# Euroopa Liidu L 110/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 110 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik25. aprill 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 110

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik25. aprill 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/643, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/644, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/645, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/646, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/647, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/648, 15. aprill 2019, millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2019/649, 24. aprill 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa muu kui loomse päritoluga rasvas looduslikult sisalduva transrasva osas (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2019/650, 24. aprill 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa seoses kiima-johimbepuuga (Pausinystalia johimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2019/651, 24. aprill 2019, millega keeldutakse lubamast esitada toidu kohta tervisealast väidet, milles osutatakse laste arengule ja tervisele (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/652, 24. aprill 2019, millega kehtestatakse nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni standardtöökord ja lõpliku otsuse avaldamisega seotud teabe edastamise tüüpvorm kooskõlas nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1852 | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/653, 24. aprill 2019, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 847/2006 teatavate kalatoodete või -konservide suhtes kehtestatud liidu tariifikoodide osas | 34 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/654, 15. aprill 2019, millega muudetakse protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta | 36 |
| | * | Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu otsus, 16. aprill 2019, Ühendkuningriigi kapitali asendamise kohta Euroopa Investeerimispangas ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitaliga [2019/655] | 39 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukord Märts 2019 | 43 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/643, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/644, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/645, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/646, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/647, 15. aprill 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/648, 15. aprill 2019, millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

16

*

Komisjoni määrus (EL) 2019/649, 24. aprill 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa muu kui loomse päritoluga rasvas looduslikult sisalduva transrasva osas (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni määrus (EL) 2019/650, 24. aprill 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa seoses kiima-johimbepuuga (Pausinystalia johimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) (
  1
  )

Pausinystalia johimbe

1

21

*

Komisjoni määrus (EL) 2019/651, 24. aprill 2019, millega keeldutakse lubamast esitada toidu kohta tervisealast väidet, milles osutatakse laste arengule ja tervisele (
  1
  )

1

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/652, 24. aprill 2019, millega kehtestatakse nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni standardtöökord ja lõpliku otsuse avaldamisega seotud teabe edastamise tüüpvorm kooskõlas nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1852

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/653, 24. aprill 2019, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 847/2006 teatavate kalatoodete või -konservide suhtes kehtestatud liidu tariifikoodide osas

34

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/654, 15. aprill 2019, millega muudetakse protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta

36

*

Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu otsus, 16. aprill 2019, Ühendkuningriigi kapitali asendamise kohta Euroopa Investeerimispangas ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitaliga [2019/655]

39

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukord Märts 2019

43

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EMP ühiskomitee otsus nr 112/2018, 31. mai 2018, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa Finantsteenused [2019/656] | 80 |
| | * | EMP ühiskomitee otsus nr 113/2018, 31. mai 2018, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa Finantsteenused [2019/657] | 87 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EMP ühiskomitee otsus nr 112/2018, 31. mai 2018, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa Finantsteenused [2019/656]

80

*

EMP ühiskomitee otsus nr 113/2018, 31. mai 2018, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa Finantsteenused [2019/657]

