45 lõikes 1 sätestatud nõude täitmisest vabastatud krediidiasutused või investeerimisühingud ei osale artikli 45e lõikes 1 osutatud konsolideerimises.

Artikkel 45b

Kriisilahendussubjektide kõlblikud kohustused

1.   Kohustused arvatakse kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka üksnes siis, kui need vastavad tingimustele, mis on esitatud määruse (EL) nr 575/2013 järgmistes artiklites:

| a) | artikkel 72a; |
| --- | --- |

a)

artikkel 72a;

| b) | artikkel 72b, välja arvatud lõike 2 punkt d, ning |
| --- | --- |

b)

artikkel 72b, välja arvatud lõike 2 punkt d, ning

| c) | artikkel 72c. |
| --- | --- |

c)

artikkel 72c.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust, kui käesolevas direktiivis osutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a või 92b nõuetele, käsitatakse nimetatud artiklite seisukohast kõlblikke kohustusi kõlblike kohustustena, mis on määratletud kõnealuse määruse artiklis 72k ning kindlaks määratud kooskõlas kõnealuse määruse II osa I jaotise 5a. peatükiga.

2.   Kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumendi tunnustega võlainstrumentidest (nt struktureeritud väärtpaberid) ning vastavad lõike 1 esimese lõigu tingimustele, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72a lõike 2 punkti l puhul, arvatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka ainult juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | võlainstrumendist tuleneva kohustuse põhisumma on emiteerimise ajal teada, see on fikseeritud või suurenev ja seda ei mõjuta tuletisinstrumendi tunnus ning võlainstrumendist ja tuletisinstrumendi tunnusest tuleneva kohustuse kogusuurust saab igapäevaselt hinnata, lähtudes krediidiriskita võrdväärse instrumendi aktiivsest ja likviidsest kahesuunalisest turust, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 104 ja 105, või |
| --- | --- |

a)

võlainstrumendist tuleneva kohustuse põhisumma on emiteerimise ajal teada, see on fikseeritud või suurenev ja seda ei mõjuta tuletisinstrumendi tunnus ning võlainstrumendist ja tuletisinstrumendi tunnusest tuleneva kohustuse kogusuurust saab igapäevaselt hinnata, lähtudes krediidiriskita võrdväärse instrumendi aktiivsest ja likviidsest kahesuunalisest turust, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 104 ja 105, või

| b) | võlainstrument sisaldab lepingulist tingimust, milles täpsustatakse, et nõude väärtus emitendi maksejõuetuse ja emitendi kriisilahenduse korral on fikseeritud või suurenev ning see ei ole suurem algselt makstud kohustuse summast. |
| --- | --- |

b)

võlainstrument sisaldab lepingulist tingimust, milles täpsustatakse, et nõude väärtus emitendi maksejõuetuse ja emitendi kriisilahenduse korral on fikseeritud või suurenev ning see ei ole suurem algselt makstud kohustuse summast.

Esimeses lõigus osutatud võlainstrumentide, sealhulgas nende tuletisinstrumendi tunnuste suhtes ei kohaldata tasaarvestuskokkulepet ja nende instrumentide väärtuse hindamisel ei kohaldata artikli 49 lõiget 3.

Esimeses lõigus osutatud kohustused arvatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka ainult kohustuste selles osas, mis vastab selle lõigu punktis a osutatud põhisummale või punktis b osutatud fikseeritud või suurenevale summale.

3.   Kui liidus asutatud tütarettevõtja emiteerib kohustusi olemasolevale aktsionärile, kes ei kuulu samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, ning nimetatud tütarettevõtja kuulub kriisilahendussubjektiga samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, arvatakse need kohustused selle kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | need emiteeritakse kooskõlas artikli 45f lõike 2 punktiga a; |
| --- | --- |

a)

need emiteeritakse kooskõlas artikli 45f lõike 2 punktiga a;

| b) | allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine selliste kohustuste puhul kooskõlas artikliga 59 või 62 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle; |
| --- | --- |

b)

allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine selliste kohustuste puhul kooskõlas artikliga 59 või 62 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle;

| c) | sellised kohustused ei ületa summat, mis saadakse:






  i) | kriisilahendussubjekti jaoks emiteeritud ja tema poolt kas otse või kaudselt teiste samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtjate kaudu ostetud kohustuste ning kooskõlas artikli 45f lõike 2 punktiga b emiteeritud omavahendite summa; |
| --- | --- | --- |

c)

sellised kohustused ei ületa summat, mis saadakse:

i)

kriisilahendussubjekti jaoks emiteeritud ja tema poolt kas otse või kaudselt teiste samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtjate kaudu ostetud kohustuste ning kooskõlas artikli 45f lõike 2 punktiga b emiteeritud omavahendite summa;

| ii) | kooskõlas artikli 45f lõikega 1 nõutav summa. |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas artikli 45f lõikega 1 nõutav summa.

4.   Ilma, et see piiraks artikli 45c lõikes 5 või artikli 45d lõike 1 punktis a sätestatud miinimumnõude kohaldamist, tagavad kriisilahendusasutused, et kriisilahendussubjektid, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 5 või 6, täidavad artiklis 45e osutatud nõudest osa, mis võrdub 8 %ga kohustuste kogusummast, sealhulgas omavahendid, kasutades omavahendeid ja allutatud kõlblikke kohustusi või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustusi. Kriisilahendusasutus võib lubada, et kriisilahendussubjektid, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 5 või 6, täidavad kohustuste kogusummast, sealhulgas omavahendid, väiksema osa kui 8 %, kuid suurema osa kui summa, mis saadakse valemi (1-X1/X2) x 8 % kohustuste kogusummast, kasutades omavahendeid, allutatud kõlblikke kohustusi või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustusi, eeldusel et on täidetud kõik määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõikes 3 sätestatud tingimused, kui, järgides kõnealuse määruse artikli 72b lõike 3 alusel võimalikku vähendamise piirmäära, kusjuures

| | X1 = 3,5 % koguriskipositsioonist, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3, ning |
| --- | --- |

X1 = 3,5 % koguriskipositsioonist, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3, ning

| | X2 = summa on 18 % koguriskipositsioonist, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3, ning kombineeritud puhvri nõude summa. |
| --- | --- |

X2 = summa on 18 % koguriskipositsioonist, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3, ning kombineeritud puhvri nõude summa.

Kui kriisilahendussubjekti puhul, kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 5, viib käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamine nõudeni, mis moodustab rohkem kui 27 % tema koguriskipositsioonist, piirab kriisilahendusasutus asjaomase kriisilahendussubjekti puhul seda osa artiklis 45e osutatud nõudest, mis täidetakse omavahenditega, allutatud kõlblike kohustuste või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustustega, summani, mis moodustab 27 % koguriskipositsioonist, kui kriisilahendusasutus on seisukohal, et

| a) | juurdepääsu kriisilahendusrahastule ei peeta kriisilahenduse kavas kõnealuse kriisilahendussubjekti puhul kriisilahenduse võimaluseks ning |
| --- | --- |

a)

juurdepääsu kriisilahendusrahastule ei peeta kriisilahenduse kavas kõnealuse kriisilahendussubjekti puhul kriisilahenduse võimaluseks ning

| b) | kui punkt a ei ole kohaldatav, võimaldab artiklis 45e osutatud nõue kriisilahendussubjektil täita artikli 44 lõikes 5 või 8 osutatud nõudeid. |
| --- | --- |

b)

kui punkt a ei ole kohaldatav, võimaldab artiklis 45e osutatud nõue kriisilahendussubjektil täita artikli 44 lõikes 5 või 8 osutatud nõudeid.

Kriisilahendusasutus võtab teises lõigus osutatud hindamise käigus arvesse ka asjaomase kriisilahendussubjekti ärimudelile ebaproportsionaalse mõju avaldumise ohtu.

Käesoleva lõike teist lõiku ei kohaldata kriisilahendussubjektide suhtes, kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 6.

5.   Kriisilahendussubjektide puhul, kes ei ole globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ega kriisilahendussubjektid, kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõikeid 5 või 6, võib kriisilahendusasutus otsustada, et osa artiklis 45e osutatud nõudest kuni summani, mis on kas 8 % ettevõtja kohustuste kogusummast, sealhulgas omavahendid, või lõikes 7 osutatud valemi alusel saadud summa, olenevalt sellest, kumb on suurem, täidetakse omavahenditega ja allutatud kõlblike kohustustega või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustustega, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud allutamata kohustustest tulenevate nõuete rahuldamisjärk on liikmesriigi maksejõuetusmenetluse nõuete hierarhias sama nagu teatavatel kohustustel, mille puhul allahindamise ja konverteerimise õigust vastavalt artikli 44 lõikele 2 või 3 ei kasutata; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud allutamata kohustustest tulenevate nõuete rahuldamisjärk on liikmesriigi maksejõuetusmenetluse nõuete hierarhias sama nagu teatavatel kohustustel, mille puhul allahindamise ja konverteerimise õigust vastavalt artikli 44 lõikele 2 või 3 ei kasutata;

| b) | on risk, et tulenevalt allahindamise ja konverteerimise õiguse kavandatud kasutamisest allutamata kohustuste puhul, mis ei ole välja jäetud allahindamise ja konverteerimise õiguste kasutamisest vastavalt artikli 44 lõikele 2 või 3, kannavad kõnealuste kohustustega seotud nõuetega võlausaldajad suuremat kahjumit, kui nad oleksid kandnud tavalises maksejõuetusmenetluses toimunud likvideerimise korral; |
| --- | --- |

b)

on risk, et tulenevalt allahindamise ja konverteerimise õiguse kavandatud kasutamisest allutamata kohustuste puhul, mis ei ole välja jäetud allahindamise ja konverteerimise õiguste kasutamisest vastavalt artikli 44 lõikele 2 või 3, kannavad kõnealuste kohustustega seotud nõuetega võlausaldajad suuremat kahjumit, kui nad oleksid kandnud tavalises maksejõuetusmenetluses toimunud likvideerimise korral;

| c) | omavahendite ja muude allutatud kohustuste summa ei ületa summat, mida on vaja tagamaks, et punktis b osutatud võlausaldajad ei kannaks suuremat kahjumit, kui nad oleksid vastasel korral kandnud tavalise maksejõuetusmenetluse käigus toimunud likvideerimise korral. |
| --- | --- |

c)

omavahendite ja muude allutatud kohustuste summa ei ületa summat, mida on vaja tagamaks, et punktis b osutatud võlausaldajad ei kannaks suuremat kahjumit, kui nad oleksid vastasel korral kandnud tavalise maksejõuetusmenetluse käigus toimunud likvideerimise korral.

Kui kriisilahendusasutus teeb kindlaks, et kõlblikke kohustusi sisaldavas kohustuste klassis moodustab selliste kohustuste summa, mis on välja arvatud või mis võidakse mõistliku tõenäosusega arvata välja allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamisest vastavalt artikli 44 lõikele 2 või 3, sellisest klassist enam kui 10 %, hindab kriisilahendusasutus käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud riski.

6.   Lõigete 4, 5 ja 7 kohaldamisel võetakse tuletisinstrumendist tulenevad kohustused arvesse kohustuste kogusummas, lähtudes sellest, et vastaspoole tasaarvestuse õigusi tunnustatakse täielikult.

Kriisilahendussubjekti omavahendid, mida kasutatakse kombineeritud puhvri nõude täitmiseks, on kõlblikud lõigetes 4, 5 ja 7 osutatud nõude täitmiseks.

7.   Erandina käesoleva artikli lõikest 4 võib kriisilahendusasutus otsustada, et käesoleva direktiivi artiklis 45e osutatud nõue täidetakse nende kriisilahendussubjektide poolt, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi artikli 45c lõiget 5 või 6, omavahenditega, allutatud kõlblike kohustustega või käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kohustustega, niivõrd, kuivõrd tulenevalt kriisilahendussubjekti kohustusest täita kombineeritud puhvri nõudeid ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92a ning käesoleva direktiivi artikli 45c lõikes 5 ja artiklis 45e osutatud nõudeid, ei ületa kõnealuste omavahendite, instrumentide ja kohustuste summa järgmistest summadest suuremat summat:

| a) | 8 % ettevõtja kohustuste, sealhulgas omavahendid, kogusummast või |
| --- | --- |

a)

8 % ettevõtja kohustuste, sealhulgas omavahendid, kogusummast või

| b) | summa, mis saadakse valemi Ax2+Bx2+C kohaldamisest, kus A, B ja C on järgmised suurused: | A = summa, mis tuleneb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud nõudest; |
| --- | --- | --- |

b)

summa, mis saadakse valemi Ax2+Bx2+C kohaldamisest, kus A, B ja C on järgmised suurused:

A = summa, mis tuleneb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud nõudest;

| | B = summa, mis tuleneb direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõudest; |
| --- | --- |

B = summa, mis tuleneb direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõudest;

| | C = summa, mis tuleneb kombineeritud puhvri nõudest. |
| --- | --- |

C = summa, mis tuleneb kombineeritud puhvri nõudest.

8.   Kriisilahendusasutus võib kasutada käesoleva artikli lõikes 7 osutatud õigust kriisilahendussubjektide suhtes, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 5 või 6 ning kelle puhul on täidetud üks käesoleva lõike teises lõigus sätestatud tingimustest, ning seda kuni 30 % kõigi kriisilahendussubjektide puhul, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 5 või 6 ning kelle puhul kriisilahendusasutus teeb kindlaks artiklis 45e osutatud nõude.

Kriisilahendusasutus kaalub järgmisi tingimusi:

| a) | eelneva kriisilahenduskõlblikkuse hindamise käigus on kindlaks tehtud kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssivad asjaolud ning et






  i) | pärast artikli 17 lõikes 5 osutatud meetmete võtmist ei ole kriisilahendusasutuse poolt nõutava aja jooksul võetud abimeetmeid või |
| --- | --- | --- |

a)

eelneva kriisilahenduskõlblikkuse hindamise käigus on kindlaks tehtud kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssivad asjaolud ning et

i)

pärast artikli 17 lõikes 5 osutatud meetmete võtmist ei ole kriisilahendusasutuse poolt nõutava aja jooksul võetud abimeetmeid või

| ii) | kindlakstehtud oluliselt pärssivat asjaolu ei saa kõrvaldada ühegi artikli 17 lõikes 5 osutatud meetme võtmisega ning käesoleva artikli lõikes 7 osutatud õiguse kasutamine kompenseeriks osaliselt või täielikult kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssiva asjaolu negatiivse mõju; |
| --- | --- |

ii)

kindlakstehtud oluliselt pärssivat asjaolu ei saa kõrvaldada ühegi artikli 17 lõikes 5 osutatud meetme võtmisega ning käesoleva artikli lõikes 7 osutatud õiguse kasutamine kompenseeriks osaliselt või täielikult kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssiva asjaolu negatiivse mõju;

| b) | kriisilahendusasutus leiab, et kriisilahendussubjekti eelistatud kriisilahendusstrateegia teostatavus ja usaldusväärsus on piiratud, arvestades ettevõtja suurust, vastastikust seotust, tema tegevuse laadi, ulatust, riski ja tegevuse keerukust, tema õiguslikku staatust ja aktsionäride struktuuri, või |
| --- | --- |

b)

kriisilahendusasutus leiab, et kriisilahendussubjekti eelistatud kriisilahendusstrateegia teostatavus ja usaldusväärsus on piiratud, arvestades ettevõtja suurust, vastastikust seotust, tema tegevuse laadi, ulatust, riski ja tegevuse keerukust, tema õiguslikku staatust ja aktsionäride struktuuri, või

| c) | direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõue kajastab asjaolu, et kriisilahendussubjekt, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi artikli 45c lõiget 5 või 6, kuulub 20 % kõige suurema riskitasemega krediidiasutuste ja investeerimisühingute hulka, kelle puhul kriisilahendusasutus teeb kindlaks käesoleva direktiivi artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude. |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõue kajastab asjaolu, et kriisilahendussubjekt, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi artikli 45c lõiget 5 või 6, kuulub 20 % kõige suurema riskitasemega krediidiasutuste ja investeerimisühingute hulka, kelle puhul kriisilahendusasutus teeb kindlaks käesoleva direktiivi artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude.

Esimeses ja teises lõigus osutatud protsendimäära kohaldamisel ümardab kriisilahendusasutus arvutamise tulemusel saadud arvu lähima täisarvuni.

Liikmesriigid võivad, võttes arvesse oma riigi pangandussektori eripära, sealhulgas eelkõige nende kriisilahendussubjektide arvu, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 5 või 6 ja kelle puhul liikmesriigi kriisilahendusasutus teeb kindlaks artiklis 45e osutatud nõude, määrata esimeses lõigus osutatud protsendimääraks suurema protsendimäära kui 30 %.

9.   Kriisilahendusasutus teeb lõikes 5 või 7 osutatud otsuse üksnes pärast pädeva asutusega konsulteerimist.

Otsuse tegemisel võtab kriisilahendusasutus arvesse ka järgmist:

| a) | kriisilahendussubjekti omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud kõlblike kohustuste turu sügavus, selliste instrumentide hinnastamine (olemasolu korral) ja otsuse järgimiseks vajalike tehingute tegemiseks vajaminev aeg; |
| --- | --- |

a)

kriisilahendussubjekti omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud kõlblike kohustuste turu sügavus, selliste instrumentide hinnastamine (olemasolu korral) ja otsuse järgimiseks vajalike tehingute tegemiseks vajaminev aeg;

| b) | selliste kõlblike kohustuste instrumentide summa, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele ning mille järelejäänud tähtaeg on lühem kui üks aasta alates kuupäevast, mil tehti otsus käesoleva artikli lõigetes 5 ja 7 osutatud nõuete kvantitatiivseks kohandamiseks; |
| --- | --- |

b)

selliste kõlblike kohustuste instrumentide summa, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele ning mille järelejäänud tähtaeg on lühem kui üks aasta alates kuupäevast, mil tehti otsus käesoleva artikli lõigetes 5 ja 7 osutatud nõuete kvantitatiivseks kohandamiseks;

| c) | nende instrumentide kättesaadavus ja summa, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõike 2 punkti d puhul; |
| --- | --- |

c)

nende instrumentide kättesaadavus ja summa, mis vastavad kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõike 2 punkti d puhul;

| d) | kas selliste kohustuste summa, mis on artikli 44 lõike 2 või 3 kohaselt välistatud allahindamise ja konverteerimise õiguse kohaldamisest ning millest tulenevate nõuete rahuldamisjärk on tavalises maksejõuetusmenetluses kõige esimesena rahuldatavate kõlblike kohustustega sama või need rahuldatakse pärast selliseid kõlblikke kohustusi, on oluline võrreldes kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustustega. Kui välistatud kohustuste summa ei ületa 5 % kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, ei loeta välistatud summat oluliseks. Kui summa ületab seda künnist, hindavad välistatud kohustuste olulisust kriisilahendusasutused; |
| --- | --- |

d)

kas selliste kohustuste summa, mis on artikli 44 lõike 2 või 3 kohaselt välistatud allahindamise ja konverteerimise õiguse kohaldamisest ning millest tulenevate nõuete rahuldamisjärk on tavalises maksejõuetusmenetluses kõige esimesena rahuldatavate kõlblike kohustustega sama või need rahuldatakse pärast selliseid kõlblikke kohustusi, on oluline võrreldes kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustustega. Kui välistatud kohustuste summa ei ületa 5 % kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, ei loeta välistatud summat oluliseks. Kui summa ületab seda künnist, hindavad välistatud kohustuste olulisust kriisilahendusasutused;

| e) | kriisilahendussubjekti ärimudel, rahastamismudel ja riskiprofiil ning stabiilsus ja majandusele kasu toomise suutlikkus ning |
| --- | --- |

e)

kriisilahendussubjekti ärimudel, rahastamismudel ja riskiprofiil ning stabiilsus ja majandusele kasu toomise suutlikkus ning

| f) | võimalike restruktureerimiskulude mõju kriisilahendussubjekti rekapitaliseerimisele. |
| --- | --- |

f)

võimalike restruktureerimiskulude mõju kriisilahendussubjekti rekapitaliseerimisele.