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/643,

15. aprill 2019,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode koosneb ristkülikukujulisest terasplaadist pikkusega 48,26 cm (19 tolli) ja ristkülikukujulistest plastklambritest.
  Klambrid on kinnitatud plaadile püstloodis ja nende vastasküljel olevas plaadi lühemas otsas on avaus.
  Plaadil on mõlemas otsas augud selle kruvimiseks toote pikkusele vastava mõõduga teraskappide külge (19-tollised kapid), mida saab kasutada telekommunikatsioonis, andmetöötlussüsteemides jne.
  Toode on ette nähtud juhtmete korrastamiseks kappides.
  Vt fotot (*1) | 8302 42 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldeeskirjaga 1, üldeeskirja 3 punktiga b ja üldeeskirjaga 6, XV jaotise märkuse 2 punktiga c ja märkusega 3, grupi 94 märkuse 1 punktiga d ning CN-koodide 8302 ja 8302 42 00 sõnastusega.
  Terasplaat annab tootele selle põhiomaduse, kuna see kinnitatakse kapi külge ja see toetab klambreid ning hoiab neid paigal.
  Rubriiki 8302 kuuluvad üldotstarbeliseks kasutamiseks klassifitseeritavad mitteväärismetallist furnituurid ja kinnitusdetailid, mida kasutatakse peamiselt mööbli, uste, akende, autokerede jne juures, isegi kui need on ette nähtud mingiks spetsiaalseks kasutuseks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8302 , esimene lõik).
  Teraskapid klassifitseeritakse mööblina grupi 94 märkuse 2 tähenduses (vt ka HSi klassifitseerimisarvamused 940320/3 ja 940320/4).
  Tootel on rubriiki 8302 klassifitseeritava mööbli jaoks sobiva mitteväärismetallist furnituuri põhiomadused.
  Vastavalt XV jaotise märkuse 2 punktile c on rubriigi 8302 tooted üldkasutatavad osad.
  Seega grupi 94 märkuse 1 punkti d järgi ei või toodet klassifitseerida rubriiki 9403 kui mööbli osa.
  Järelikult tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8302 42 00 alla kui muu mitteväärismetallist kinnitusdetail, furnituur jms toode mööbli jaoks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode koosneb ristkülikukujulisest terasplaadist pikkusega 48,26 cm (19 tolli) ja ristkülikukujulistest plastklambritest.

Klambrid on kinnitatud plaadile püstloodis ja nende vastasküljel olevas plaadi lühemas otsas on avaus.

Plaadil on mõlemas otsas augud selle kruvimiseks toote pikkusele vastava mõõduga teraskappide külge (19-tollised kapid), mida saab kasutada telekommunikatsioonis, andmetöötlussüsteemides jne.

Toode on ette nähtud juhtmete korrastamiseks kappides.

Vt fotot (*1)

8302 42 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldeeskirjaga 1, üldeeskirja 3 punktiga b ja üldeeskirjaga 6, XV jaotise märkuse 2 punktiga c ja märkusega 3, grupi 94 märkuse 1 punktiga d ning CN-koodide 8302 ja 8302 42 00 sõnastusega.

Terasplaat annab tootele selle põhiomaduse, kuna see kinnitatakse kapi külge ja see toetab klambreid ning hoiab neid paigal.

Rubriiki 8302 kuuluvad üldotstarbeliseks kasutamiseks klassifitseeritavad mitteväärismetallist furnituurid ja kinnitusdetailid, mida kasutatakse peamiselt mööbli, uste, akende, autokerede jne juures, isegi kui need on ette nähtud mingiks spetsiaalseks kasutuseks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8302 , esimene lõik).

Teraskapid klassifitseeritakse mööblina grupi 94 märkuse 2 tähenduses (vt ka HSi klassifitseerimisarvamused 940320/3 ja 940320/4).

Tootel on rubriiki 8302 klassifitseeritava mööbli jaoks sobiva mitteväärismetallist furnituuri põhiomadused.

Vastavalt XV jaotise märkuse 2 punktile c on rubriigi 8302 tooted üldkasutatavad osad.

Seega grupi 94 märkuse 1 punkti d järgi ei või toodet klassifitseerida rubriiki 9403 kui mööbli osa.

Järelikult tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8302 42 00 alla kui muu mitteväärismetallist kinnitusdetail, furnituur jms toode mööbli jaoks.

Image 1

---

(*1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/644,

15. aprill 2019,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate muude nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate muude nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt kõnealustele üldreeglitele tuleks käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt kõnealustele üldreeglitele tuleks käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava ajavahemiku vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava ajavahemiku vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Seade vedelikutilkade täpseks ümberpaigutamiseks (nn pipeteerimisrobot), mõõtmetega umbes 540 × 680 × 930 mm ja massiga umbes 128 kg.
  Aparaat koosneb kahest seadmest vastuvõtvate mikroplaatide jaoks (lähteplaat ja sihtplaat), kahest deioniseerimisvardast ning ultrahelipeast, ühendatuna kompaktsesse korpusesse, millel on LED-kontroll-lamp, väike näidik ja avariinupp.
  Aparaadis kasutatakse akustilist tilkade väljapaiskamise (Acoustic Droplet Ejection – ADE) meetodit, mis kasutab helienergiat (suunatud ultraheliimpulsid) üliväikeste vedelikutilkade edasiliigutamiseks lähteplaadilt ümberpööratud sihtplaadile ülima kordustäpsuse ja mõõtetäpsusega.
  Süsteem paigutab iga väljapaiskega ümber 2,5 nanoliitrit tilku, mis võimaldab suuremate vedelikukoguste ümberpaigutamist. Lähteallikast paisatakse tilku välja sagedusega kuni 500 korda sekundis.
  Aparaati kasutatakse proovide ettevalmistamisel laborites teatavate reaktiivikoguste ümberpaigutamiseks ühelt mikroplaadilt teisele. | 8479 89 97 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga b ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 8479 , 8479 89 ja 8479 89 97 sõnastusega.
  Aparaat on liittoode üldreegli 3 punkti b tähenduses ja see tuleb klassifitseerida komponendi järgi, mis määrab toote põhiomaduse. Vaatamata sellele, et vedelikukoguse täpseks doseerimiseks on vajalik mõõtmine ja analüüsimine, peetakse aparaadile põhiomadusi andvaks funktsiooniks väljapaisatavate tilkade täpset doseerimist just ultraheli kasutades
  Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 9026 kui instrumenti või seadet vedeliku või gaasi vooluhulga, taseme, rõhu jms parameetrite mõõtmiseks või kontrollimiseks, kuna mõõte- ja analüüsifunktsioonid on seadme lisafunktsioonid.
  Seega tuleb aparaat klassifitseerida CN-koodi 8479 89 97 alla kui muu mujal nimetamata eriotstarbeline seade ja mehhanism. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Seade vedelikutilkade täpseks ümberpaigutamiseks (nn pipeteerimisrobot), mõõtmetega umbes 540 × 680 × 930 mm ja massiga umbes 128 kg.

Aparaat koosneb kahest seadmest vastuvõtvate mikroplaatide jaoks (lähteplaat ja sihtplaat), kahest deioniseerimisvardast ning ultrahelipeast, ühendatuna kompaktsesse korpusesse, millel on LED-kontroll-lamp, väike näidik ja avariinupp.

Aparaadis kasutatakse akustilist tilkade väljapaiskamise (Acoustic Droplet Ejection – ADE) meetodit, mis kasutab helienergiat (suunatud ultraheliimpulsid) üliväikeste vedelikutilkade edasiliigutamiseks lähteplaadilt ümberpööratud sihtplaadile ülima kordustäpsuse ja mõõtetäpsusega.

Süsteem paigutab iga väljapaiskega ümber 2,5 nanoliitrit tilku, mis võimaldab suuremate vedelikukoguste ümberpaigutamist. Lähteallikast paisatakse tilku välja sagedusega kuni 500 korda sekundis.

Aparaati kasutatakse proovide ettevalmistamisel laborites teatavate reaktiivikoguste ümberpaigutamiseks ühelt mikroplaadilt teisele.

8479 89 97

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga b ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 8479 , 8479 89 ja 8479 89 97 sõnastusega.