Artikkel 45c

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramine

1.   Artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude määrab pärast pädeva asutusega konsulteerimist kindlaks kriisilahendusasutus järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | vajadus tagada, et kriisilahenduse konsolideerimisgrupi suhtes saab kriisilahendusmenetluse läbi viia kriisilahenduse vahendite kriisilahendussubjekti suhtes kohaldamisega, rakendades vajaduse korral ja kooskõlas kriisilahenduse eesmärkidega kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit; |
| --- | --- |

a)

vajadus tagada, et kriisilahenduse konsolideerimisgrupi suhtes saab kriisilahendusmenetluse läbi viia kriisilahenduse vahendite kriisilahendussubjekti suhtes kohaldamisega, rakendades vajaduse korral ja kooskõlas kriisilahenduse eesmärkidega kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit;

| b) | vajadus asjakohasel juhul tagada, et kriisilahendussubjektil ja selle tütarettevõtjatel, kes on krediidiasutused, investeerimisühingud või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad, kuid mitte kriisilahendussubjektid, on piisavalt omavahendeid ja kõlblikke kohustusi, tagamaks, et juhul, kui nende suhtes kohaldatakse kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit või allahindamise ja konverteerimise õigust, saaks vastavalt katta kahjumi ja oleks võimalik taastada asjaomaste ettevõtjate koguomavahendite suhtarvu ja olenevalt olukorrast finantsvõimenduse määra tasemeni, mis võimaldab neil jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks neile on antud direktiivi 2013/36/EL või direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusluba; |
| --- | --- |

b)

vajadus asjakohasel juhul tagada, et kriisilahendussubjektil ja selle tütarettevõtjatel, kes on krediidiasutused, investeerimisühingud või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad, kuid mitte kriisilahendussubjektid, on piisavalt omavahendeid ja kõlblikke kohustusi, tagamaks, et juhul, kui nende suhtes kohaldatakse kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit või allahindamise ja konverteerimise õigust, saaks vastavalt katta kahjumi ja oleks võimalik taastada asjaomaste ettevõtjate koguomavahendite suhtarvu ja olenevalt olukorrast finantsvõimenduse määra tasemeni, mis võimaldab neil jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks neile on antud direktiivi 2013/36/EL või direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusluba;

| c) | vajadus tagada, et juhul kui kriisilahenduse kavas eeldatakse, et teatavad kõlblike kohustuste klassid võidakse käesoleva direktiivi artikli 44 lõike 3 alusel kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja jätta või kohustuste osalise üleandmise raames saajale täielikult üle anda, on kriisilahendussubjektil piisavalt omavahendeid ja muid kõlblikke kohustusi selleks, et katta kahjum ja tõsta oma koguomavahendite suhtarv ning asjakohasel juhul finantsvõimenduse määr uuesti tasemeni, mis võimaldab tal jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks talle on antud direktiivi 2013/36/EL või direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusluba; |
| --- | --- |

c)

vajadus tagada, et juhul kui kriisilahenduse kavas eeldatakse, et teatavad kõlblike kohustuste klassid võidakse käesoleva direktiivi artikli 44 lõike 3 alusel kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja jätta või kohustuste osalise üleandmise raames saajale täielikult üle anda, on kriisilahendussubjektil piisavalt omavahendeid ja muid kõlblikke kohustusi selleks, et katta kahjum ja tõsta oma koguomavahendite suhtarv ning asjakohasel juhul finantsvõimenduse määr uuesti tasemeni, mis võimaldab tal jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks talle on antud direktiivi 2013/36/EL või direktiivi 2014/65/EL kohaselt tegevusluba;

| d) | ettevõtja suurus, ärimudel, rahastamismudel ja riskiprofiil; |
| --- | --- |

d)

ettevõtja suurus, ärimudel, rahastamismudel ja riskiprofiil;

| e) | see, millises ulatuses oleks ettevõtja maksejõuetusel negatiivne mõju finantsstabiilsusele, sealhulgas mõju teistele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ülekandumise tõttu, tulenevalt ettevõtja seotusest kõnealuste teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjatega või ülejäänud finantssüsteemiga. |
| --- | --- |

e)

see, millises ulatuses oleks ettevõtja maksejõuetusel negatiivne mõju finantsstabiilsusele, sealhulgas mõju teistele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ülekandumise tõttu, tulenevalt ettevõtja seotusest kõnealuste teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjatega või ülejäänud finantssüsteemiga.

2.   Kui kriisilahenduse kavas on ette nähtud kriisilahenduse meetme võtmine või vastavalt artiklile 59 kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine artikli 10 lõikes 3 osutatud asjaomasele stsenaariumile tuginedes, peab artikli 45 lõikes 1 osutatud nõue võrduma summaga, mis on piisav järgmiseks:

| a) | kahjum, mida ettevõtja eeldatavasti kannab, kaetakse täielikult („kahjumi katmine“); |
| --- | --- |

a)

kahjum, mida ettevõtja eeldatavasti kannab, kaetakse täielikult („kahjumi katmine“);

| b) | kriisilahendussubjekt ja selle tütarettevõtjad, kes on krediidiasutused, investeerimisühingud või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad, kuid mitte kriisilahendussubjektid, rekapitaliseeritakse tasemeni, mis võimaldab neil jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks neile on antud direktiivi 2013/36/EL, direktiivi 2014/65/EL või samaväärse seadusandliku akti kohaselt tegevusluba sobivaks ajavahemikuks, ent mitte kauemaks kui üks aasta („rekapitaliseerimine“). |
| --- | --- |

b)

kriisilahendussubjekt ja selle tütarettevõtjad, kes on krediidiasutused, investeerimisühingud või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad, kuid mitte kriisilahendussubjektid, rekapitaliseeritakse tasemeni, mis võimaldab neil jätkuvalt vastata tegevusloa tingimustele ja jätkata tegevusi, mille jaoks neile on antud direktiivi 2013/36/EL, direktiivi 2014/65/EL või samaväärse seadusandliku akti kohaselt tegevusluba sobivaks ajavahemikuks, ent mitte kauemaks kui üks aasta („rekapitaliseerimine“).

Kui kriisilahenduse kavas on ette nähtud, et ettevõtja likvideeritakse tavalises maksejõuetusmenetluses või mõnes muus võrdväärses riigisiseses menetluses, hindab kriisilahendusasutus, kas kõnealuse ettevõtja puhul on õigustatud piirata artikli 45 lõikes 1 osutatud nõuet, nii et see ei ületaks summat, mis on piisav kahjumi katmiseks vastavalt esimese lõigu punktile a.

Kriisilahendusasutuse hindamise käigus analüüsitakse eelkõige teises lõigus osutatud piirangut seoses võimaliku mõjuga finantsstabiilsusele ja ülekandumise riskile finantssüsteemis.

3.   Kriisilahendussubjektide puhul on lõike 2 esimeses lõigus osutatud summa järgmine:

| a) | artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 45 lõike 2 punktile a järgmiste summa:






  i) | kriisilahenduse käigus kaetava kahjumi summa, mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti c ja direktiivi 2013/36/EL artikli 104a kohastele kriisilahendussubjekti suhtes kohaldatavatele nõuetele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil, ning |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 45 lõike 2 punktile a järgmiste summa:

i)

kriisilahenduse käigus kaetava kahjumi summa, mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti c ja direktiivi 2013/36/EL artikli 104a kohastele kriisilahendussubjekti suhtes kohaldatavatele nõuetele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil, ning

| ii) | rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab kriisilahendusest tuleneval kriisilahenduse konsolideerimisgrupil taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud koguomavahendite suhtarvu nõudele ja direktiivi 2013/36/EL artikli 104a kohasele nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist, ning |
| --- | --- |

ii)

rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab kriisilahendusest tuleneval kriisilahenduse konsolideerimisgrupil taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud koguomavahendite suhtarvu nõudele ja direktiivi 2013/36/EL artikli 104a kohasele nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist, ning

| b) | artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 45 lõike 2 punktile b järgmiste summa:






  i) | kahjumi summa, mis kaetakse kriisilahenduse käigus ja mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d kohasele kriisilahendussubjekti finantsvõimenduse määra nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil, ning |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 45 lõike 2 punktile b järgmiste summa:

i)

kahjumi summa, mis kaetakse kriisilahenduse käigus ja mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d kohasele kriisilahendussubjekti finantsvõimenduse määra nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil, ning

| ii) | rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab kriisilahendusest tuleneval kriisilahenduse konsolideerimisgrupil taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist. |
| --- | --- |

ii)

rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab kriisilahendusest tuleneval kriisilahenduse konsolideerimisgrupil taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist.

Artikli 45 lõike 2 punkti a kohaldamisel väljendatakse artikli 45 lõike 1 kohast nõuet protsendina, mis saadakse käesoleva lõike esimese lõigu punkti a kohaselt arvutatud summa jagamisel koguriskipositsiooniga.

Artikli 45 lõike 2 punkti b kohaldamisel väljendatakse artikli 45 lõike 1 kohast nõuet protsendina, mis saadakse käesoleva lõike esimese lõigu punkti b kohaselt arvutatud summa jagamisel finantsvõimenduse määra riskipositsiooni näitajaga.

Kriisilahendusasutus võtab käesoleva lõike esimese lõigu punktis b sätestatud individuaalse nõude kehtestamisel arvesse artikli 37 lõikes 10 ning artikli 44 lõigetes 5 ja 8 osutatud nõudeid.

Eelmistes lõikudes osutatud rekapitaliseerimise summade määramisel kriisilahendusasutus:

| a) | kasutab asjakohase koguriskipositsiooni või koguriskipositsiooni näitaja kohta teatatud kõige hiljutisemaid väärtusi, mis on kohandatud võimalike muutustega, mis tulenevad kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meetmetest, ning |
| --- | --- |

a)

kasutab asjakohase koguriskipositsiooni või koguriskipositsiooni näitaja kohta teatatud kõige hiljutisemaid väärtusi, mis on kohandatud võimalike muutustega, mis tulenevad kriisilahenduse kavas ette nähtud kriisilahenduse meetmetest, ning

| b) | kohandab pärast pädeva asutusega konsulteerimist direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kehtivale nõudele vastavat summat alla- või ülespoole, et määrata kindlaks kriisilahendusaluse ettevõtja suhtes pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist kohalduv nõue. |
| --- | --- |

b)

kohandab pärast pädeva asutusega konsulteerimist direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kehtivale nõudele vastavat summat alla- või ülespoole, et määrata kindlaks kriisilahendusaluse ettevõtja suhtes pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist kohalduv nõue.

Kriisilahendusasutusel on võimalik suurendada esimese lõigu punkti a alapunktis ii sätestatud nõuet sobiva summa võrra, mis on vajalik tagamaks, et ettevõtja on võimeline säilitama pärast kriisilahendust sobival ajavahemikul, mis ei ole pikem kui üks aasta, piisava turuusalduse.

Kui kohaldatakse käesoleva lõike kuuendat lõiku, peab kõnealuses lõigus osutatud summa võrduma pärast kriisilahenduse vahendite kohaldamist kohaldatava kombineeritud puhvri nõudega, millest on maha arvatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkti 6 alapunktis a osutatud summa.

Käesoleva lõike kuuendas lõigus osutatud summat kohandatakse allapoole, kui kriisilahendusasutus teeb pärast pädeva asutusega konsulteerimist kindlaks, et oleks teostatav ja usutav, et väiksem summa on piisav, et säilitada pärast kriisilahendusstrateegia rakendamist turu usaldus ning tagada krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtja kriitiliste majandusfunktsioonide täitmise jätkuvus ning juurdepääs rahastamisele, ilma et kasutataks erakorralist avaliku sektori finantstoetust, välja arvatud kooskõlas artikli 44 lõigetega 5 ja 8 ning artikli 101 lõikega 2 kriisilahendusrahastust tehtavad maksed. Seda summat kohandatakse ülespoole, kui kriisilahendusasutus teeb pärast pädeva asutusega konsulteerimist kindlaks, et suurem summa on vajalik, et säilitada asjakohasel ajavahemikul, mis ei ole pikem kui üks aasta, piisav turuusaldus ning tagada krediidiasutuse või investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtja kriitiliste majandusfunktsioonide täitmise jätkuvus ja juurdepääs rahastamisele, ilma et kasutataks erakorralist avaliku sektori finantstoetust, välja arvatud kooskõlas artikli 44 lõigetega 5 ja 8 ning artikli 101 lõikega 2 kriisilahendusrahastust tehtavad maksed.

4.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada kriisilahendusasutuste kasutatavat metoodikat direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõude ning kombineeritud puhvri nõude hindamiseks kriisilahendussubjektide jaoks kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud tasandil, kui kriisilahenduse konsolideerimisgrupi suhtes ei kohaldata kõnealuse direktiivi alusel neid nõudeid.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab nimetatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1093/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

5.   Kriisilahendussubjektide puhul, kelle suhtes ei kohaldata määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 92a ja kes kuuluvad kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, mille koguvarade maht on suurem kui 100 miljardit eurot, on käesoleva artikli lõikes 3 osutatud nõude tase vähemalt võrdne

| a) | 13,5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 45 lõike 2 punktiga a, ja |
| --- | --- |

a)

13,5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 45 lõike 2 punktiga a, ja

| b) | 5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 45 lõike 2 punktiga b. |
| --- | --- |

b)

5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 45 lõike 2 punktiga b.

Erandina artiklist 45b peavad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kriisilahendussubjektid täitma käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud nõude taseme, mis on võrdne 13,5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 45 lõike 2 punktiga a, ja 5 %ga, kui see arvutatakse kooskõlas artikli 45 lõike 2 punktiga b, kasutades omavahendeid, allutatud kõlblikke kohustusi või käesoleva direktiivi artikli 45b lõikes 3 osutatud kohustusi.

6.   Kriisilahendusasutus võib pärast pädeva asutusega konsulteerimist otsustada kohaldada käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud nõudeid kriisilahendussubjekti suhtes, kelle suhtes ei kohaldata määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 92a, kuid kes kuulub kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, mille koguvarade maht on väiksem kui 100 miljardit eurot, ja kes võib kriisilahendusasutuse hinnangul mõistliku tõenäosusega põhjustada maksejõuetuse korral süsteemse riski.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud otsuse tegemisel võtab kriisilahendusasutus arvesse

| a) | hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis; |
| --- | --- |

a)

hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis;

| b) | kõlblike kohustuste kapitaliturgudele juurdepääsu piiratuse ulatust; |
| --- | --- |

b)

kõlblike kohustuste kapitaliturgudele juurdepääsu piiratuse ulatust;

| c) | ulatust, mil kriisilahendussubjekt tugineb esimese taseme põhiomavahenditele, et täita artiklis 45e osutatud nõue. |
| --- | --- |

c)

ulatust, mil kriisilahendussubjekt tugineb esimese taseme põhiomavahenditele, et täita artiklis 45e osutatud nõue.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohase otsuse puudumine ei piira otsuse tegemist artikli 45b lõike 5 kohaselt.

7.   Ettevõtjate puhul, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, on lõike 2 esimeses lõigus osutatud summa järgmine:

| a) | artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 45 lõike 2 punktile a järgmiste summa:






  i) | kaetava kahjumi summa, mis vastab ettevõtjale kohaldatavatele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti c ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõuetele, ja |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 45 lõike 2 punktile a järgmiste summa:

i)

kaetava kahjumi summa, mis vastab ettevõtjale kohaldatavatele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti c ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõuetele, ja

| ii) | rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab ettevõtjal taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud koguomavahendite suhtarvu nõudele ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõudele pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 59 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust, ning |
| --- | --- |

ii)

rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab ettevõtjal taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c osutatud koguomavahendite suhtarvu nõudele ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõudele pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 59 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust, ning

| b) | artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 45 lõike 2 punktile b järgmiste summa:






  i) | kaetava kahjumi summa, mis vastab ettevõtjale kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele, ja |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude arvutamisel vastavalt artikli 45 lõike 2 punktile b järgmiste summa:

i)

kaetava kahjumi summa, mis vastab ettevõtjale kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele, ja

| ii) | rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab ettevõtjal taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 59 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust. |
| --- | --- |

ii)

rekapitaliseerimise summa, mis võimaldab ettevõtjal taastada vastavus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d osutatud finantsvõimenduse määra nõudele pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 59 või pärast kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust.

Artikli 45 lõike 2 punkti a kohaldamisel väljendatakse artikli 45 lõike 1 kohast nõuet protsendina, mis saadakse käesoleva lõike esimese lõigu punkti a kohaselt arvutatud summa jagamisel koguriskipositsiooniga.

Artikli 45 lõike 2 punkti b kohaldamisel väljendatakse artikli 45 lõike 1 kohast nõuet protsendina, mis saadakse käesoleva lõike esimese lõigu punkti b kohaselt arvutatud summa jagamisel finantsvõimenduse koguriskipositsiooni näitajaga.

Kriisilahendusasutus võtab käesoleva lõike esimese lõigu punktis b sätestatud individuaalse nõude kehtestamisel arvesse artikli 37 lõikes 10 ning artikli 44 lõigetes 5 ja 8 osutatud nõudeid.

Eelnevates lõikudes osutatud rekapitaliseerimise summade määramisel kriisilahendusasutus:

| a) | kasutab asjakohase koguriskipositsiooni või koguriskipositsiooni näitaja kohta teatatud kõige hilisemaid väärtusi, mis on kohandatud võimalike muutustega, mis tulenevad kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmetest, ning |
| --- | --- |

a)

kasutab asjakohase koguriskipositsiooni või koguriskipositsiooni näitaja kohta teatatud kõige hilisemaid väärtusi, mis on kohandatud võimalike muutustega, mis tulenevad kriisilahenduse kavas ette nähtud meetmetest, ning

| b) | kohandab pärast pädeva asutusega konsulteerimist direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kehtivale nõudele vastavat summat alla- või ülespoole, et määrata kindlaks asjaomase ettevõtja suhtes pärast käesoleva direktiivi artikli 59 kohaselt asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust kohaldatav nõue. |
| --- | --- |

b)

kohandab pärast pädeva asutusega konsulteerimist direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud kehtivale nõudele vastavat summat alla- või ülespoole, et määrata kindlaks asjaomase ettevõtja suhtes pärast käesoleva direktiivi artikli 59 kohaselt asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust kohaldatav nõue.

Kriisilahendusasutusel on võimalik suurendada käesoleva lõike esimese lõigu punkti a alapunktis ii sätestatud nõuet sobiva summaga, mis on vajalik tagamaks, et pärast artikli 59 kohaselt asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist on ettevõtja võimeline säilitama sobival ajavahemikul, mis ei ole pikem kui üks aasta, piisava turuusalduse.

Kui kohaldatakse käesoleva lõike kuuendat lõiku, peab nimetatud lõigus osutatud summa võrduma pärast käesoleva direktiivi artiklis 59 osutatud õiguse kasutamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust kohaldatava kombineeritud puhvri nõudega, millest on maha arvatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkti 6 osutatud alapunktis a osutatud nõue.

Käesoleva lõike kuuendas lõigus osutatud summat kohandatakse allapoole, kui kriisilahendusasutus teeb pärast pädeva asutusega konsulteerimist kindlaks, et oleks teostatav ja usutav, et väiksem summa on piisav, et tagada pärast artiklis 59 osutatud õiguse kasutamist või kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendust turu usaldus ning tagada krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtja kriitiliste majandusfunktsioonide täitmise jätkuvus ning juurdepääs rahastamisele, ilma et kasutataks erakorralist avaliku sektori finantstoetust, välja arvatud kooskõlas artikli 44 lõigetega 5 ja 8 ning artikli 101 lõikega 2 kriisilahendusrahastust tehtavad maksed. Seda summat kohandatakse ülespoole, kui kriisilahendusasutus teeb pärast pädeva asutusega konsulteerimist kindlaks, et suurem summa on vajalik, et säilitada sobival ajavahemikul, mis ei ole pikem kui üks aasta, piisav turuusaldus ning tagada krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtja kriitiliste majandusfunktsioonide täitmise jätkuvus ning juurdepääs rahastamisele, ilma et kasutataks erakorralist avaliku sektori finantstoetust, välja arvatud kooskõlas artikli 44 lõigetega 5 ja 8 ning artikli 101 lõikega 2 kriisilahendusrahastust tehtavad maksed.

8.   Kui kriisilahendusasutus eeldab, et teatavad kõlblike kohustuste klassid võidakse mõistliku tõenäosusega täielikult või osaliselt artikli 44 lõike 3 alusel kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja jätta või need võidakse kohustuste osalise üleandmise raames saajale täielikult üle anda, täidetakse artikli 45 lõikes 1 osutatud nõue kasutades omavahendeid või muid kõlblikke kohustusi, mis on piisavad, et

| a) | katta artikli 44 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud välja jäetud kohustuste summa; |
| --- | --- |

a)

katta artikli 44 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud välja jäetud kohustuste summa;

| b) | tagada, et lõikes 2 osutatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

b)

tagada, et lõikes 2 osutatud tingimused on täidetud.

9.   Kriisilahendusasutuse otsuses kehtestada käesoleva artikli kohaselt omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue esitatakse kõnealuse otsuse põhjendused, sealhulgas käesoleva artikli lõigetes 2–8 osutatud elementide täielik hinnang, ning kriisilahendusasutus vaatab selle põhjendamatu viivituseta läbi, et võtta arvesse võimalikke muutusi direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõude tasemes.

10.   Käesoleva artikli lõigete 3 ja 7 kohaldamisel tõlgendatakse kapitalinõudeid vastavalt sellele, kuidas pädevad asutused kohaldavad üleminekusätteid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 X osa I jaotise 1., 2. ja 4. peatükis ning liikmesriikide õigusaktides, millega kasutatakse kõnealuse määrusega pädevatele asutustele antud valikuvõimalusi.

Artikkel 45d

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramine globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kriisilahendussubjektide jaoks ja kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liidus asuvate oluliste tütarettevõtjate jaoks

1.   Artikli 45 lõikes 1 osutatud nõue, mida kohaldatakse kriisilahendussubjekti suhtes, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või sellise ettevõtja osa, koosneb järgmisest:

| a) | määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 494 osutatud nõuded ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 494 osutatud nõuded ning

| b) | mis tahes täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue, mille kriisilahendusasutus on ettevõtjale määranud vastavalt käesoleva artikli lõikele 3. |
| --- | --- |

b)

mis tahes täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue, mille kriisilahendusasutus on ettevõtjale määranud vastavalt käesoleva artikli lõikele 3.

2.   Artikli 45 lõikes 1 osutatud nõue kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liidus asuvate oluliste tütarettevõtjate jaoks koosneb järgmisest:

| a) | määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92b ja 494 osutatud nõuded ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92b ja 494 osutatud nõuded ning

| b) | mis tahes täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue, mille kriisilahendusasutus on määranud nimetatud süsteemselt olulisele ettevõtjale vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ning mida täidetakse omavahendite ja kohustustega, mis vastavad artikli 45f ja artikli 89 lõike 2 tingimustele. |
| --- | --- |

b)

mis tahes täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue, mille kriisilahendusasutus on määranud nimetatud süsteemselt olulisele ettevõtjale vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ning mida täidetakse omavahendite ja kohustustega, mis vastavad artikli 45f ja artikli 89 lõike 2 tingimustele.

3.   Kriisilahendusasutus kehtestab lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis b osutatud täiendava omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude ai

| a) | juhul, kui käesoleva artikli lõike 1 punktis a või lõike 2 punktis a osutatud nõue ei ole piisav, et täita artiklis 45c sätestatud tingimused, ning |
| --- | --- |

a)

juhul, kui käesoleva artikli lõike 1 punktis a või lõike 2 punktis a osutatud nõue ei ole piisav, et täita artiklis 45c sätestatud tingimused, ning

| b) | määral, mil sellega tagatakse artiklis 45c sätestatud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

b)

määral, mil sellega tagatakse artiklis 45c sätestatud tingimuste täitmine.

4.   Artikli 45h lõike 2 kohaldamisel, kui rohkem kui üks samasse globaalsesse süsteemselt olulisse ettevõtjasse kuuluv globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus on kriisilahendussubjekt, arvutavad asjaomased kriisilahendusasutused lõikes 3 osutatud summa:

| a) | iga kriisilahendussubjekti puhul; |
| --- | --- |

a)

iga kriisilahendussubjekti puhul;

| b) | liidus tegutseva emaettevõtja puhul, nagu see oleks globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ainus kriisilahendussubjekt. |
| --- | --- |

b)

liidus tegutseva emaettevõtja puhul, nagu see oleks globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ainus kriisilahendussubjekt.

5.   Kriisilahendusasutuse otsuses kehtestada käesoleva artikli lõike 1 punkti b või käesoleva artikli lõike 2 punkti b alusel täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue esitatakse kõnealuse otsuse põhjendused, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 3 osutatud elementide täielik hinnang, ning kriisilahendusasutus vaatab selle põhjendamatu viivituseta läbi, et võtta arvesse võimalikke muutusi kriisilahenduse konsolideerimisgrupi või kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate oluliste liidus asuvate tütarettevõtjate suhtes kohaldatava direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõude tasemes.

Artikkel 45e

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine kriisilahendussubjektide suhtes

1.   Kriisilahendussubjektid täidavad artiklites 45b–45d sätestatud nõudeid kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil konsolideeritud alusel.

2.   Kriisilahendusasutus määrab kindlaks artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude, mida kohaldatakse kriisilahendussubjekti suhtes konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil vastavalt artiklile 45h, tehes seda artiklites 45b–45d sätestatud nõuete alusel ja selle alusel, kas konsolideerimisgruppi kuuluvate kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate kriisilahendus toimub kriisilahenduse kava kohaselt eraldi.

3.   Artikli 2 lõike 1 punkti 83b alapunkti b kohaselt tuvastatud kriisilahenduse konsolideerimisgruppide puhul otsustab asjaomane kriisilahendusasutus olenevalt solidaarsusmehhanismi ja eelistatud kriisilahendusstrateegia elementidest, millised kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtjad peavad järgima artikli 45c lõikeid 3 ja 5 ning artikli 45d lõiget 1, tagamaks, et kriisilahenduse konsolideerimisgrupp tervikuna täidab käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 nõudeid, ja kuidas sellised ettevõtjad peavad seda kooskõlas kriisilahenduse kavaga tegema.

Artikkel 45f

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamine ettevõtjate suhtes, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid

1.   Krediidiasutused või investeerimisühingud, kes on kriisilahendussubjekti või kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtjad, ent ei ole ise kriisilahendussubjektid, täidavad artiklis 45c sätestatud nõudeid individuaalselt.

Kriisilahendusasutus võib pärast pädeva asutusega konsulteerimist otsustada kohaldada käesolevas artiklis sätestatud nõuet artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja suhtes, kes on kriisilahendussubjekti tütarettevõtja ja ei ole ise kriisilahendussubjekt.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust täidavad liidus tegutsevad emaettevõtjad, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, ent on kolmanda riigi ettevõtjate tütarettevõtjad, artiklites 45c ja 45d sätestatud nõudeid konsolideeritud alusel.

Artikli 2 lõike 1 punkti 83b alapunkti b kohaselt tuvastatud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi puhul järgivad need krediidiasutused, kes on keskasutusega püsivalt seotud, kuid kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, keskasutus, kes ei ole ise kriisilahendussubjekt, ja kõik kriisilahendussubjektid, kelle suhtes ei kohaldata artikli 45e lõike 3 kohast nõuet, artikli 45c lõiget 7 individuaalselt.

Artikli 45 lõikes 1 osutatud nõue, mida kohaldatakse käesolevas lõikes osutatud ettevõtjate suhtes, määratakse kindaks vastavalt artiklile 45h ja artiklile 89, kui see on kohaldatav, ning artiklis 45c sätestatud nõuete alusel.

2.   Artikli 45 lõikes 1 osutatud nõue käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ettevõtjatele täidetakse ühe või mitme järgmisega:

| a) | kohustused:






  i) | mis on emiteeritud kriisilahendussubjekti jaoks ja mille see on ostnud kas otse või kaudselt sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjate kaudu, kes ostsid kohustused käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluvalt ettevõtjalt, või mis on emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluva olemasoleva aktsionäri jaoks ja mille see on ostnud, tingimusel et allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamine vastavalt artiklitele 59–62 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle; |
| --- | --- | --- |

a)

kohustused:

i)

mis on emiteeritud kriisilahendussubjekti jaoks ja mille see on ostnud kas otse või kaudselt sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjate kaudu, kes ostsid kohustused käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluvalt ettevõtjalt, või mis on emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluva olemasoleva aktsionäri jaoks ja mille see on ostnud, tingimusel et allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamine vastavalt artiklitele 59–62 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle;

| ii) | mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud kõlblikkuskriteeriumidele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõike 2 punktide b, c, k, l ja m ning lõigete 3–5 puhul; |
| --- | --- |

ii)

mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud kõlblikkuskriteeriumidele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72b lõike 2 punktide b, c, k, l ja m ning lõigete 3–5 puhul;

| iii) | millest tulenevad nõuded rahuldatakse tavalises maksejõuetusmenetluses pärast kohustusi, mis ei vasta punktis i osutatud tingimusele ega ole kõlblikud omavahendite nõude täitmiseks; |
| --- | --- |

iii)

millest tulenevad nõuded rahuldatakse tavalises maksejõuetusmenetluses pärast kohustusi, mis ei vasta punktis i osutatud tingimusele ega ole kõlblikud omavahendite nõude täitmiseks;

| iv) | mille suhtes kohaldatakse vastavalt artiklitele 59–62 allahindamise ja konverteerimise õigust viisil, mis on kooskõlas kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendusstrateegiaga, eelkõige mõjutamata kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle; |
| --- | --- |

iv)

mille suhtes kohaldatakse vastavalt artiklitele 59–62 allahindamise ja konverteerimise õigust viisil, mis on kooskõlas kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendusstrateegiaga, eelkõige mõjutamata kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle;

| v) | mille omandamist ei rahasta otse ega kaudselt käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluv ettevõtja; |
| --- | --- |

v)

mille omandamist ei rahasta otse ega kaudselt käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluv ettevõtja;

| vi) | mida reguleerivad sätted ei osuta otse ega kaudselt sellele, et käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluv ettevõtja võib kohustusi tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta muul juhul kui ettevõtja maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning ettevõtja ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil; |
| --- | --- |

vi)

mida reguleerivad sätted ei osuta otse ega kaudselt sellele, et käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluv ettevõtja võib kohustusi tagasi kutsuda, lunastada, tagasi maksta või tagasi osta muul juhul kui ettevõtja maksejõuetuse või likvideerimise korral, ning ettevõtja ei osuta sellele ka ühelgi muul viisil;

| vii) | mida reguleerivate sätetega ei anta omanikule õigust kiirendada intresside või põhisumma tulevasi kavakohaseid makseid, välja arvatud käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluva ettevõtja maksejõuetuse või likvideerimise korral; |
| --- | --- |

vii)

mida reguleerivate sätetega ei anta omanikule õigust kiirendada intresside või põhisumma tulevasi kavakohaseid makseid, välja arvatud käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluva ettevõtja maksejõuetuse või likvideerimise korral;

| viii) | millelt tehtavate intressi- või dividendimaksete suurust ei muudeta käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluva ettevõtja või selle emaettevõtja krediidikvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

viii)

millelt tehtavate intressi- või dividendimaksete suurust ei muudeta käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluva ettevõtja või selle emaettevõtja krediidikvaliteedi alusel;

| b) | omavahendid järgmiselt:






  i) | esimese taseme põhiomavahendid ja |
| --- | --- | --- |

b)

omavahendid järgmiselt:

i)

esimese taseme põhiomavahendid ja

| ii) | muud omavahendid, mis on






  — | emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtjate jaoks ja mille need on ostnud või |
| --- | --- | --- |

ii)

muud omavahendid, mis on

—

emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtjate jaoks ja mille need on ostnud või

| — | emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluvate ettevõtjate jaoks ja mille need on ostnud, tingimusel et allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine vastavalt artiklitele 59–62 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle. |
| --- | --- |

—

emiteeritud samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluvate ettevõtjate jaoks ja mille need on ostnud, tingimusel et allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine vastavalt artiklitele 59–62 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle.

3.   Sellise tütarettevõtja kriisilahendusasutus, kes ei ole kriisilahendussubjekt, võib loobuda käesoleva artikli kohaldamisest vastava tütarettevõtja suhtes, kui:

| a) | nii tütarettevõtja kui ka kriisilahendussubjekt on asutatud samas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

a)

nii tütarettevõtja kui ka kriisilahendussubjekt on asutatud samas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| b) | kriisilahendussubjekt täidab artiklis 45e osutatud nõuet; |
| --- | --- |

b)

kriisilahendussubjekt täidab artiklis 45e osutatud nõuet;

| c) | puuduvad praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele kriisilahendussubjektilt tütarettevõtjale, kelle suhtes on vastavalt artikli 59 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, eelkõige juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes on võetud kriisilahenduse meede; |
| --- | --- |

c)

puuduvad praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele kriisilahendussubjektilt tütarettevõtjale, kelle suhtes on vastavalt artikli 59 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, eelkõige juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes on võetud kriisilahenduse meede;

| d) | kriisilahendussubjekt tõendab pädevale asutusele teda rahuldaval viisil, et tütarettevõtja juhtimine vastab usaldatavusnõuetele, ja on pädeva asutuse nõusolekul kinnitanud, et ta tagab tütarettevõtja võetud siduvate kohustuste täitmise, või ei ole tütarettevõtjaga seonduvad riskid märkimisväärse tähtsusega; |
| --- | --- |

d)

kriisilahendussubjekt tõendab pädevale asutusele teda rahuldaval viisil, et tütarettevõtja juhtimine vastab usaldatavusnõuetele, ja on pädeva asutuse nõusolekul kinnitanud, et ta tagab tütarettevõtja võetud siduvate kohustuste täitmise, või ei ole tütarettevõtjaga seonduvad riskid märkimisväärse tähtsusega;

| e) | kriisilahendussubjekti riskide hindamise, mõõtmise ja kontrollimise protseduurid hõlmavad ka tütarettevõtjat; |
| --- | --- |

e)

kriisilahendussubjekti riskide hindamise, mõõtmise ja kontrollimise protseduurid hõlmavad ka tütarettevõtjat;

| f) | kriisilahendussubjektile kuulub enam kui 50 % tütarettevõtja aktsiate või osadega seotud hääleõigustest või kriisilahendussubjektil on õigus määrata ametisse või vabastada ametist enamik tütarettevõtja juhtorgani liikmetest. |
| --- | --- |

f)

kriisilahendussubjektile kuulub enam kui 50 % tütarettevõtja aktsiate või osadega seotud hääleõigustest või kriisilahendussubjektil on õigus määrata ametisse või vabastada ametist enamik tütarettevõtja juhtorgani liikmetest.