Aparaat on liittoode üldreegli 3 punkti b tähenduses ja see tuleb klassifitseerida komponendi järgi, mis määrab toote põhiomaduse. Vaatamata sellele, et vedelikukoguse täpseks doseerimiseks on vajalik mõõtmine ja analüüsimine, peetakse aparaadile põhiomadusi andvaks funktsiooniks väljapaisatavate tilkade täpset doseerimist just ultraheli kasutades

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 9026 kui instrumenti või seadet vedeliku või gaasi vooluhulga, taseme, rõhu jms parameetrite mõõtmiseks või kontrollimiseks, kuna mõõte- ja analüüsifunktsioonid on seadme lisafunktsioonid.

Seega tuleb aparaat klassifitseerida CN-koodi 8479 89 97 alla kui muu mujal nimetamata eriotstarbeline seade ja mehhanism.

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/645,

15. aprill 2019,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate muude nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate muude nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt kõnealustele üldreeglitele tuleks käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt kõnealustele üldreeglitele tuleks käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava ajavahemiku vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava ajavahemiku vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tekstiilriidest (puuvill) toode, mis koosneb kolmest üksteise külge õmmeldud taskust ning on ette nähtud kõrge voodi piirde külge riputamiseks.
  Toode on ette nähtud väikeste esemete hoidmiseks. Taskuid saab kaunistada lastetoa teemaga sobivalt.
  Vt fotot (*1) | 6307 90 98 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XI jaotise märkuse 7 punktiga f ning CN-koodide 6307 , 6307 90 ja 6307 90 98 sõnastusega.
  Taskud ei kuulu sisustustarvete hulka (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 6304 ), vaid on ette nähtud asjade hoidmiseks.
  Järelikult ei või toodet klassifitseerida muude sisustustarvetena rubriiki 6304 . See on tekstiilist valmistoode, mis ei ole rubriigi 6307 tähenduses muudes XI jaotise rubriikides ega mujal nimetatud (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 6307 ).
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 6307 90 98 alla kui muu valmistoode. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Tekstiilriidest (puuvill) toode, mis koosneb kolmest üksteise külge õmmeldud taskust ning on ette nähtud kõrge voodi piirde külge riputamiseks.

Toode on ette nähtud väikeste esemete hoidmiseks. Taskuid saab kaunistada lastetoa teemaga sobivalt.

Vt fotot (*1)

6307 90 98

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XI jaotise märkuse 7 punktiga f ning CN-koodide 6307 , 6307 90 ja 6307 90 98 sõnastusega.

Taskud ei kuulu sisustustarvete hulka (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 6304 ), vaid on ette nähtud asjade hoidmiseks.

Järelikult ei või toodet klassifitseerida muude sisustustarvetena rubriiki 6304 . See on tekstiilist valmistoode, mis ei ole rubriigi 6307 tähenduses muudes XI jaotise rubriikides ega mujal nimetatud (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 6307 ).

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 6307 90 98 alla kui muu valmistoode.

---

(*1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/646,

15. aprill 2019,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Valuterasest roomikulülide koost (nn roomik), koosneb telgpoltide ja tihvtliidetega ühendatud roomikulülidest. Lülidesse on puuritud augud nelinurksete plaatide (nn roomikukilbid/-padjad) kinnitamiseks; ei ole tollile esitamisel kaasas.
  Toote konstruktsioon, peamiselt puuritud aukude olemasolu, millesse kinnitatakse kilbid/padjad, määratleb toodet kui roomiklinti (mis nii tõukab masinat edasi kui ka toetab selle peal liikuvat masinat), mis sobib kasutamiseks üksnes või peamiselt rubriigi 8429 pinnaseteisaldusmasinatel.
  Vt fotot (*1). | 8431 49 20 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XV jaotise märkuse 1 punktiga f, XVI jaotise märkuse 2 punktiga b ning CN-koodide 8431 , 8431 49 ja 8431 49 20 sõnastusega.
  Objektiivsete omaduste põhjal on toode ära tuntav kui üksnes või peamiselt rubriigi 8429 masinatel kasutatav osa (vt ka HSi klassifitseerimisarvamus 8431.49/1). Toote objektiivsed omadused (suurus ja kuju) vastavad roomiklindi omadustele, mis on ette nähtud kasutamiseks rubriigi 8429 masinatel. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 7315 kui raud- või terasketti.
  Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8431 49 20 alla kui muud malmist või valuterasest osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8425 –8430 masinates. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Valuterasest roomikulülide koost (nn roomik), koosneb telgpoltide ja tihvtliidetega ühendatud roomikulülidest. Lülidesse on puuritud augud nelinurksete plaatide (nn roomikukilbid/-padjad) kinnitamiseks; ei ole tollile esitamisel kaasas.