4.   Sellise tütarettevõtja kriisilahendusasutus, kes ei ole kriisilahendussubjekt, võib samuti loobuda käesoleva artikli kohaldamisest vastava tütarettevõtja suhtes, kui:

| a) | nii tütarettevõtja kui ka selle emaettevõtja on asutatud samas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

a)

nii tütarettevõtja kui ka selle emaettevõtja on asutatud samas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| b) | emaettevõtja täidab artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude konsolideeritud alusel selles liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

emaettevõtja täidab artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude konsolideeritud alusel selles liikmesriigis;

| c) | puuduvad praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele emaettevõtjalt tütarettevõtjale, kelle suhtes on vastavalt artikli 59 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, eelkõige juhul, kui emaettevõtja suhtes on võetud kriisilahenduse meede või kasutatud artikli 59 lõikes 1 osutatud õigusi; |
| --- | --- |

c)

puuduvad praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele emaettevõtjalt tütarettevõtjale, kelle suhtes on vastavalt artikli 59 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, eelkõige juhul, kui emaettevõtja suhtes on võetud kriisilahenduse meede või kasutatud artikli 59 lõikes 1 osutatud õigusi;

| d) | emaettevõtja tõendab pädevale asutusele seda rahuldaval viisil, et tütarettevõtja juhtimine vastab usaldatavusnõuetele, ja on pädeva asutuse nõusolekul kinnitanud, et ta tagab tütarettevõtja võetud siduvate kohustuste täitmise, või ei ole tütarettevõtjaga seonduvad riskid märkimisväärse tähtsusega; |
| --- | --- |

d)

emaettevõtja tõendab pädevale asutusele seda rahuldaval viisil, et tütarettevõtja juhtimine vastab usaldatavusnõuetele, ja on pädeva asutuse nõusolekul kinnitanud, et ta tagab tütarettevõtja võetud siduvate kohustuste täitmise, või ei ole tütarettevõtjaga seonduvad riskid märkimisväärse tähtsusega;

| e) | emaettevõtja riskide hindamise, mõõtmise ja kontrollimise protseduurid hõlmavad ka tütarettevõtjat; |
| --- | --- |

e)

emaettevõtja riskide hindamise, mõõtmise ja kontrollimise protseduurid hõlmavad ka tütarettevõtjat;

| f) | emaettevõtjale kuulub enam kui 50 % tütarettevõtja aktsiate või osadega seotud hääleõigusest või emaettevõtjal on õigus määrata enamik tütarettevõtja juhtorgani liikmetest või nad tagasi kutsuda. |
| --- | --- |

f)

emaettevõtjale kuulub enam kui 50 % tütarettevõtja aktsiate või osadega seotud hääleõigusest või emaettevõtjal on õigus määrata enamik tütarettevõtja juhtorgani liikmetest või nad tagasi kutsuda.

5.   Juhul kui lõike 3 punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud, võib tütarettevõtja kriisilahendusasutus lubada artikli 45 lõikes 1 osutatud nõude täielikult või osaliselt täita kriisilahendussubjekti antava garantiiga, mis vastab järgmistele tingimustele:

| a) | garantii antakse vähemalt summas, mis on samaväärne nõude summaga, mis sellega asendatakse; |
| --- | --- |

a)

garantii antakse vähemalt summas, mis on samaväärne nõude summaga, mis sellega asendatakse;

| b) | garantii aktiveeritakse juhul, kui tütarettevõtja ei suuda tähtajaks oma võlgasid tagasi maksta või muid kohustusi täita või tütarettevõtja suhtes on vastavalt artikli 59 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, olenevalt sellest, kumb toimub varem; |
| --- | --- |

b)

garantii aktiveeritakse juhul, kui tütarettevõtja ei suuda tähtajaks oma võlgasid tagasi maksta või muid kohustusi täita või tütarettevõtja suhtes on vastavalt artikli 59 lõikele 3 toimunud kindlaksmääramine, olenevalt sellest, kumb toimub varem;

| c) | garantii on tagatud direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud finantstagatiskokkuleppe kaudu vähemalt 50 % ulatuses selle summast; |
| --- | --- |

c)

garantii on tagatud direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud finantstagatiskokkuleppe kaudu vähemalt 50 % ulatuses selle summast;

| d) | garantii tagatis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 nõuetele ja see on pärast asjakohaselt konservatiivsete väärtuskärbete tegemist piisav, et katta tagatud summa, nagu on osutatud punktis c; |
| --- | --- |

d)

garantii tagatis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 nõuetele ja see on pärast asjakohaselt konservatiivsete väärtuskärbete tegemist piisav, et katta tagatud summa, nagu on osutatud punktis c;

| e) | garantii tagatis on koormamata ja eelkõige ei kasutata seda muu garantii tagatisena; |
| --- | --- |

e)

garantii tagatis on koormamata ja eelkõige ei kasutata seda muu garantii tagatisena;

| f) | tagatisel on tegelik lõpptähtaeg, mis vastab samale lõpptähtaja tingimusele, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 1, ning |
| --- | --- |

f)

tagatisel on tegelik lõpptähtaeg, mis vastab samale lõpptähtaja tingimusele, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 1, ning

| g) | puuduvad õiguslikud, regulatiivsed või rakenduslikud takistused tagatise ülekandmisel kriisilahendussubjektilt asjaomasele tütarettevõtjale, sealhulgas juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes on võetud kriisilahenduse meede. |
| --- | --- |

g)

puuduvad õiguslikud, regulatiivsed või rakenduslikud takistused tagatise ülekandmisel kriisilahendussubjektilt asjaomasele tütarettevõtjale, sealhulgas juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes on võetud kriisilahenduse meede.

Esimese lõigu punkti g kohaldamisel esitab kriisilahendussubjekt kriisilahendusasutuse nõudmisel sõltumatu kirjaliku ja põhjendatud õigusliku arvamuse või tõendab muul viisil rahuldavalt, et puuduvad õiguslikud, regulatiivsed või rakenduslikud takistused tagatise ülekandmisel kriisilahendussubjektilt asjaomasele tütarettevõtjale.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse täiendavalt meetodid, millega tagatakse, et kriisilahendussubjekti poolt kaudselt kas osaliselt või täielikult märgitud instrumendid, mida võetakse arvesse käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil, ei takista kriisilahendusstrateegia sujuvat rakendamist. Sellised meetodid peaksid eelkõige tagama kahjumi nõuetekohase ülekandmise kriisilahendussubjektile ja kapitali ülekandmise kriisilahendussubjektilt ettevõtjatele, kes on osa kriisilahenduse konsolideerimisgrupist, kuid kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, ning looma mehhanismi, millega välditakse käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil arvesse võetavate kõlblike instrumentide topeltarvestamist. Sellisteks meetoditeks on mahaarvamise kord või samaväärselt kindel meetod ja nendega tagatakse ettevõtjatele, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, tulemus, mis on võrdväärne sellega, kui kriisilahendussubjekt märgib otse ja täielikult käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil arvesse võetavad kõlblikud instrumendid.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1093/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 45g

Erand keskasutusele ja keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutustele

Kriisilahendusasutus võib osaliselt või täielikult loobuda artikli 45f kohaldamisest keskasutuse suhtes või keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutuse suhtes, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | krediidiasutuste ja keskasutuse üle teeb järelevalvet sama pädev asutus ja nad on asutatud samas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuste ja keskasutuse üle teeb järelevalvet sama pädev asutus ja nad on asutatud samas liikmesriigis ning kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi;

| b) | keskasutuse ning sellega püsivalt seotud krediidiasutuste siduvad kohustused on nende solidaarvastutusel või keskasutus tagab täies ulatuses temaga püsivalt seotud krediidiasutuste siduvad kohustused; |
| --- | --- |

b)

keskasutuse ning sellega püsivalt seotud krediidiasutuste siduvad kohustused on nende solidaarvastutusel või keskasutus tagab täies ulatuses temaga püsivalt seotud krediidiasutuste siduvad kohustused;

| c) | keskasutuse ja kõigi sellega püsivalt seotud krediidiasutuste omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, maksevõimet ja likviidsust jälgitakse tervikuna kõnealuste krediidiasutuste konsolideeritud aastaaruannete põhjal; |
| --- | --- |

c)

keskasutuse ja kõigi sellega püsivalt seotud krediidiasutuste omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, maksevõimet ja likviidsust jälgitakse tervikuna kõnealuste krediidiasutuste konsolideeritud aastaaruannete põhjal;

| d) | kui keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutusele tehakse erand, on keskasutuse juhtkond volitatud andma juhtnööre püsivalt seotud krediidiasutuste juhtkondadele; |
| --- | --- |

d)

kui keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutusele tehakse erand, on keskasutuse juhtkond volitatud andma juhtnööre püsivalt seotud krediidiasutuste juhtkondadele;

| e) | asjaomane kriisilahenduse konsolideerimisgrupp täidab artikli 45e lõikes 3 osutatud nõuet ning |
| --- | --- |

e)

asjaomane kriisilahenduse konsolideerimisgrupp täidab artikli 45e lõikes 3 osutatud nõuet ning

| f) | puuduvad praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused kriisilahenduse korral omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele keskasutuse ja sellega püsivalt seotud krediidiasutuste vahel. |
| --- | --- |

f)

puuduvad praegused või oodatavad olulised praktilised või õiguslikud takistused kriisilahenduse korral omavahendite kiirele ülekandmisele või kohustuste tagasimaksmisele keskasutuse ja sellega püsivalt seotud krediidiasutuste vahel.

Artikkel 45h

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumõude kindlaksmääramise menetlus

1.   Kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus, konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus, kui see on esimesena nimetatust erinev, ja kriisilahendusasutused, kes vastutavad kriisilahenduse konsolideerimisgrupi, kelle suhtes kohaldatakse artiklis 45f osutatud nõuet, tütarettevõtjate eest individuaalselt, teevad kõik endast oleneva, et jõuda ühisotsusele järgmise kohta:

| a) | sellise nõude summa, mida kohaldatakse konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil iga kriisilahendussubjekti suhtes, ning |
| --- | --- |

a)

sellise nõude summa, mida kohaldatakse konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil iga kriisilahendussubjekti suhtes, ning

| b) | sellise nõude summa, mida kohaldatakse individuaalsel alusel iga kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluva ettevõtja suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjekt. |
| --- | --- |

b)

sellise nõude summa, mida kohaldatakse individuaalsel alusel iga kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluva ettevõtja suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjekt.

Ühisotsus peab tagama kooskõla artiklitega 45e ja 45f, olema igakülgselt põhjendatud ja selle esitab:

| a) | kriisilahendussubjektile tema kriisilahendusasutus; |
| --- | --- |

a)

kriisilahendussubjektile tema kriisilahendusasutus;

| b) | kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjale, kes ei ole kriisilahendussubjekt, selle ettevõtja kriisilahendusasutus; |
| --- | --- |

b)

kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjale, kes ei ole kriisilahendussubjekt, selle ettevõtja kriisilahendusasutus;

| c) | konsolideerimisgrupi liidus tegutsevale emaettevõtjale kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus, kui kõnealune liidus tegutsev emaettevõtja ei ole ise sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjekt. |
| --- | --- |

c)

konsolideerimisgrupi liidus tegutsevale emaettevõtjale kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus, kui kõnealune liidus tegutsev emaettevõtja ei ole ise sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahendussubjekt.

Käesoleva artikli kohaselt tehtavas ühisotsuses võidakse ette näha, et kui see on kriisilahendusstrateegiaga kooskõlas ja kriisilahendussubjekt ei ole otse või kaudselt ostnud artikli 45f lõikele 2 vastavaid piisavaid instrumente, täidab artikli 45c lõikes 7 osutatud nõuded vastavalt artikli 45f lõikele 2 osaliselt tütarettevõtja instrumentidega, mis on emiteeritud kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluvate ettevõtjate jaoks ja mille need on ostnud.

2.   Kui rohkem kui üks samasse globaalsesse süsteemselt olulisse ettevõtjasse kuuluv globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus on kriisilahendussubjekt, arutavad lõikes 1 osutatud kriisilahendusasutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72e kohaldamist ja kohandamist ning lepivad vajaduse korral kooskõlas globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kriisilahendusstrateegiaga nendes kokku, et minimeerida või kõrvaldada erinevus artikli 45d lõike 4 punktis a ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 12 osutatud summade summa üksikute kriisilahendussubjektide puhul ning artikli 45d lõike 4 punktis b ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 12 osutatud summade summa vahel.

Sellist kohandust võib kohaldada tingimusel, et:

| a) | kohandust võib kohaldada seoses koguriskipositsiooni arvutamise erinevustega asjaomaste liikmesriikide vahel, kohandades nõude suurust; |
| --- | --- |

a)

kohandust võib kohaldada seoses koguriskipositsiooni arvutamise erinevustega asjaomaste liikmesriikide vahel, kohandades nõude suurust;

| b) | kohandust ei kohaldata selleks, et kõrvaldada kriisilahenduse konsolideerimisgruppide vahelistest riskipositsioonidest tulenevad erinevused. |
| --- | --- |

b)

kohandust ei kohaldata selleks, et kõrvaldada kriisilahenduse konsolideerimisgruppide vahelistest riskipositsioonidest tulenevad erinevused.

Käesoleva direktiivi artikli 45d lõike 4 punktis a ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 12 osutatud summade summa üksikute kriisilahendussubjektide puhul ei tohi olla väiksem kui käesoleva direktiivi artikli 45d lõike 4 punktis b ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 12 osutatud summade summa.

3.   Kui ühisotsusele ei jõuta nelja kuu jooksul, tehakse otsus vastavalt lõigetele 4–6.

4.   Kui ühisotsusele ei jõuta nelja kuu jooksul seetõttu, et ei jõuta kokkuleppele konsolideeritud kriisilahenduse konsolideerimisgrupi nõude osas, millele on osutatud artiklis 45e, teeb otsuse selle nõude kohta kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus, võttes nõuetekohaselt arvesse järgmist:

| a) | asjaomaste kriisilahendusasutuste poolt kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjate, kes ei ole kriisilahendussubjektid, kohta koostatud hinnang; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste kriisilahendusasutuste poolt kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjate, kes ei ole kriisilahendussubjektid, kohta koostatud hinnang;

| b) | konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse (kui see on kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusest erinev) arvamus. |
| --- | --- |

b)

konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse (kui see on kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusest erinev) arvamus.

Juhul kui mõni asjaomastest kriisilahendusasutustest on vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 esitanud neljakuulise tähtaja lõpus küsimuse arutamiseks Euroopa Pangandusjärelevalvele, lükkab kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus oma otsuse edasi, jäädes ootama, millise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve nimetatud määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teeb, ning teeb seejärel oma otsuse, mis on kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega.

Euroopa Pangandusjärelevalve otsuses võetakse arvesse esimese lõigu punkte a ja b.

Neljakuulist tähtaega käsitatakse lepitustähtajana määruse (EL) nr 1093/2010 tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb oma otsuse ühe kuu jooksul.

Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast neljakuulise tähtaja lõppu ega pärast ühisotsusele jõudmist.

Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei ole ühe kuu jooksul taotluse saamisest otsust teinud, kohaldatakse kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutuse otsust.

5.   Kui ühisotsusele ei jõuta nelja kuu jooksul seetõttu, et ei jõuta kokkuleppele sellise artiklis 45f osutatud nõude suuruse osas, mida kohaldatakse kriisilahenduse konsolideerimisgrupi mis tahes ettevõtja suhtes individuaalselt, teevad otsuse selle ettevõtja kriisilahendusasutused, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutuse kirjalikult esitatud seisukohti ja reservatsioone on võetud nõuetekohaselt arvesse ning |
| --- | --- |

a)

kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutuse kirjalikult esitatud seisukohti ja reservatsioone on võetud nõuetekohaselt arvesse ning

| b) | kui konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus on kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusest erinev siis on konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse kirjalikult esitatud seisukohti ja reservatsioone arvesse võetud nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

b)

kui konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus on kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusest erinev siis on konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutuse kirjalikult esitatud seisukohti ja reservatsioone arvesse võetud nõuetekohaselt.

Kui kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus või konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus on vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 esitanud neljakuulise tähtaja lõpus küsimuse arutamiseks Euroopa Pangandusjärelevalvele, lükkavad kriisilahendusasutused, kes on vastutavad tütarettevõtjate eest individuaalsel alusel, oma otsused edasi, jäädes ootama, millise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve nimetatud määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teeb, ning võtavad seejärel vastu oma otsused, mis on kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Euroopa Pangandusjärelevalve otsuses võetakse arvesse esimese lõigu punkte a ja b.

Neljakuulist tähtaega käsitatakse lepitustähtajana (EL) nr 1093/2010 määruse tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb oma otsuse ühe kuu jooksul.

Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast neljakuulise tähtaja lõppu ega pärast ühisotsusele jõudmist.

Kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutus või konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutus ei suuna küsimust Euroopa Pangandusjärelevalvele siduva vahendajarolli võtmiseks, kui tütarettevõtja kriisilahendusasutuse kehtestatud tase:

| a) | ei ületa 2 % artiklis 45e osutatud nõude koguriskipositsioonist, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3 ning |
| --- | --- |

a)

ei ületa 2 % artiklis 45e osutatud nõude koguriskipositsioonist, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3 ning

| b) | on kooskõlas artikli 45c lõikega 7. |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas artikli 45c lõikega 7.

Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei ole ühe kuu jooksul otsust teinud, kohaldatakse tütarettevõtjate kriisilahendusasutuste otsuseid.

Ühisotsus ja ühisotsuse puudumise korral tehtud otsus vaadatakse regulaarselt läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse seda regulaarselt.

6.   Kui ühisotsusele ei jõuta nelja kuu jooksul seetõttu, et ei jõuta kokkuleppele kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud nõude suuruse ega sellise nõude suuruse osas, mida kohaldatakse kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ettevõtjate suhtes individuaalselt, kohaldatakse järgmist:

| a) | otsus tehakse sellise nõude taseme kohta, mida kohaldatakse kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tütarettevõtjate suhtes individuaalselt, vastavalt lõikele 5; |
| --- | --- |

a)

otsus tehakse sellise nõude taseme kohta, mida kohaldatakse kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tütarettevõtjate suhtes individuaalselt, vastavalt lõikele 5;

| b) | otsus tehakse kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil vastavalt lõikele 4. |
| --- | --- |

b)

otsus tehakse kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil vastavalt lõikele 4.

7.   Lõikes 1 osutatud ühisotsus ja ühisotsuse puudumise korral kriisilahendusasutuste poolt tehtavad lõigetes 4, 5 ja 6 osutatud otsused on asjaomastele kriisilahendusasutustele siduvad.

Ühisotsus ja ühisotsuse puudumise korral tehtud otsus vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse seda regulaarselt.

8.   Kriisilahendusasutused, koordineerides tegevust pädevate asutustega, nõuavad ja teevad kindlaks, et ettevõtjad täidavad artikli 45 lõikes 1 osutatud nõuet, ning teevad käesolevale artiklile vastavalt otsuse samaaegselt kriisilahenduse kavade väljatöötamise ja ajakohastamisega.

Artikkel 45i

Nõude järelevalveline aruandlus ja avalikustamine

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse artikli 45 lõikes 1 osutatud nõuet, esitavad oma pädevatele asutustele ja kriisilahendusasutustele aruande järgmise kohta:

| a) | omavahendite summad, mis vastavad käesoleva direktiivi artikli 45f lõike 2 punkti b tingimustele, kui see on asjakohane, ja kõlblike kohustuste summad ning nende summade väljendamine vastavalt käesoleva direktiivi artikli 45 lõikele 2 pärast ükskõik milliseid asjakohasel juhul tehtavaid mahaarvamisi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 72e–72j; |
| --- | --- |

a)

omavahendite summad, mis vastavad käesoleva direktiivi artikli 45f lõike 2 punkti b tingimustele, kui see on asjakohane, ja kõlblike kohustuste summad ning nende summade väljendamine vastavalt käesoleva direktiivi artikli 45 lõikele 2 pärast ükskõik milliseid asjakohasel juhul tehtavaid mahaarvamisi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 72e–72j;

| b) | muude teisendatavate kohustuste summad; |
| --- | --- |

b)

muude teisendatavate kohustuste summad;

| c) | punktides a ja b osutatud kirjete puhul:






  i) | nende struktuur, kaasa arvatud nende tähtajaprofiil, |
| --- | --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud kirjete puhul:

i)

nende struktuur, kaasa arvatud nende tähtajaprofiil,

| ii) | nendest tulenevate nõuete rahuldamisjärk tavalises maksejõuetusmenetluses ja |
| --- | --- |

ii)

nendest tulenevate nõuete rahuldamisjärk tavalises maksejõuetusmenetluses ja

| iii) | kas neid reguleeritakse kolmanda riigi õigusega ja asjakohasel juhul selle riigi nimi ning see, kas need sisaldavad lepingulisi tingimusi, millele on osutatud käesoleva direktiivi artikli 55 lõikes 1, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktides p ja q ning artikli 63 esimese lõigu punktides n ja o. |
| --- | --- |

iii)

kas neid reguleeritakse kolmanda riigi õigusega ja asjakohasel juhul selle riigi nimi ning see, kas need sisaldavad lepingulisi tingimusi, millele on osutatud käesoleva direktiivi artikli 55 lõikes 1, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktides p ja q ning artikli 63 esimese lõigu punktides n ja o.

Kohustust teavitada käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud muude teisendatavate kohustuste summadest ei kohaldata ettevõtjate suhtes, kes lõike 1 punktis b osutatud teabe esitamise kuupäeval omavad kooskõlas nimetatud lõike punktiga a arvutatud omavahendeid ja kõlblikke kohustusi summas, mis on vähemalt 150 % artikli 45 lõikes 1 osutatud nõudest.

2.   Lõikes 1 osutatud ettevõtjad esitavad:

| a) | lõike 1 punktis a osutatud teabe vähemalt korra poolaastas ja |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis a osutatud teabe vähemalt korra poolaastas ja

| b) | lõike 1 punktides b ja c osutatud teabe vähemalt korra aastas. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktides b ja c osutatud teabe vähemalt korra aastas.

Pädeva asutuse või kriisilahendusasutuse nõudmise korral esitavad lõikes 1 osutatud ettevõtjad lõikes 1 osutatud teavet sagedamini.

3.   Lõikes 1 osutatud ettevõtjad avalikustavad vähemalt kord aastas järgmise teabe:

| a) | omavahendite, mis vastavad artikli 45f lõike 2 punkti b tingimustele, kui see on kohaldatav, ja kõlblike kohustuste summa; |
| --- | --- |

a)

omavahendite, mis vastavad artikli 45f lõike 2 punkti b tingimustele, kui see on kohaldatav, ja kõlblike kohustuste summa;

| b) | punktis a osutatud kirjete struktuur, sealhulgas nende tähtajaprofiil ja nendest tulenevate nõuete rahuldamisjärk tavalises maksejõuetusmenetluses; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud kirjete struktuur, sealhulgas nende tähtajaprofiil ja nendest tulenevate nõuete rahuldamisjärk tavalises maksejõuetusmenetluses;

| c) | artiklis 45e või 45f osutatud kohaldatav nõue, mis on väljendatud vastavalt artikli 45 lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

artiklis 45e või 45f osutatud kohaldatav nõue, mis on väljendatud vastavalt artikli 45 lõikele 2.

4.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 3 ei kohaldata sellise ettevõtja suhtes, kelle kriisilahenduse kavas on ette nähtud, et see ettevõtja likvideeritakse tavalise maksejõuetusmenetluse alusel.

5.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse lõigetes 1 ja 2 osutatud järelevalvelise aruandluse jaoks kindlaks ühtsed aruandevormid ning juhised ja metoodika vormide kasutamiseks, aruannete esitamise sagedus ja kuupäevad, mõistete määratlused ning IT-lahendused.

Selles rakenduslike tehniliste standardite eelnõus täpsustatakse lõike 1 punkti c osutatud kirjete rahuldamisjärke käsitleva teabe esitamise standardset viisi, mida kohaldatakse liikmesriikide maksejõuetusmenetluses.

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 92a ja 92b kohaldamisalasse kuuluvate krediidiasutuste, investeerimisühingute või käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate puhul viiakse sellised rakenduslike tehniliste standardite eelnõud kooskõlla rakenduslike tehniliste standarditega, mis on vastu võetud kooskõlas nimetatud määruse artikliga 430.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused rakenduslikud tehnilised standardid komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve koostab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks ühtsed teabe avaldamise vormingud, sagedus ja sellega seonduvad juhised, millega kooskõlas toimub lõike 3 kohaselt nõutav teabe avaldamine.

Sellised ühtsed teabe avaldamise vormingud võimaldavad edastada teavet piisavalt ulatuslikul määral ja võrreldaval viisil, et hinnata artikli 1 lõikes 1 osutatud ettevõtjate riskiprofiile ja seda, mil määral nad vastavad kohaldatavatele nõuetele, millele on osutatud artiklis 45e või artiklis 45f. Asjakohasel juhul kasutatakse teabe esitamiseks tabelvormingut.

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 92a ja 92b kohaldamisalasse kuuluvate krediidiasutuste, investeerimisühingute või käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate puhul viiakse sellised rakenduslike tehniliste standardite eelnõud kooskõlla rakenduslike tehniliste standarditega, mis on vastu võetud kooskõlas nimetatud määruse artikliga 434a.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused rakenduslikud tehnilised standardid komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.

7.   Kriisilahenduse meetmete rakendamisel või artiklis 59 osutatud allahindamise või konverteerimise õiguste kasutamisel hakatakse lõikes 3 osutatud avalikustamise nõudeid kohaldama alates artikli 45e või 45f nõuete täitmise tähtpäevast, millele on osutatud artiklis 45m.

Artikkel 45j

Aruannete esitamine Euroopa Pangandusjärelevalvele

1.   Kriisilahendusasutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest, mis on artikli 45e või 45f kohaselt kehtestatud igale nende jurisdiktsioonis asuvale ettevõtjale.

2.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks ühtsed aruandevormid, juhised ja metoodika vormide kasutamiseks, aruannete esitamise sagedus ja kuupäevad, mõistete määratlused ning IT-lahendused kriisilahendusasutuste poolt pädevate asutustega koordineeritult teabe kindlakstegemiseks ja selle edastamiseks Euroopa Pangandusjärelevalvele lõike 1 kohaldamise eesmärgil.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.

Artikkel 45k

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumine

1.   Asjaomased ametiasutused käsitlevad artiklis 45e või 45f osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumist vähemalt ühel järgmisel alusel:

| a) | õigust võtta kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude suhtes meetmeid või kõrvaldada need pärssivad asjaolud vastavalt artiklitele 17 ja 18; |
| --- | --- |

a)

õigust võtta kriisilahenduskõlblikkust pärssivate asjaolude suhtes meetmeid või kõrvaldada need pärssivad asjaolud vastavalt artiklitele 17 ja 18;

| b) | artiklis 16a osutatud õigus; |
| --- | --- |

b)

artiklis 16a osutatud õigus;

| c) | direktiivi 2013/36/EL artiklis 104 osutatud meetmed; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2013/36/EL artiklis 104 osutatud meetmed;

| d) | varajase sekkumise meetmed vastavalt artiklile 27; |
| --- | --- |

d)

varajase sekkumise meetmed vastavalt artiklile 27;

| e) | halduskaristused või muud haldusmeetmed vastavalt artiklitele 110 ja 111. |
| --- | --- |

e)

halduskaristused või muud haldusmeetmed vastavalt artiklitele 110 ja 111.

Lisaks võivad asjaomased ametiasutused kooskõlas vastavalt kas artikliga 32, 32a või 33 hinnata, kas krediidiasutus, investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtja on maksejõuetu või jääb tõenäoliselt maksejõuetuks.

2.   Kriisilahendusasutused ja pädevad asutused konsulteerivad omavahel lõikes 1 osutatud vastavate õiguste kasutamisel.

Artikkel 45l

Aruanded

1.   Euroopa Pangandusjärelevalve esitab koostöös pädevate asutuste ja kriisilahendusasutustega komisjonile igal aastal aruande, milles hinnatakse vähemalt järgmist:

| a) | kuidas artikli 45e või 45f kohaselt kehtestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet on rakendatud liikmesriikide tasandil ja eelkõige, kas võrreldavate ettevõtjate jaoks kehtestatud tasemetes esineb liikmesriigiti erinevusi; |
| --- | --- |

a)

kuidas artikli 45e või 45f kohaselt kehtestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet on rakendatud liikmesriikide tasandil ja eelkõige, kas võrreldavate ettevõtjate jaoks kehtestatud tasemetes esineb liikmesriigiti erinevusi;

| b) | kuidas kriisilahendusasutused on kasutanud artikli 45b lõigetes 4, 5 ja 7 osutatud õigust ja kas kõnealuse õiguse kasutamisel esineb liikmesriigiti erinevusi; |
| --- | --- |

b)

kuidas kriisilahendusasutused on kasutanud artikli 45b lõigetes 4, 5 ja 7 osutatud õigust ja kas kõnealuse õiguse kasutamisel esineb liikmesriigiti erinevusi;

| c) | krediidiasutuste, investeerimisühingute ja ettevõtjate omavahendite ja kõlblike kohustuste koondtase ja koosseis, vastava ajavahemiku jooksul emiteeritud instrumentide summa ning kohaldatavate nõuete täitmiseks vajalik täiendav summa. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuste, investeerimisühingute ja ettevõtjate omavahendite ja kõlblike kohustuste koondtase ja koosseis, vastava ajavahemiku jooksul emiteeritud instrumentide summa ning kohaldatavate nõuete täitmiseks vajalik täiendav summa.

2.   Lisaks lõikes 1 ette nähtud iga-aastasele aruandele esitab Euroopa Pangandusjärelevalve iga kolme aasta järel komisjonile aruande, milles hinnatakse järgmist:

| a) | omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude ja kõigi miinimumnõude jaoks kavandatud ühtlustatud tasemete mõju järgnevale:






  i) | finantsturud üldiselt ning täpsemalt tagamata võlainstrumentide ja tuletisinstrumentide turud; |
| --- | --- | --- |

a)

omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude ja kõigi miinimumnõude jaoks kavandatud ühtlustatud tasemete mõju järgnevale:

i)

finantsturud üldiselt ning täpsemalt tagamata võlainstrumentide ja tuletisinstrumentide turud;

| ii) | krediidiasutuste või investeerimisühingute ärimudelid ja bilansside ülesehitus, eelkõige krediidiasutuste või investeerimisühingute rahastamisprofiil ja -strateegia ning konsolideerimisgruppide õiguslik ja tegevusstruktuur; |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutuste või investeerimisühingute ärimudelid ja bilansside ülesehitus, eelkõige krediidiasutuste või investeerimisühingute rahastamisprofiil ja -strateegia ning konsolideerimisgruppide õiguslik ja tegevusstruktuur;

| iii) | krediidiasutuste või investeerimisühingute kasumlikkus, eelkõige nende rahastamiskulud; |
| --- | --- |

iii)

krediidiasutuste või investeerimisühingute kasumlikkus, eelkõige nende rahastamiskulud;

| iv) | riskipositsioonide ülekandumine ettevõtjatele, kelle suhtes ei kohaldata usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet; |
| --- | --- |

iv)

riskipositsioonide ülekandumine ettevõtjatele, kelle suhtes ei kohaldata usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet;

| v) | finantsinnovatsioon; |
| --- | --- |

v)

finantsinnovatsioon;

| vi) | omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud kõlblike kohustuste suur osakaal ning nende laad ja turustatavus; |
| --- | --- |

vi)

omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud kõlblike kohustuste suur osakaal ning nende laad ja turustatavus;

| vii) | krediidiasutuste, investeerimisühingute või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate riskikäitumine; |
| --- | --- |

vii)

krediidiasutuste, investeerimisühingute või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate riskikäitumine;

| viii) | krediidiasutuste, investeerimisühingute või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate vara koormamise tase; |
| --- | --- |

viii)

krediidiasutuste, investeerimisühingute või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate vara koormamise tase;

| ix) | krediidiasutuste, investeerimisühingute artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate poolt miinimumnõuete täitmiseks võetud meetmed ning eelkõige, millises ulatuses on miinimumnõudeid täidetud vara finantsvõimenduse vähendamise, pikaajaliste võlainstrumentide emiteerimise ja kapitali kaasamise teel, ning |
| --- | --- |

ix)

krediidiasutuste, investeerimisühingute artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate poolt miinimumnõuete täitmiseks võetud meetmed ning eelkõige, millises ulatuses on miinimumnõudeid täidetud vara finantsvõimenduse vähendamise, pikaajaliste võlainstrumentide emiteerimise ja kapitali kaasamise teel, ning

| x) | krediidiasutuste laenuandmise tase, pidades eelkõige silmas laenuandmist mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kohalikele ametiasutustele, piirkondlikele omavalitsustele ja avaliku sektori üksustele ning kaubanduse rahastamist, sealhulgas laenuandmist ametlike ekspordikrediidikindlustuse skeemide alusel; |
| --- | --- |

x)

krediidiasutuste laenuandmise tase, pidades eelkõige silmas laenuandmist mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kohalikele ametiasutustele, piirkondlikele omavalitsustele ja avaliku sektori üksustele ning kaubanduse rahastamist, sealhulgas laenuandmist ametlike ekspordikrediidikindlustuse skeemide alusel;

| b) | omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete koostoimet omavahendite nõuete, finantsvõimenduse määra ja likviidsusnõuetega, mis on sätestatud määruses (EL) nr 575/2013 ja direktiivis 2013/36/EL; |
| --- | --- |

b)

omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete koostoimet omavahendite nõuete, finantsvõimenduse määra ja likviidsusnõuetega, mis on sätestatud määruses (EL) nr 575/2013 ja direktiivis 2013/36/EL;

| c) | krediidiasutuste, investeerimisühingute ja artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate võime kaasata iseseisvalt kapitali või vahendeid turgudelt, et vastata kavandatud ühtlustatud miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuste, investeerimisühingute ja artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate võime kaasata iseseisvalt kapitali või vahendeid turgudelt, et vastata kavandatud ühtlustatud miinimumnõuetele.

3.   Lõikes 1 osutatud aruanne esitatakse komisjonile aruandega hõlmatud viimasele aastale järgneva kalendriaasta 30. septembriks. Esimene aruanne esitatakse komisjonile käesoleva direktiivi kohaldamise alguskuupäevale järgneva aasta 30. septembriks.

Lõikes 2 osutatud aruanne hõlmab kolme kalendriaastat ja see esitatakse komisjonile aruandega hõlmatud perioodi viimasele aastale järgneva kalendriaasta 31. detsembriks. Esimene aruanne esitatakse komisjonile 31. detsembriks 2022.

Artikkel 45m

Ülemineku- ja kriisilahendusjärgne kord

1.   Erandina artikli 45 lõikest 1 määravad kriisilahendusasutused krediidiasutusele või investeerimisühingule või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjale asjakohase üleminekuperioodi, et täita vastavalt asjaoludele artiklis 45e või 45f sätestatud nõuded või artikli 45b lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tuleneva nõude. Krediidiasutustele, investeerimisühingutele ning ettevõtjatele kehtestatud tähtpäev artiklis 45e või 45f sätestatud nõuete või artikli 45b lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tulenevate nõuete täitmiseks on 1. jaanuar 2024.

Kriisilahendusasutus määrab vastavalt asjaoludele artiklis 45e või 45f sätestatud nõuete või artikli 45b lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tuleneva nõude jaoks vahesihttaseme, mille krediidiasutus või investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtja peavad saavutama 1. jaanuariks 2022. Vahesihttasemed peavad reeglina tagama omavahendite ja kõlblike kohustuste lineaarse suurenemise nõude täitmise eesmärgil.

Kriisilahendusasutus võib vastavalt lõikes 7 osutatud kriteeriumidele kehtestada üleminekuperioodi, mis lõpeb hiljem kui 1. jaanuaril 2024, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ja asjakohane, võttes arvesse:

| a) | ettevõtja finantsseisundi arengut; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja finantsseisundi arengut;

| b) | väljavaadet, et ettevõtja on võimeline tagama mõistliku aja jooksul vastavuse artiklis 45e või 45f osutatud nõuetele või artikli 45b lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tulenevale nõudele, ning |
| --- | --- |

b)

väljavaadet, et ettevõtja on võimeline tagama mõistliku aja jooksul vastavuse artiklis 45e või 45f osutatud nõuetele või artikli 45b lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tulenevale nõudele, ning

| c) | seda, kas ettevõtja on võimeline asendama kohustusi, mis ei vasta enam määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 72b ja 72c ning käesoleva direktiivi artiklis 45b või artikli 45f lõikes 2 sätestatud kõlblikkus- ja tähtajakriteeriumidele, ning kui mitte, siis kas see võimetus on spetsiifilist laadi või tingitud kogu turgu hõlmavast häirest. |
| --- | --- |

c)

seda, kas ettevõtja on võimeline asendama kohustusi, mis ei vasta enam määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 72b ja 72c ning käesoleva direktiivi artiklis 45b või artikli 45f lõikes 2 sätestatud kõlblikkus- ja tähtajakriteeriumidele, ning kui mitte, siis kas see võimetus on spetsiifilist laadi või tingitud kogu turgu hõlmavast häirest.

2.   Kriisilahendussubjektide suhtes kehtiv tähtpäev, mille saabudes peab olema täidetud artikli 45c lõikes 5 või 6 osutatud nõuete miinimumtase, on 1. jaanuar 2022.