Toote konstruktsioon, peamiselt puuritud aukude olemasolu, millesse kinnitatakse kilbid/padjad, määratleb toodet kui roomiklinti (mis nii tõukab masinat edasi kui ka toetab selle peal liikuvat masinat), mis sobib kasutamiseks üksnes või peamiselt rubriigi 8429 pinnaseteisaldusmasinatel.

Vt fotot (*1).

8431 49 20

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XV jaotise märkuse 1 punktiga f, XVI jaotise märkuse 2 punktiga b ning CN-koodide 8431 , 8431 49 ja 8431 49 20 sõnastusega.

Objektiivsete omaduste põhjal on toode ära tuntav kui üksnes või peamiselt rubriigi 8429 masinatel kasutatav osa (vt ka HSi klassifitseerimisarvamus 8431.49/1). Toote objektiivsed omadused (suurus ja kuju) vastavad roomiklindi omadustele, mis on ette nähtud kasutamiseks rubriigi 8429 masinatel. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 7315 kui raud- või terasketti.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8431 49 20 alla kui muud malmist või valuterasest osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8425 –8430 masinates.

Image 3

---

(*1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/647,

15. aprill 2019,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate muude nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate muude nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt kõnealustele üldreeglitele tuleks käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt kõnealustele üldreeglitele tuleks käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava ajavahemiku vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava ajavahemiku vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendused |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Heliseade (nn „poomkõlar“, ingl. k „soundbar“) mitmesugustest liidestest eri vormingutes helifailide taasesitamiseks. Selle üldmõõtmed on umbes 110 × 14 × 7 cm.
  Seadmel on






  — | Ethernet-liides; |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendused

(1)

(2)

(3)

Heliseade (nn „poomkõlar“, ingl. k „soundbar“) mitmesugustest liidestest eri vormingutes helifailide taasesitamiseks. Selle üldmõõtmed on umbes 110 × 14 × 7 cm.

Seadmel on

—

Ethernet-liides;

| — | Bluetooth-liides ja WiFi- võrguühendus; |
| --- | --- |

—

Bluetooth-liides ja WiFi- võrguühendus;

| — | digitaalne optiline sisend ning RCA-sisendid ja -väljundid; |
| --- | --- |

—

digitaalne optiline sisend ning RCA-sisendid ja -väljundid;

| — | kaks USB-porti, millest üks on seadme hoolduseks mõeldud mini-USB. |
| --- | --- |

—

kaks USB-porti, millest üks on seadme hoolduseks mõeldud mini-USB.

Seadet saab kasutada koos teise helitaasesitusseadmega või teleriga. See saab taasesitada ka USB-välkmäluseadmesse või internetiraadiosse salvestatud helifaile. Seade on ette nähtud looma ruumilist heli ja stereoefekti.

8519 81 45

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8519 , 8519 81 ja 8519 81 45 sõnastusega.

Seade ühendab rubriiki 8518 kuuluva valjuhääldi funktsiooni (kui seda kasutatakse ühendatuna teise helitaasesitusseadmega või teleriga) ja rubriiki 8519 kuuluva helitaasesitusseadme funktsiooni (kui helifaile taasesitatakse USB-välkmälust või internetiraadiost).

Kuna seade täidab ka helitaasesitusfunktsiooni, ei või seda klassifitseerida rubriiki 8518 .