3.   Artikli 45c lõigetes 5 ja 6 osutatud nõuete miinimumtaset ei kohaldata järgmistel juhtudel kahe aasta jooksul pärast kuupäeva, mil

| a) | kriisilahendusasutus on rakendanud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit; |
| --- | --- |

a)

kriisilahendusasutus on rakendanud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit;

| b) | kriisilahendussubjekt kehtestab artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud alternatiivsed erasektori meetmed, millega kapitaliinstrumendid ja teised kohustused on alla hinnatud või konverteeritud esimese taseme instrumentideks või mil kriisilahendussubjekti suhtes on artikli 59 kohaselt kohaldatud allahindamise või konverteerimise õigust, et rekapitaliseerida kriisilahendussubjekti ilma kriisilahenduse vahendite rakendamiseta. |
| --- | --- |

b)

kriisilahendussubjekt kehtestab artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud alternatiivsed erasektori meetmed, millega kapitaliinstrumendid ja teised kohustused on alla hinnatud või konverteeritud esimese taseme instrumentideks või mil kriisilahendussubjekti suhtes on artikli 59 kohaselt kohaldatud allahindamise või konverteerimise õigust, et rekapitaliseerida kriisilahendussubjekti ilma kriisilahenduse vahendite rakendamiseta.

4.   Artikli 45b lõigetes 4 ja 7 osutatud nõudeid, samuti vastavalt artikli 45c lõigetes 5 ja 6 osutatud nõudeid, kui need on kohaldatavad, ei kohaldata kolme aasta jooksul pärast kuupäeva, mil kriisilahendussubjekt või konsolideerimisgrupp, kuhu kriisilahendussubjekt kuulub, on tuvastatud globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana, või kui kriisilahendussubjekt hakkab olema artikli 45c lõikes 5 või 6 osutatud olukorras.

5.   Erandina artikli 45 lõikest 1 määravad kriisilahendusasutused krediidiasutusele, investeerimisühingule või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjale, kelle suhtes on kohaldatud kriisilahenduse vahendeid või artiklis 59 osutatud allahindamise või konverteerimise õigust, asjakohase üleminekuperioodi, et täita vastavalt asjaoludele artiklis 45e või 45f sätestatud nõuded või artikli 45b lõike 4, 5 või 7 kohaldamisest tulenev nõue.

6.   Lõigete 1–5 kohaldamisel teatavad kriisilahendusasutused krediidiasutusele või investeerimisühingule või artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjale kavandatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude iga 12-kuulise perioodi kohta üleminekuperioodi jooksul, et hõlbustada selle kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime järkjärgulist kasvatamist lõpliku tasemeni. Üleminekuperioodi lõpus peab omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue olema võrdne vastavalt vajadusele kas artikli 45b lõike 4, 5 või 7, artikli 45c lõike 5 või 6, artikli 45e või artikli 45f kohaselt määratud summaga.

7.   Üleminekuperioodide kindlaksmääramisel võtavad kriisilahendusasutused arvesse

| a) | hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis; |
| --- | --- |

a)

hoiuste suurt osakaalu ja võlainstrumentide puudumist rahastamismudelis;

| b) | juurdepääsu kõlblike kohustuste kapitaliturgudele; |
| --- | --- |

b)

juurdepääsu kõlblike kohustuste kapitaliturgudele;

| c) | ulatust, milles kriisilahendussubjekt tugineb esimese taseme põhiomavahenditele, et täita artiklis 45e osutatud nõuet. |
| --- | --- |

c)

ulatust, milles kriisilahendussubjekt tugineb esimese taseme põhiomavahenditele, et täita artiklis 45e osutatud nõuet.

8.   Kui lõikes 1 ei ole sätestatud teisiti, ei tehta kriisilahendusasutustele takistusi, et hiljem läbi vaadata kas üleminekuperiood või mis tahes kavandatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, millest on teatatud lõike 6 alusel.“

| 18) | Artiklis 46 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“. |
| --- | --- |

18)

Artiklis 46 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“.

| 19) | Artikli 47 lõike 1 punkti b alapunktis ii asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“. |
| --- | --- |

19)

Artikli 47 lõike 1 punkti b alapunktis ii asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“.

| 20) | Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | ainult sel juhul, kui käesoleva lõike punktide a–d kohane aktsiate või muude omandiõiguse instrumentide, asjaomaste kapitaliinstrumentide ja teisendatavate kohustuste vähendamine kokku on artikli 47 lõike 3 punktides b ja c osutatud summade summast väiksem, vähendavad kriisilahendusasutused artikli 47 lõike 3 punktides b ja c osutatud kogusumma saamiseks artikli 44 kohaselt vajalikul määral ülejäänud teisendatavate kohustuste, sealhulgas artikli 108 lõikes 3 osutatud võlainstrumentide põhisummat või nendega seoses maksmisele kuuluvat jääki kooskõlas nõuete rahuldamisjärkudega tavalises maksejõuetusmenetluses, sealhulgas artiklis 108 sätestatud hoiuste rahuldamisjärkudega, ning koostoimes käesoleva lõike punktide a–d kohase allahindamisega.“; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

ainult sel juhul, kui käesoleva lõike punktide a–d kohane aktsiate või muude omandiõiguse instrumentide, asjaomaste kapitaliinstrumentide ja teisendatavate kohustuste vähendamine kokku on artikli 47 lõike 3 punktides b ja c osutatud summade summast väiksem, vähendavad kriisilahendusasutused artikli 47 lõike 3 punktides b ja c osutatud kogusumma saamiseks artikli 44 kohaselt vajalikul määral ülejäänud teisendatavate kohustuste, sealhulgas artikli 108 lõikes 3 osutatud võlainstrumentide põhisummat või nendega seoses maksmisele kuuluvat jääki kooskõlas nõuete rahuldamisjärkudega tavalises maksejõuetusmenetluses, sealhulgas artiklis 108 sätestatud hoiuste rahuldamisjärkudega, ning koostoimes käesoleva lõike punktide a–d kohase allahindamisega.“;

| b) | lõikes 2 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“ vastavas käändes; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“ vastavas käändes;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „7.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõike 1 esimese lõigu punktides a–d osutatud ettevõtjate nõuete rahuldamisjärk on kõigil omavahendite kirjetega seotud nõuetel tavalist maksejõuetusmenetlust reguleeriva siseriikliku õiguse kohaselt pärast selliseid nõudeid, mis ei tulene omavahendite kirjest.
  Kui instrumenti kajastatakse omavahendi kirjena vaid osaliselt, käsitatakse esimese lõigu kohaldamise eesmärgil sellist instrumenti tervikuna omavahendite kirjest tuleneva nõudena ja selline nõue rahuldatakse pärast sellist nõuet, mis ei tulene omavahendite kirjest.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„7.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõike 1 esimese lõigu punktides a–d osutatud ettevõtjate nõuete rahuldamisjärk on kõigil omavahendite kirjetega seotud nõuetel tavalist maksejõuetusmenetlust reguleeriva siseriikliku õiguse kohaselt pärast selliseid nõudeid, mis ei tulene omavahendite kirjest.

Kui instrumenti kajastatakse omavahendi kirjena vaid osaliselt, käsitatakse esimese lõigu kohaldamise eesmärgil sellist instrumenti tervikuna omavahendite kirjest tuleneva nõudena ja selline nõue rahuldatakse pärast sellist nõuet, mis ei tulene omavahendite kirjest.“

| 21) | Artikkel 55 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 55
  Kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepinguline tunnustamine

  1.   Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused või investeerimisühingud ning artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad lisaksid lepingulise tingimuse, millega võlausaldaja või kohustuse aluseks oleva lepingu või instrumendi pool nõustub sellega, et kohustuse suhtes võib kohaldada allahindamise ja konverteerimise õigust, ning nõustub kohustuse põhiosa või maksmisele kuuluva jäägi vähendamise, konverteerimise või tühistamisega, mida kriisilahendusasutus võib kõnealuseid õigusi kasutades rakendada tingimusel, et kõnealune kohustus vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | kohustus ei ole välja jäetud artikli 44 lõike 2 alusel; |
| --- | --- | --- |

21)

Artikkel 55 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 55

Kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lepinguline tunnustamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused või investeerimisühingud ning artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad lisaksid lepingulise tingimuse, millega võlausaldaja või kohustuse aluseks oleva lepingu või instrumendi pool nõustub sellega, et kohustuse suhtes võib kohaldada allahindamise ja konverteerimise õigust, ning nõustub kohustuse põhiosa või maksmisele kuuluva jäägi vähendamise, konverteerimise või tühistamisega, mida kriisilahendusasutus võib kõnealuseid õigusi kasutades rakendada tingimusel, et kõnealune kohustus vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

kohustus ei ole välja jäetud artikli 44 lõike 2 alusel;

| b) | kohustus ei ole artikli 108 punktis a osutatud hoius; |
| --- | --- |

b)

kohustus ei ole artikli 108 punktis a osutatud hoius;

| c) | kohustus on reguleeritud kolmanda riigi õigusega; |
| --- | --- |

c)

kohustus on reguleeritud kolmanda riigi õigusega;

| d) | kohustus on emiteeritud või võetud pärast kuupäeva, mil liikmesriik hakkab käesoleva jao ülevõtmiseks vastu võetud norme kohaldama. |
| --- | --- |

d)

kohustus on emiteeritud või võetud pärast kuupäeva, mil liikmesriik hakkab käesoleva jao ülevõtmiseks vastu võetud norme kohaldama.

Kriisilahendusasutused võivad otsustada, et käesoleva lõike esimese lõigu kohast kohustust ei kohaldata selliste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate suhtes, kelle puhul artikli 45 lõike 1 kohane nõue on võrdne artikli 45c lõike 2 punktis a määratletud kahjumi katmise summaga, tingimusel et kohustusi, mis vastavad esimese lõigu punktides a-d osutatud tingimustele ning mis ei sisalda nimetatud lõigus osutatud lepingutingimust, ei võeta selle nõude täitmise arvestamisel arvesse.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui liikmesriigi kriisilahendusasutus teeb kindlaks, et esimeses lõigus osutatud kohustuste või instrumentide suhtes võib liikmesriigi kriisilahendusasutus kohaldada allahindamise ja konverteerimise õigust vastavalt kolmanda riigi õigusele või kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud siduvale lepingule.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui krediidiasutus või investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja teeb kindlaks, et lõikes 1 osutatud tingimuse lisamine asjaomase kohustuse suhtes kohaldatavatesse lepingulistesse sätetesse on õiguslikult või muul viisil teostamatu, teavitab see krediidiasutus või investeerimisühing või ettevõtja kriisilahendusasutust sellisele järeldusele jõudmisest, kaasa arvatud kohustuse klassi määramisest ja kõnealuse järelduse tegemise põhjendustest. Krediidiasutus või investeerimisühing või ettevõtja esitab kriisilahendusasutusele kogu teabe, mida kriisilahendusasutus nõuab mõistliku aja jooksul pärast teate saamist, et kriisilahendusasutus saaks hinnata sellise teate mõju kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja kriisilahenduskõlblikkusele.

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike esimese lõigu kohase teate puhul peatatakse lõikega 1 nõutav tingimuse lepingulistesse sätetesse lisamise kohustus automaatselt alates hetkest, mil kriisilahendusasutus saab teate.

Kui kriisilahendusasutus jõuab järeldusele, et lõikega 1 nõutav tingimuse lisamine lepingulistesse sätetesse ei ole õiguslikult või muul viisil teostamatu, võttes arvesse vajadust tagada krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja kriisilahenduskõlblikkus, nõuab ta mõistliku aja jooksul pärast esimese lõigu kohast teavitamist sellise lepingulise tingimuse lisamist. Peale selle võib kriisilahendusasutus nõuda krediidiasutuselt või investeerimisühingult või ettevõtjalt, et ta muudaks oma tavasid, mis puudutavad erandi tegemist nõudeõiguste teisendamise lepingulisest tunnustamisest.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kohustused ei hõlma täiendavaid esimese taseme omavahendite instrumente, teise taseme omavahendite instrumente ja artikli 2 lõike 1 punkti 48 alapunktis ii osutatud võlainstrumente, kui need instrumendid on tagamata kohustused. Lisaks sellele on käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kohustused kõrgema nõudeõiguse järguga kui kohustused, mille nõuete rahuldamisjärgule on osutatud artikli 108 lõike 2 punktides a, b ja c ning artikli 108 lõikes 3.

Kui kriisilahendusasutus teeb krediidiasutuse või investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja artiklite 15 ja 16 kohase kriisilahenduskõlblikkuse hindamise kontekstis või muul ajal kindlaks, et kõlblikke kohustusi sisaldavas kohustuste klassis moodustab selliste kohustuste summa, mis kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga ei sisalda lõikes 1 osutatud lepingulist tingimust, koos kohustustega, mis on vastavalt artikli 44 lõikele 2 kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisest välistatud või mis vastavalt artikli 44 lõikele 3 välistatakse tõenäoliselt teisendamise õiguste kasutamisest, sellisest klassist rohkem kui 10 %, hindab kriisilahendusasutus viivitamata selle konkreetse asjaolu mõju selle krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja kriisilahenduskõlblikkusele, kaasa arvatud kriisilahenduskõlblikkusele avalduvat mõju, mis tuleneb ohust, et kõlblike kohustuste allahindamise ja konverteerimise õiguste kasutamisel võidakse rikkuda võlausaldajatele artikliga 73 ette nähtud garantiisid.

Kui kriisilahendusasutus jõuab käesoleva lõike viiendas lõigus osutatud hindamise põhjal järeldusele, et kohustused, mis käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt ei sisalda lõikes 1 osutatud lepingulist tingimust, põhjustavad kriisilahenduskõlblikkust oluliselt pärssiva asjaolu, kasutab ta vastavalt vajadusele artiklis 17 ette nähtud õigusi, et kõrvaldada selline kriisilahenduskõlblikkust pärssiv asjaolu.

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude puhul ei võeta arvesse kohustusi, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja ei lisa lepingulistesse sätetesse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt nõutavat tingimust, või mille puhul käesoleva lõike kohaselt see nõue ei ole kohaldatav.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kriisilahendusasutused võivad nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud ning artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad esitaksid kriisilahendusasutustele õigusliku arvamuse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lepingulise tingimuse õigusliku täitmisele pööratavuse ja tulemuslikkuse kohta.

4.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja ei lisa asjaomase kohustuse suhtes kohaldatavatesse lepingulistesse sätetesse käesoleva artikli lõikega 1 nõutavat lepingulist tingimust, ei takista see kriisilahendusasutust kasutamast kõnealuse kohustuse suhtes allahindamise ja konverteerimise õigust.

5.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada selliste kohustuste loetelu, mille suhtes kohaldatakse lõike 1 kohast väljajätmist, ja lõikega 1 ette nähtud lepingulise tingimuse sisu, võttes arvesse krediidiasutuste ja investeerimisühingute erinevaid ärimudeleid.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata täiendavalt kindlaks:

| a) | tingimused, mille korral oleks krediidiasutuse või investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja jaoks käesolevas artikli lõikes 1 osutatud lepingulise tingimuse teatavatele kohustuste kategooriatele lisamine õiguslikult või muul viisil teostamatu; |
| --- | --- |

a)

tingimused, mille korral oleks krediidiasutuse või investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja jaoks käesolevas artikli lõikes 1 osutatud lepingulise tingimuse teatavatele kohustuste kategooriatele lisamine õiguslikult või muul viisil teostamatu;

| b) | tingimused, mille alusel kriisilahendusasutus saab nõuda lõike 2 kolmanda lõigu kohase lepingulise tingimuse lisamist; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille alusel kriisilahendusasutus saab nõuda lõike 2 kolmanda lõigu kohase lepingulise tingimuse lisamist;

| c) | mõistlik ajavahemik, mille jooksul nõuab kriisilahendusasutus lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt lepingulise tingimuse lisamist. |
| --- | --- |

c)

mõistlik ajavahemik, mille jooksul nõuab kriisilahendusasutus lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt lepingulise tingimuse lisamist.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

7.   Kui kriisilahendusasutus seda vajalikuks peab, täpsustab ta nende kohustuste kategooriad, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja võib teha kindlaks, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lepingulise tingimuse lisamine on õiguslikult või muul viisil teostamatu, tuginedes lõike 6 kohaldamise tulemusena täiendavalt täpsustatud tingimustele.

8.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata lõike 2 kohase kriisilahendusasutuste teavitamise jaoks kindlaks ühtsed vormid ja mallid.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.“

| 22) | IV jaotise V peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamine ja konverteerimine“. |
| --- | --- |

22)

IV jaotise V peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„Kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamine ja konverteerimine“.

| 23) | Artiklit 59 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise nõue“; |
| --- | --- | --- |

23)

Artiklit 59 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise nõue“;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust võib kasutada kas:






  a) | kriisilahenduse meetmest sõltumatult või |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust võib kasutada kas:

a)

kriisilahenduse meetmest sõltumatult või

| b) | koos kriisilahenduse meetmega, kui täidetud on artiklites 32, 32a või 33 sätestatud kriisilahenduse eeltingimused. |
| --- | --- |

b)

koos kriisilahenduse meetmega, kui täidetud on artiklites 32, 32a või 33 sätestatud kriisilahenduse eeltingimused.

Kui kriisilahendussubjekt on asjaomased kapitaliinstrumendid ja kõlblikud kohustused ostnud kaudselt sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi teiste ettevõtjate kaudu, kasutatakse asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust koos sama õiguse kasutamisega asjaomase ettevõtja emaettevõtja tasandil või muude emaettevõtjate tasandil, kes ei ole kriisilahendussubjektid, nii et kahjum kantakse tegelikult üle kriisilahendussubjektile ja kriisilahendussubjekt rekapitaliseerib asjaomase ettevõtja.

Pärast asjaomaste kapitaliinstrumentide või kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamist kriisilahenduse meetmest sõltumatult viiakse läbi artiklis 74 sätestatud väärtuse hindamine ja kohaldatakse artiklit 75.“;

| c) | lisatakse järgmised lõiked 1a ja 1b:

  „1a.   Kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust võib kasutada sõltumatult kriisilahenduse meetmest üksnes seoses kõlblike kohustustega, mis vastavad käesoleva direktiivi artikli 45f lõike 2 punktis a osutatud tingimustele, välja arvatud kohustuste järelejäänud tähtajaga seotud tingimus, mida reguleeritakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikega 1.
  Kui seda õigust kasutatakse, tagavad liikmesriigid, et allahindamine või konverteerimine toimub kooskõlas artikli 34 lõike 1 punktis g osutatud põhimõttega.