USB-liidese olemasolu tähendab, et seade kasutab pooljuhtkandjat. Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8519 81 45 alla kui „muu helitaasesitusseade, mis kasutab pooljuhtkandjat“.

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/648,

15. aprill 2019,

millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) nr 113/2014 (2) klassifitseeris komisjon seadme, mis on välja töötatud üles võtma pildisarju ja sisaldab sisemist hävimälu, kuhu neid pilte saab ajutiselt salvestada (nn „kiirkaamera“), muu telekaamerana CN-koodi 8525 80 19 alla. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) nr 113/2014 (2) klassifitseeris komisjon seadme, mis on välja töötatud üles võtma pildisarju ja sisaldab sisemist hävimälu, kuhu neid pilte saab ajutiselt salvestada (nn „kiirkaamera“), muu telekaamerana CN-koodi 8525 80 19 alla.

| (2) | Euroopa Kohus otsustas kohtuasjas C-372/17, (3) et rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 on kehtetu. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Kohus otsustas kohtuasjas C-372/17, (3) et rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 on kehtetu.

| (3) | Õiguskindluse huvides tuleks Euroopa Kohtu poolt kehtetuks tunnistatud sätted liidu õiguskorrast ametlikult välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Õiguskindluse huvides tuleks Euroopa Kohtu poolt kehtetuks tunnistatud sätted liidu õiguskorrast ametlikult välja jätta.

| (4) | Seepärast tuleks rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 tunnistada kehtetuks.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 38, 7.2.2014, lk 20).

2

(3)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. september 2018, Vision Research Europe, C-372/17, ECLI:EU:C:2018:708.

3

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2019/649,

24. aprill 2019,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa muu kui loomse päritoluga rasvas looduslikult sisalduva transrasva osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1925/2006 võib komisjon omal algatusel teha otsuse lisada muu aine kui vitamiin või mineraaltoitaine või sellist ainet sisaldav koostisaine kõnealuse määruse III lisasse, milles on loetletud ained, mille kasutamine toidus on keelatud, piiratud või mis on liidus uurimisel/kontrollimisel, kui see aine on seotud võimaliku ohuga tarbijatele, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 1. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1925/2006 võib komisjon omal algatusel teha otsuse lisada muu aine kui vitamiin või mineraaltoitaine või sellist ainet sisaldav koostisaine kõnealuse määruse III lisasse, milles on loetletud ained, mille kasutamine toidus on keelatud, piiratud või mis on liidus uurimisel/kontrollimisel, kui see aine on seotud võimaliku ohuga tarbijatele, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 1.

| (2) | 4. detsembril 2009 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) vastu teadusliku arvamuse, (2) milles jõuti järeldusele, et transrasvu tuleks täisväärtuslikust toidust saada võimalikult vähe. |
| --- | --- |

(2)

4. detsembril 2009 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) vastu teadusliku arvamuse, (2) milles jõuti järeldusele, et transrasvu tuleks täisväärtuslikust toidust saada võimalikult vähe.

| (3) | 3. detsembril 2015 võttis komisjon vastu aruande toidus ja liidu elanike üldises toitumises sisalduvate transrasvade kohta (3). Aruandes tuletati meelde, et südame isheemiatõbi on liidus peamine surmapõhjus ja transrasvade suur tarbimine suurendab kalori kohta arvestatuna südamehaiguste riski rohkem kui ükski muu toitaine. |
| --- | --- |

(3)

3. detsembril 2015 võttis komisjon vastu aruande toidus ja liidu elanike üldises toitumises sisalduvate transrasvade kohta (3). Aruandes tuletati meelde, et südame isheemiatõbi on liidus peamine surmapõhjus ja transrasvade suur tarbimine suurendab kalori kohta arvestatuna südamehaiguste riski rohkem kui ükski muu toitaine.

| (4) | Aruandes jõuti järeldusele, et toidus leiduvate tööstuslike transrasvade suhtes kohaldatava õigusliku piirangu kehtestamine oleks rahvatervise, tarbijakaitse ja siseturuga kokkusobivuse seisukohast kõige tõhusam meede. |
| --- | --- |

(4)

Aruandes jõuti järeldusele, et toidus leiduvate tööstuslike transrasvade suhtes kohaldatava õigusliku piirangu kehtestamine oleks rahvatervise, tarbijakaitse ja siseturuga kokkusobivuse seisukohast kõige tõhusam meede.

| (5) | 30. aprillil 2018 palus komisjon ametil koguda kokku selliste teaduslike nõuannete tulemused, mida toiduohutusamet on juba transrasvade tervisemõju ning eelkõige toitumis- ja tervisealaste väidete, toitumise võrdluskoguste ja toidu lisaainete kohta esitanud, ning teavitada komisjoni sellest, kuidas kõnealused teaduslikud nõuanded seonduvad transrasvade tarbimist käsitlevate praeguste eesmärkide ja soovitustega tervise säilitamiseks. |
| --- | --- |

(5)

30. aprillil 2018 palus komisjon ametil koguda kokku selliste teaduslike nõuannete tulemused, mida toiduohutusamet on juba transrasvade tervisemõju ning eelkõige toitumis- ja tervisealaste väidete, toitumise võrdluskoguste ja toidu lisaainete kohta esitanud, ning teavitada komisjoni sellest, kuidas kõnealused teaduslikud nõuanded seonduvad transrasvade tarbimist käsitlevate praeguste eesmärkide ja soovitustega tervise säilitamiseks.

| (6) | 19. juunil 2018 esitas amet oma järeldused teadusliku ja tehnilise abi vormis. Jõuti järeldusele, (4) et uusimate riiklike ja rahvusvaheliste soovituste kohaselt tuleks transrasvu toidust saada võimalikult vähe. |
| --- | --- |

(6)

19. juunil 2018 esitas amet oma järeldused teadusliku ja tehnilise abi vormis. Jõuti järeldusele, (4) et uusimate riiklike ja rahvusvaheliste soovituste kohaselt tuleks transrasvu toidust saada võimalikult vähe.

| (7) | Maailma Terviseorganisatsioon kutsus 15. mail 2018 üles kõrvaldama tööstuslikult toodetud transrasvad üleilmsest toidu tarneahelast (5). |
| --- | --- |

(7)

Maailma Terviseorganisatsioon kutsus 15. mail 2018 üles kõrvaldama tööstuslikult toodetud transrasvad üleilmsest toidu tarneahelast (5).

| (8) | Transrasv on muu aine kui vitamiin või mineraaltoitaine, mille puhul on kindlaks tehtud kahjulik mõju tervisele. Seepärast tuleks see aine lisada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa B osasse ja selle lisamine toidule või selle kasutamine toidu tootmisel peaks olema lubatud üksnes kõnealuses lisas täpsustatud tingimustel, võttes arvesse praegusi teaduslikke ja tehnilisi teadmisi. |
| --- | --- |

(8)

Transrasv on muu aine kui vitamiin või mineraaltoitaine, mille puhul on kindlaks tehtud kahjulik mõju tervisele. Seepärast tuleks see aine lisada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa B osasse ja selle lisamine toidule või selle kasutamine toidu tootmisel peaks olema lubatud üksnes kõnealuses lisas täpsustatud tingimustel, võttes arvesse praegusi teaduslikke ja tehnilisi teadmisi.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (6) I lisas esitatud mõistete „rasvad“ ja „transrasvhapped“ määratlusi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (7) artikli 3 lõikes 7 esitatud mõiste „jaemüük“ määratlust tuleks kasutada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa B osas sätestatud asjakohaste mõistete suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (6) I lisas esitatud mõistete „rasvad“ ja „transrasvhapped“ määratlusi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (7) artikli 3 lõikes 7 esitatud mõiste „jaemüük“ määratlust tuleks kasutada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa B osas sätestatud asjakohaste mõistete suhtes.