  1b.   Kui kriisilahenduse meede võetakse kriisilahendussubjekti suhtes, või erandlikel asjaoludel kriisilahenduse kavast kõrvale kaldudes ettevõtja suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjekt, võetakse kooskõlas artikli 60 lõikega 1 sellise ettevõtja tasandil vähendatud, alla hinnatud või konverteeritud summat arvesse artikli 37 lõikes 10 ja artikli 44 lõike 5 punktis a või artikli 44 lõike 8 punktis a sätestatud künniste puhul, mida kohaldatakse asjaomase ettevõtja suhtes.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked 1a ja 1b:

„1a.   Kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust võib kasutada sõltumatult kriisilahenduse meetmest üksnes seoses kõlblike kohustustega, mis vastavad käesoleva direktiivi artikli 45f lõike 2 punktis a osutatud tingimustele, välja arvatud kohustuste järelejäänud tähtajaga seotud tingimus, mida reguleeritakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikega 1.

Kui seda õigust kasutatakse, tagavad liikmesriigid, et allahindamine või konverteerimine toimub kooskõlas artikli 34 lõike 1 punktis g osutatud põhimõttega.

1b.   Kui kriisilahenduse meede võetakse kriisilahendussubjekti suhtes, või erandlikel asjaoludel kriisilahenduse kavast kõrvale kaldudes ettevõtja suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjekt, võetakse kooskõlas artikli 60 lõikega 1 sellise ettevõtja tasandil vähendatud, alla hinnatud või konverteeritud summat arvesse artikli 37 lõikes 10 ja artikli 44 lõike 5 punktis a või artikli 44 lõike 8 punktis a sätestatud künniste puhul, mida kohaldatakse asjaomase ettevõtja suhtes.“;

| d) | lõikes 2 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumendid“ vastavas käändes sõnadega „kapitaliinstrumendid ja lõikes 1a osutatud kõlblikud kohustused“ vastavas käändes; |
| --- | --- |

d)

lõikes 2 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumendid“ vastavas käändes sõnadega „kapitaliinstrumendid ja lõikes 1a osutatud kõlblikud kohustused“ vastavas käändes;

| e) | lõikes 3 sissejuhatus ja punktid a ja b asendatakse järgmisega:

  „3.   Liikmesriigid nõuavad, et kriisilahendusasutused kasutaksid seoses krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja poolt emiteeritud ning kapitaliinstrumentide ja lõikes 1a osutatud kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust vastavalt artiklile 60 ja viivitamata, kui esineb üks või enam järgmistest asjaoludest:






  a) | kui on kindlaks tehtud, et artiklites 32, 32a või 33 sätestatud kriisilahenduse eeltingimused on täidetud, enne kriisilahenduse meetme võtmist, või |
| --- | --- | --- |

e)

lõikes 3 sissejuhatus ja punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid nõuavad, et kriisilahendusasutused kasutaksid seoses krediidiasutuse, investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja poolt emiteeritud ning kapitaliinstrumentide ja lõikes 1a osutatud kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise õigust vastavalt artiklile 60 ja viivitamata, kui esineb üks või enam järgmistest asjaoludest:

a)

kui on kindlaks tehtud, et artiklites 32, 32a või 33 sätestatud kriisilahenduse eeltingimused on täidetud, enne kriisilahenduse meetme võtmist, või

| b) | kui asjaomane ametiasutus teeb kindlaks, et kui kapitaliinstrumentide ja lõikes 1a osutatud kõlblike kohustuste suhtes ei kasutata kõnealust õigust, ei ole krediidiasutus või investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja enam jätkusuutlik“; |
| --- | --- |

b)

kui asjaomane ametiasutus teeb kindlaks, et kui kapitaliinstrumentide ja lõikes 1a osutatud kõlblike kohustuste suhtes ei kasutata kõnealust õigust, ei ole krediidiasutus või investeerimisühing või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja enam jätkusuutlik“;

| f) | lõigetes 4 ja 10 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumendid“ vastavas käändes sõnadega „kapitaliinstrumendid või lõikes 1a osutatud kõlblikud kohustused“ vastavas käändes. |
| --- | --- |

f)

lõigetes 4 ja 10 asendatakse sõnad „kapitaliinstrumendid“ vastavas käändes sõnadega „kapitaliinstrumendid või lõikes 1a osutatud kõlblikud kohustused“ vastavas käändes.

| 24) | Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamist või konverteerimist käsitlevad sätted“; |
| --- | --- | --- |

24)

Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Asjaomaste kapitaliinstrumentide ja kõlblike kohustuste allahindamist või konverteerimist käsitlevad sätted“;

| b) | lõikesse 1 lisatakse punkt d:






  „d) | artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlblike kohustuste põhisumma hinnatakse alla või konverteeritakse esimese taseme põhiomavahendite instrumentideks või tehakse mõlemat vajalikus ulatuses, et saavutada artiklis 31 sätestatud kriisilahenduse eesmärgid, või kuni asjaomaste kõlblike kohustuste ammendumiseni, olenevalt sellest, kumma väärtus on väiksem.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 1 lisatakse punkt d:

„d)

artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlblike kohustuste põhisumma hinnatakse alla või konverteeritakse esimese taseme põhiomavahendite instrumentideks või tehakse mõlemat vajalikus ulatuses, et saavutada artiklis 31 sätestatud kriisilahenduse eesmärgid, või kuni asjaomaste kõlblike kohustuste ammendumiseni, olenevalt sellest, kumma väärtus on väiksem.“;

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Asjaomase kapitaliinstrumendi või artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlbliku kohustuse põhisumma allahindamisel:






  a) | on kõnealuse põhisumma vähendamine püsiv, arvestades üleshindamist kooskõlas artikli 46 lõike 3 kohase hüvitise maksmise korraga; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Asjaomase kapitaliinstrumendi või artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlbliku kohustuse põhisumma allahindamisel:

a)

on kõnealuse põhisumma vähendamine püsiv, arvestades üleshindamist kooskõlas artikli 46 lõike 3 kohase hüvitise maksmise korraga;

| b) | asjaomase kapitaliinstrumendi või artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlbliku kohustuse omaniku vastu ei jää seoses selle allahinnatud instrumendi summaga alles mingit kohustust, välja arvatud juba tekkinud kohustused ning vastutus kahju eest, mis võib tekkida allahindamise õiguse kasutamise õiguspärasuse kontrollimiseks esitatud kaebuse tagajärjel; |
| --- | --- |

b)

asjaomase kapitaliinstrumendi või artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlbliku kohustuse omaniku vastu ei jää seoses selle allahinnatud instrumendi summaga alles mingit kohustust, välja arvatud juba tekkinud kohustused ning vastutus kahju eest, mis võib tekkida allahindamise õiguse kasutamise õiguspärasuse kontrollimiseks esitatud kaebuse tagajärjel;

| c) | ei maksta asjaomaste kapitaliinstrumentide või artikli 59 lõikes 1a osutatud kohustuste omanikele muud hüvitist kui käesoleva artikli lõike 3 kohaselt makstav hüvitis.“; |
| --- | --- |

c)

ei maksta asjaomaste kapitaliinstrumentide või artikli 59 lõikes 1a osutatud kohustuste omanikele muud hüvitist kui käesoleva artikli lõike 3 kohaselt makstav hüvitis.“;

| d) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

  „Asjaomaste kapitaliinstrumentide ja artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlbliku kohustuste konverteerimiseks käesoleva artikli lõike 1 punktide b, c ja d alusel võivad kriisilahendusasutused nõuda krediidiasutuselt või investeerimisühingult ja artikli 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjalt esimese taseme põhiomavahendite instrumentide emiteerimist asjaomaste kapitaliinstrumentide ja selliste kõlblike kohustuste omanikele. Asjaomaseid kapitaliinstrumente ja selliseid kõlblikke kohustusi võib konverteerida üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:“; |
| --- | --- | --- |

d)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

„Asjaomaste kapitaliinstrumentide ja artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlbliku kohustuste konverteerimiseks käesoleva artikli lõike 1 punktide b, c ja d alusel võivad kriisilahendusasutused nõuda krediidiasutuselt või investeerimisühingult ja artikli 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjalt esimese taseme põhiomavahendite instrumentide emiteerimist asjaomaste kapitaliinstrumentide ja selliste kõlblike kohustuste omanikele. Asjaomaseid kapitaliinstrumente ja selliseid kõlblikke kohustusi võib konverteerida üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:“;

| ii) | punktis d asendatakse tekst „iga asjaomase kapitaliinstrumendiga“ tekstiga „iga asjaomase kapitaliinstrumendiga või iga artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlbliku kohustusega“. |
| --- | --- |

ii)

punktis d asendatakse tekst „iga asjaomase kapitaliinstrumendiga“ tekstiga „iga asjaomase kapitaliinstrumendiga või iga artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlbliku kohustusega“.

| 25) | Artikli 61 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui asjaomaseid kapitaliinstrumente või käesoleva direktiivi artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlblikke kohustusi võetakse arvesse käesoleva direktiivi artikli 45f lõikes 1 osutatud nõude täitmisel, vastutab käesoleva direktiivi artikli 59 lõikes 3 osutatud asjaolude kindlakstegemise eest selle liikmesriigi asjaomane ametiasutus, kus krediidiasutusele või investeerimisühingule või käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjale on direktiivi 2013/36/EL III jaotise kohaselt antud tegevusluba.“ |
| --- | --- |

25)

Artikli 61 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Kui asjaomaseid kapitaliinstrumente või käesoleva direktiivi artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlblikke kohustusi võetakse arvesse käesoleva direktiivi artikli 45f lõikes 1 osutatud nõude täitmisel, vastutab käesoleva direktiivi artikli 59 lõikes 3 osutatud asjaolude kindlakstegemise eest selle liikmesriigi asjaomane ametiasutus, kus krediidiasutusele või investeerimisühingule või käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjale on direktiivi 2013/36/EL III jaotise kohaselt antud tegevusluba.“

| 26) | Artiklit 62 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et enne artikli 59 lõike 3 punktis b, c, d või e osutatud asjaolude kindlakstegemist seoses tütarettevõtjaga, kes emiteerib asjaomaseid kapitaliinstrumente või artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlblikke kohustusi artiklis 45f osutatud nõude täitmiseks individuaalsel alusel või asjaomaseid kapitaliinstrumente, mida võetakse arvesse omavahendite nõude täitmisel individuaalsel või konsolideeritud alusel, järgivad asjaomased ametiasutused järgmisi nõudeid:






  a) | kaaludes, kas teha kindlaks artikli 59 lõike 3 punktis b, c, d või e osutatud asjaolud, teavitab ta pärast asjaomase kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusega konsulteerimist 24 tunni jooksul alates sellest konsulteerimisest:






  i) | konsolideeritud järelevalvet tegevat asutust ning kui tegemist on erineva asutusega, selle liikmesriigi asjaomast ametiasutust, kus konsolideeritud järelevalvet tegev asutus asub; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

26)

Artiklit 62 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et enne artikli 59 lõike 3 punktis b, c, d või e osutatud asjaolude kindlakstegemist seoses tütarettevõtjaga, kes emiteerib asjaomaseid kapitaliinstrumente või artikli 59 lõikes 1a osutatud kõlblikke kohustusi artiklis 45f osutatud nõude täitmiseks individuaalsel alusel või asjaomaseid kapitaliinstrumente, mida võetakse arvesse omavahendite nõude täitmisel individuaalsel või konsolideeritud alusel, järgivad asjaomased ametiasutused järgmisi nõudeid:

a)

kaaludes, kas teha kindlaks artikli 59 lõike 3 punktis b, c, d või e osutatud asjaolud, teavitab ta pärast asjaomase kriisilahendussubjekti kriisilahendusasutusega konsulteerimist 24 tunni jooksul alates sellest konsulteerimisest:

i)

konsolideeritud järelevalvet tegevat asutust ning kui tegemist on erineva asutusega, selle liikmesriigi asjaomast ametiasutust, kus konsolideeritud järelevalvet tegev asutus asub;

| ii) | selliste sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi teiste ettevõtjate kriisilahendusasutusi, kes otse või kaudselt ostsid artikli 45f lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvalt ettevõtjalt artikli 45f lõikes 2 osutatud kohustusi; |
| --- | --- |

ii)

selliste sama kriisilahenduse konsolideerimisgrupi teiste ettevõtjate kriisilahendusasutusi, kes otse või kaudselt ostsid artikli 45f lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvalt ettevõtjalt artikli 45f lõikes 2 osutatud kohustusi;

| b) | kaaludes, kas ta teha kindlaks artikli 59 lõike 3 punktis c osutatud asjaolud, teavitab ta viivitamata iga sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja pädevat asutust, kes on emiteerinud asjaomased kapitaliinstrumendid, mille suhtes tuleb kasutada allahindamise või konverteerimise õigusi juhul, kui tehakse kindlaks osutatud asjaolud, ning kui tegemist on erineva asutusega, siis nende liikmesriikide asjaomaseid ametiasutusi, kus kõnealused pädevad asutused ja konsolideeritud järelevalvet tegev asutus asuvad.“; |
| --- | --- |

b)

kaaludes, kas ta teha kindlaks artikli 59 lõike 3 punktis c osutatud asjaolud, teavitab ta viivitamata iga sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu või artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja pädevat asutust, kes on emiteerinud asjaomased kapitaliinstrumendid, mille suhtes tuleb kasutada allahindamise või konverteerimise õigusi juhul, kui tehakse kindlaks osutatud asjaolud, ning kui tegemist on erineva asutusega, siis nende liikmesriikide asjaomaseid ametiasutusi, kus kõnealused pädevad asutused ja konsolideeritud järelevalvet tegev asutus asuvad.“;

| b) | lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Kui lõike 1 kohane teade on esitatud, hindab asjaomane ametiasutus pärast konsulteerimist selle lõike punkti a alapunkti i või punkti b kohaselt teavitatud asutustega järgmisi asjaolusid:“. |
| --- | --- |

b)

lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Kui lõike 1 kohane teade on esitatud, hindab asjaomane ametiasutus pärast konsulteerimist selle lõike punkti a alapunkti i või punkti b kohaselt teavitatud asutustega järgmisi asjaolusid:“.

| 27) | Artikli 63 lõike 1 punktides e, f ja j asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“. |
| --- | --- |

27)

Artikli 63 lõike 1 punktides e, f ja j asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“.

| 28) | Artikli 66 lõikes 4 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“. |
| --- | --- |

28)

Artikli 66 lõikes 4 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“.

| 29) | Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Tingimusel et jätkatakse lepingust tulenevate materiaalõiguslike kohustuste, sealhulgas makse- ja ülekandekohustuste täitmist ning tagatise andmist, ei võimalda kriisiennetusmeede, artikli 33a kohane kohustuse peatamine või kriisiohjemeede, sealhulgas niisuguse meetme kohaldamisega vahetult seotud mis tahes sündmus, iseenesest kellelgi:“; |
| --- | --- | --- |

29)

Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Tingimusel et jätkatakse lepingust tulenevate materiaalõiguslike kohustuste, sealhulgas makse- ja ülekandekohustuste täitmist ning tagatise andmist, ei võimalda kriisiennetusmeede, artikli 33a kohane kohustuse peatamine või kriisiohjemeede, sealhulgas niisuguse meetme kohaldamisega vahetult seotud mis tahes sündmus, iseenesest kellelgi:“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Artikli 33a, 69, või 70 kohane peatamine või piiramine ei tähenda käesoleva artikli lõigete 1 ja 3 ning artikli 71 lõike 1 kohaldamisel lepingulise kohustuse täitmata jätmist.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Artikli 33a, 69, või 70 kohane peatamine või piiramine ei tähenda käesoleva artikli lõigete 1 ja 3 ning artikli 71 lõike 1 kohaldamisel lepingulise kohustuse täitmata jätmist.“

| 30) | Artiklit 69 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Lõike 1 kohast peatamist ei kohaldata makse- ja ülekandekohustuste suhtes, mis on võetud järgmiste isikute ees:






  a) | direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud süsteemide ja süsteemikorraldajate ees; |
| --- | --- | --- | --- |

30)

Artiklit 69 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõike 1 kohast peatamist ei kohaldata makse- ja ülekandekohustuste suhtes, mis on võetud järgmiste isikute ees:

a)

direktiivi 98/26/EÜ kohaselt määratud süsteemide ja süsteemikorraldajate ees;

| b) | määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohase liidu tegevusloaga kesksete vastaspoolte ees ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selle määruse artikli 25 kohaselt tunnustab; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohase liidu tegevusloaga kesksete vastaspoolte ees ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selle määruse artikli 25 kohaselt tunnustab;

| c) | keskpankade ees.“; |
| --- | --- |

c)

keskpankade ees.“;

| b) | lõikesse 5 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kriisilahendusasutused määravad nimetatud õiguse kasutamise ulatuse vastavalt iga üksikjuhtumi asjaoludele. Kriisilahendusasutused hindavad eelkõige hoolikalt, kas peatamist on sobilik kohaldada ka kõlblike hoiuste suhtes, nagu need on määratletud direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 4, eriti füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hoitavate tagatud hoiuste suhtes.
  Liikmesriigid võivad ette näha, et kui makse- või ülekandekohustuste peatamise õigust kasutatakse kõlblike hoiuste puhul, tagavad kriisilahendusasutused, et hoiustajatele antakse hoiusele juurdepääs asjakohase päevasumma ulatuses.“ |
| --- | --- |

b)

lõikesse 5 lisatakse järgmised lõigud:

„Kriisilahendusasutused määravad nimetatud õiguse kasutamise ulatuse vastavalt iga üksikjuhtumi asjaoludele. Kriisilahendusasutused hindavad eelkõige hoolikalt, kas peatamist on sobilik kohaldada ka kõlblike hoiuste suhtes, nagu need on määratletud direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 4, eriti füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hoitavate tagatud hoiuste suhtes.

Liikmesriigid võivad ette näha, et kui makse- või ülekandekohustuste peatamise õigust kasutatakse kõlblike hoiuste puhul, tagavad kriisilahendusasutused, et hoiustajatele antakse hoiusele juurdepääs asjakohase päevasumma ulatuses.“

| 31) | Artikli 70 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kriisilahendusasutused ei kasuta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õigust seoses ühegagi järgnevatest:






  a) | süsteemid või süsteemikorraldajad, kes on määratud direktiivi 98/26/EÜ kohaldamise eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

31)

Artikli 70 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kriisilahendusasutused ei kasuta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õigust seoses ühegagi järgnevatest:

a)

süsteemid või süsteemikorraldajad, kes on määratud direktiivi 98/26/EÜ kohaldamise eesmärgil;

| b) | määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ja kolmandate riikide kesksed vastaspooled, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tunnustab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt, ning |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ja kolmandate riikide kesksed vastaspooled, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tunnustab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt, ning

| c) | keskpangad, vara puhul, mille kriisilahendusmenetluses olev krediidiasutus või investeerimisühing on pantinud või tagatiseks andnud.“ |
| --- | --- |

c)

keskpangad, vara puhul, mille kriisilahendusmenetluses olev krediidiasutus või investeerimisühing on pantinud või tagatiseks andnud.“

| 32) | Artikli 71 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõike 1 või 2 alusel peatamist ei kohaldata:






  a) | süsteemide või süsteemikorraldajate suhtes, kes on määratud direktiivi 98/26/EÜ kohaldamise eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

32)

Artikli 71 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõike 1 või 2 alusel peatamist ei kohaldata:

a)

süsteemide või süsteemikorraldajate suhtes, kes on määratud direktiivi 98/26/EÜ kohaldamise eesmärgil;

| b) | määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt liidus tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes ega kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tunnustab vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 25, või |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt liidus tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes ega kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tunnustab vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 25, või

| c) | keskpankade suhtes.“ |
| --- | --- |

c)

keskpankade suhtes.“

| 33) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 71a
  Peatamise õiguse lepinguline tunnustamine kriisilahenduses

  1.   Liikmesriigid nõuavad krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt ning artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjatelt, et nad lisaksid kõikidesse nende sõlmitavatesse ja kolmanda riigi õigusega reguleeritavatesse finantslepingutesse tingimuse, mille kohaselt pooled sedastavad, et kriisilahendusasutus võib finantslepingu suhtes kasutada vastavalt artiklitele 33a, 69, 70 ja 71 õigust peatada või piirata õigusi ja kohustusi, ning tunnustavad oma seotust artikli 68 nõuetega.


  2.   Liikmesriigid võivad samuti nõuda, et liidu emaettevõtjad tagaksid, et nende kolmanda riigi tütarettevõtjad lisavad oma lõikes 1 osutatud finantslepingutesse tingimused, et välistada võimalus, et kui kriisilahendusasutus kasutab kooskõlas lõikega 1 õigust peatada või piirata liidus tegutseva emaettevõtja õigusi ja kohustusi, on see asjakohane põhjus nende lepingute ennetähtaegseks lõpetamiseks, peatamiseks või muutmiseks või tasaarvestuseks või tasaarvelduse õiguse kasutamiseks või tagatisest tulenevate õiguste jõustamiseks.
  Esimeses lõigus esitatud nõuet võib kohaldada kolmandate riikide tütarettevõtjate suhtes, kes on






  a) | krediidiasutused; |
| --- | --- | --- |

33)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 71a

Peatamise õiguse lepinguline tunnustamine kriisilahenduses

1.   Liikmesriigid nõuavad krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt ning artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjatelt, et nad lisaksid kõikidesse nende sõlmitavatesse ja kolmanda riigi õigusega reguleeritavatesse finantslepingutesse tingimuse, mille kohaselt pooled sedastavad, et kriisilahendusasutus võib finantslepingu suhtes kasutada vastavalt artiklitele 33a, 69, 70 ja 71 õigust peatada või piirata õigusi ja kohustusi, ning tunnustavad oma seotust artikli 68 nõuetega.

2.   Liikmesriigid võivad samuti nõuda, et liidu emaettevõtjad tagaksid, et nende kolmanda riigi tütarettevõtjad lisavad oma lõikes 1 osutatud finantslepingutesse tingimused, et välistada võimalus, et kui kriisilahendusasutus kasutab kooskõlas lõikega 1 õigust peatada või piirata liidus tegutseva emaettevõtja õigusi ja kohustusi, on see asjakohane põhjus nende lepingute ennetähtaegseks lõpetamiseks, peatamiseks või muutmiseks või tasaarvestuseks või tasaarvelduse õiguse kasutamiseks või tagatisest tulenevate õiguste jõustamiseks.

Esimeses lõigus esitatud nõuet võib kohaldada kolmandate riikide tütarettevõtjate suhtes, kes on

a)

krediidiasutused;

| b) | investeerimisühingud (või oleksid investeerimisühingud, kui nende peakontor asuks asjaomases liikmesriigis), või |
| --- | --- |

b)

investeerimisühingud (või oleksid investeerimisühingud, kui nende peakontor asuks asjaomases liikmesriigis), või

| c) | finantseerimisasutused. |
| --- | --- |

c)

finantseerimisasutused.

3.   Lõige 1 on kohaldatav kõigi finantslepingute suhtes:

| a) | mis loovad uue kohustuse või muudavad oluliselt olemasolevat kohustust pärast käesoleva artikli ülevõtmiseks riiklikul tasandil vastu võetud sätete jõustumist; |
| --- | --- |

a)

mis loovad uue kohustuse või muudavad oluliselt olemasolevat kohustust pärast käesoleva artikli ülevõtmiseks riiklikul tasandil vastu võetud sätete jõustumist;

| b) | millega nähakse ette õigus kasutada ühte või mitut lõpetamisõigust või tagatistest tulenevate õiguste maksmapaneku õigust, mille suhtes kohaldataks artiklit 33a, 68, 69, 70 või 71, kui finantslepingut reguleeritaks liikmesriigi õigusega. |
| --- | --- |

b)

millega nähakse ette õigus kasutada ühte või mitut lõpetamisõigust või tagatistest tulenevate õiguste maksmapaneku õigust, mille suhtes kohaldataks artiklit 33a, 68, 69, 70 või 71, kui finantslepingut reguleeritaks liikmesriigi õigusega.

4.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing või ettevõtja ei lisa käesoleva artikli lõike 1 kohaselt nõutavat lepingulist tingimust, ei takista see kriisilahendusasutusel kohaldada selle finantslepingu suhtes artiklis 33a, 68, 69, 70 või 71 osutatud õigusi.

5.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõike 1 kohaselt nõutava lepingulise tingimuse sisu, võttes arvesse krediidiasutuste, investeerimisühingute ja ettevõtjate erinevaid ärimudeleid.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.“

| 34) | Artiklit 88 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutused moodustavad vastavalt artiklile 89 artiklites 12, 13, 16, 18, 45–45h, 91 ja 92 osutatud ülesannete täimiseks ning vajaduse korral kolmandate riikide kriisilahendusasutustega koostöö ja koordineerimise tagamiseks kriisilahenduse kolleegiumid.“; |
| --- | --- | --- |

34)

Artiklit 88 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutused moodustavad vastavalt artiklile 89 artiklites 12, 13, 16, 18, 45–45h, 91 ja 92 osutatud ülesannete täimiseks ning vajaduse korral kolmandate riikide kriisilahendusasutustega koostöö ja koordineerimise tagamiseks kriisilahenduse kolleegiumid.“;

| b) | lõike 1 teise lõigu punktis i asendatakse sõnad „artikkel 45“ sõnadega „artiklid 45–45h“ vastavas käändes. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 teise lõigu punktis i asendatakse sõnad „artikkel 45“ sõnadega „artiklid 45–45h“ vastavas käändes.

| 35) | Artikkel 89 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 89
  Euroopa kriisilahenduskolleegiumid

  1.   Kui kolmanda riigi krediidiasutusel või investeerimisühingul või kolmanda riigi emaettevõtjal on liidus asutatud tütarettevõtja või kahes või enamas liikmesriigis asutatud liidus tegutsev emaettevõtja või kaks või enam kahe või enama liikmesriigi poolt oluliseks peetavat liidu filiaali, moodustavad nende liikmesriikide kriisilahendusasutused, kus kõnealused ettevõtjad on asutatud või kus kõnealused olulised liidu filiaalid asuvad, ühtse Euroopa kriisilahenduskolleegiumi.


  2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud Euroopa kriisilahenduskolleegium täidab artiklis 88 sätestatud funktsioone ja ülesandeid seoses käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ettevõtjatega ja niivõrd, kuivõrd need ülesanded on asjakohased, ka seoses nende filiaalidega.
  Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ülesanded hõlmavad artiklites 45–45h osutatud nõude määramist.
  Artiklites 45–45h osutatud nõude määramisel võtavad Euroopa kriisilahenduskolleegiumi liikmed arvesse kolmandate riikide ametiasutuste vastu võetud üldist kriisilahendusstrateegiat, kui see on olemas.
  Kui üldise kriisilahendusstrateegia kohaselt ei ole liidus asutatud tütarettevõtjad või liidus tegutsev emaettevõtja ja selle tütarettevõtjatest krediidiasutused ja investeerimisühingud kriisilahendussubjektid ning Euroopa kriisilahenduskolleegiumi liikmed on kõnealuse strateegiaga nõus, järgivad liidus asutatud tütarettevõtjad või konsolideeritud alusel liidus tegutsev emaettevõtja artikli 45f lõike 1 kohast nõuet, emiteerides artikli 45f lõike 2 punktides a ja b osutatud instrumente oma kolmandas riigis asutatud põhiemaettevõtjale või nimetatud põhiemaettevõtja tütarettevõtjatele, mis on asutatud samas kolmandas riigis või muudele ettevõtjatele artikli 45f lõike 2 punkti a alapunktis i ja punkti b alapunktis ii sätestatud tingimustel.


  3.   Kui kõiki kolmanda riigi krediidiasutuse või investeerimisühingu või kolmanda riigi emaettevõtja liidu tütarettevõtjaid omab ainult üks liidus tegutsev emaettevõtja, juhatab Euroopa kriisilahenduskolleegiumi selle liikmesriigi kriisilahendusasutus, kus liidus tegutsev emaettevõtja on asutatud.
  Kui esimest lõiku ei kohaldata, juhatab Euroopa kriisilahenduskolleegiumi sellise liidus tegutseva emaettevõtja või liidu tütarettevõtja kriisilahendusasutus, kelle bilansiliste varade koguväärtus on kõige suurem.


  4.   Liikmesriigid võivad kõigi asjaomaste isikute vastastikusel kokkuleppel loobuda Euroopa kriisilahenduskolleegiumi moodustamise nõude täitmisest, kui muu töörühm või kolleegium täidab samu funktsioone ja samu ülesandeid, nagu on sätestatud käesolevas artiklis, ning järgib kõiki käesolevas artiklis ja artiklis 90 sätestatud tingimusi ja menetlusi, sealhulgas Euroopa kriisilahenduskolleegiumide liikmesust ja neis osalemist puudutavaid tingimusi ja menetlusi. Sel juhul tuleb kõiki käesoleva direktiivi viiteid Euroopa kriisilahenduskolleegiumidele mõista ka viidetena kõnealustele teistele töörühmadele või kolleegiumidele.


  5.   Kui käesoleva artikli lõikes 3 või 4 ei ole sätestatud teisiti, tegutseb Euroopa kriisilahenduskolleegium kooskõlas artikliga 88.“ |
| --- | --- |

35)

Artikkel 89 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 89

Euroopa kriisilahenduskolleegiumid

1.   Kui kolmanda riigi krediidiasutusel või investeerimisühingul või kolmanda riigi emaettevõtjal on liidus asutatud tütarettevõtja või kahes või enamas liikmesriigis asutatud liidus tegutsev emaettevõtja või kaks või enam kahe või enama liikmesriigi poolt oluliseks peetavat liidu filiaali, moodustavad nende liikmesriikide kriisilahendusasutused, kus kõnealused ettevõtjad on asutatud või kus kõnealused olulised liidu filiaalid asuvad, ühtse Euroopa kriisilahenduskolleegiumi.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud Euroopa kriisilahenduskolleegium täidab artiklis 88 sätestatud funktsioone ja ülesandeid seoses käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ettevõtjatega ja niivõrd, kuivõrd need ülesanded on asjakohased, ka seoses nende filiaalidega.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ülesanded hõlmavad artiklites 45–45h osutatud nõude määramist.

Artiklites 45–45h osutatud nõude määramisel võtavad Euroopa kriisilahenduskolleegiumi liikmed arvesse kolmandate riikide ametiasutuste vastu võetud üldist kriisilahendusstrateegiat, kui see on olemas.

Kui üldise kriisilahendusstrateegia kohaselt ei ole liidus asutatud tütarettevõtjad või liidus tegutsev emaettevõtja ja selle tütarettevõtjatest krediidiasutused ja investeerimisühingud kriisilahendussubjektid ning Euroopa kriisilahenduskolleegiumi liikmed on kõnealuse strateegiaga nõus, järgivad liidus asutatud tütarettevõtjad või konsolideeritud alusel liidus tegutsev emaettevõtja artikli 45f lõike 1 kohast nõuet, emiteerides artikli 45f lõike 2 punktides a ja b osutatud instrumente oma kolmandas riigis asutatud põhiemaettevõtjale või nimetatud põhiemaettevõtja tütarettevõtjatele, mis on asutatud samas kolmandas riigis või muudele ettevõtjatele artikli 45f lõike 2 punkti a alapunktis i ja punkti b alapunktis ii sätestatud tingimustel.

3.   Kui kõiki kolmanda riigi krediidiasutuse või investeerimisühingu või kolmanda riigi emaettevõtja liidu tütarettevõtjaid omab ainult üks liidus tegutsev emaettevõtja, juhatab Euroopa kriisilahenduskolleegiumi selle liikmesriigi kriisilahendusasutus, kus liidus tegutsev emaettevõtja on asutatud.

Kui esimest lõiku ei kohaldata, juhatab Euroopa kriisilahenduskolleegiumi sellise liidus tegutseva emaettevõtja või liidu tütarettevõtja kriisilahendusasutus, kelle bilansiliste varade koguväärtus on kõige suurem.

4.   Liikmesriigid võivad kõigi asjaomaste isikute vastastikusel kokkuleppel loobuda Euroopa kriisilahenduskolleegiumi moodustamise nõude täitmisest, kui muu töörühm või kolleegium täidab samu funktsioone ja samu ülesandeid, nagu on sätestatud käesolevas artiklis, ning järgib kõiki käesolevas artiklis ja artiklis 90 sätestatud tingimusi ja menetlusi, sealhulgas Euroopa kriisilahenduskolleegiumide liikmesust ja neis osalemist puudutavaid tingimusi ja menetlusi. Sel juhul tuleb kõiki käesoleva direktiivi viiteid Euroopa kriisilahenduskolleegiumidele mõista ka viidetena kõnealustele teistele töörühmadele või kolleegiumidele.

5.   Kui käesoleva artikli lõikes 3 või 4 ei ole sätestatud teisiti, tegutseb Euroopa kriisilahenduskolleegium kooskõlas artikliga 88.“

| 36) | Lisa B osa punktis 6 ja C osa punktis 17 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“. |
| --- | --- |

36)

Lisa B osa punktis 6 ja C osa punktis 17 asendatakse sõnad „kõlblikud kohustused“ sõnadega „teisendatavad kohustused“.

Artikkel 2

Direktiivi 98/26/EÜ muutmine

Direktiivi 98/26/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt c asendatakse järgmisega:
  „c)   „keskne vastaspool“– määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 1 määratletud keskne vastaspool;“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)   „keskne vastaspool“– määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 1 määratletud keskne vastaspool;“

„keskne vastaspool“

| b) | punkt f asendatakse järgmisega:
  „f)   „osaleja“– krediidiasutus või investeerimisasutus, keskne vastaspool, arveldusagent, arvelduskoda, süsteemikorraldaja või määruse (EL) nr 648/2012 artikli 17 kohaselt tegevusloa saanud keskse vastaspoole kliiriv liige;“. |
| --- | --- |

b)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)   „osaleja“– krediidiasutus või investeerimisasutus, keskne vastaspool, arveldusagent, arvelduskoda, süsteemikorraldaja või määruse (EL) nr 648/2012 artikli 17 kohaselt tegevusloa saanud keskse vastaspoole kliiriv liige;“.

„osaleja“

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 12a
  Komisjon vaatab hiljemalt 28. juuniks 2021 läbi selle, kuidas liikmesriigid kohaldavad käesolevat direktiivi oma riigisiseste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kes osalevad vahetult kolmanda riigi õigusega reguleeritavates süsteemides, ja sellistes süsteemides osalemisega seoses antud tagatiste suhtes. Eelkõige hindab komisjon vajadust käesolevat direktiivi seoses kolmanda riigi õigusega reguleeritavate süsteemidega veelgi muuta. Komisjon esitab selle kohta aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, asjakohasel juhul koos ettepanekutega käesoleva direktiivi muutmiseks.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Komisjon vaatab hiljemalt 28. juuniks 2021 läbi selle, kuidas liikmesriigid kohaldavad käesolevat direktiivi oma riigisiseste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kes osalevad vahetult kolmanda riigi õigusega reguleeritavates süsteemides, ja sellistes süsteemides osalemisega seoses antud tagatiste suhtes. Eelkõige hindab komisjon vajadust käesolevat direktiivi seoses kolmanda riigi õigusega reguleeritavate süsteemidega veelgi muuta. Komisjon esitab selle kohta aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, asjakohasel juhul koos ettepanekutega käesoleva direktiivi muutmiseks.“

Artikkel 3

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 28. detsembriks 2020. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates nende normide siseriiklikus õiguses jõustumise kuupäevast, mis ei tohi olla hiljem kui 28. detsember 2020.

Liikmesriigid kohaldavad käesoleva direktiivi artikli 1 punkti 17 seoses direktiivi 2014/59/EL artikli 45i lõikega 3 alates 1. jaanuarist 2024. Kui kriisilahendusasutus on kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikli 45m lõikega 1 määranud nõuete täitmise tähtpäeva, mis on hilisem kui 1. jaanuar 2024, on käesoleva direktiivi artikli 1 punkti 17 seoses direktiivi 2014/59/EL artikli 45i lõikega 3 kohaldamise kuupäev sama mis nõuete täitmise tähtpäev.

2.   Kui liikmesriigid lõikes 1 osutatud normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile ja Euroopa Pangandusjärelevalvele käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. mai 2019

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

G. CIAMBA

---

(1)  
  ELT C 34, 31.1.2018, lk 17.

1

(2)  
  ELT C 209, 30.6.2017, lk 36.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. mai 2019. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse kuuenda nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määrusi (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

7

(8)  Komisjoni delegeeritud 23. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/1075, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks finantsseisundi taastamise kavade, kriisilahenduse kavade ja konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavade sisu, miinimumkriteeriumid, mille alusel peab pädev asutus finantsseisundi taastamise kavu ja konsolideerimisgrupi finantsseisundi taastamise kavu hindama, konsolideerimisgrupi finantstoetuse andmise tingimused, sõltumatute hindajate suhtes kohaldatavad nõuded, allahindamise ja konverteerimise õiguse lepingukohane tunnustamine, teavitamisnõuete ja peatamisteate menetlused ja sisu ning kriisilahenduse kolleegiumide tegevus (ELT L 184, 8.7.2016, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

11

---