| (10) | Käesoleva määruse kohaldamise hõlbustamiseks on vaja teistele toidukäitlejatele (välja arvatud jaemüüjad) toitu tarnivatelt toidukäitlejatelt nõuda teabe esitamist muu kui loomset päritolu rasvas looduslikult esineva transrasva koguse kohta, kui kõnealune kogus ületab 2 grammi 100 grammi rasva kohta. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse kohaldamise hõlbustamiseks on vaja teistele toidukäitlejatele (välja arvatud jaemüüjad) toitu tarnivatelt toidukäitlejatelt nõuda teabe esitamist muu kui loomset päritolu rasvas looduslikult esineva transrasva koguse kohta, kui kõnealune kogus ületab 2 grammi 100 grammi rasva kohta.

| (11) | Selleks et toidukäitlejatel oleks võimalik kohaneda käesolevast määrusest tulenevate uute nõuetega, tuleks vastu võtta asjakohased üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et toidukäitlejatel oleks võimalik kohaneda käesolevast määrusest tulenevate uute nõuetega, tuleks vastu võtta asjakohased üleminekumeetmed.

| (12) | Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1925/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1925/2006 vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muu kui loomse päritoluga rasvas looduslikult sisalduva transrasva sisaldus lõpptarbijale ettenähtud toidus ja jaemüügiks ettenähtud toidus ei tohi ületada 2 grammi 100 grammi rasva kohta.

Artikkel 2

Toidukäitlejad, kes tarnivad teistele toidukäitlejatele toitu, mis ei ole ette nähtud lõpptarbijale või jaemüügiks, tagavad, et tarneid vastuvõtvatele toidukäitlejatele antakse teavet muu kui loomset päritolu rasvas looduslikult esineva transrasva koguse kohta, kui kõnealune kogus ületab 2 grammi 100 grammi rasva kohta.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa B osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse nõuetele mittevastavat toitu võib jätkuvalt turule lasta kuni 1. aprillini 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

1

(2)  EFSA eritoidu, toitumise ja allergia komisjon, „Scientific Opinion on Dietary Reference Values for fats, including saturated fatty acids, polyunsaturated fatty acids, monounsaturated fatty acids, trans fatty acids, and cholesterol“. EFSA Journal (2010); 8(3):1461.

2

EFSA Journal

(3)  COM(2015) 619 final, 3. detsember 2015.

3

(4)  EFSA, 2018. „Scientific and technical assistance on trans fatty acids“. EFSA toetav väljaanne 2018:EN-1433. 16 lk doi:10.2903/sp.efsa.2018.EN-1433.

4

(5)  REPLACE – meetmete pakett tööstuslikult toodetud transrasvade kõrvaldamiseks, viide WHO/NMH/NHD/18.4, mai 2018.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

7

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa B osasse lisatakse järgmine tabel:

„B OSA

Piiratud kasutusega ained

| Piiratud kasutusega aine | Kasutamistingimused | Täiendavad nõuded |
| --- | --- | --- |
| Muu kui loomset päritolu rasvas looduslikult esinev transrasv | Kuni 2 grammi 100 grammi rasva kohta lõpptarbijale ettenähtud toidus ja jaemüügiks ettenähtud toidus | Toidukäitlejad, kes tarnivad teistele toidukäitlejatele toitu, mis ei ole ette nähtud lõpptarbijale või jaemüügiks, tagavad, et tarneid vastuvõtvatele toidukäitlejatele antakse teavet muu kui loomset päritolu rasvas looduslikult esineva transrasva koguse kohta, kui kõnealune kogus ületab 2 grammi 100 grammi rasva kohta.“ |

Piiratud kasutusega aine

Kasutamistingimused

Täiendavad nõuded

Muu kui loomset päritolu rasvas looduslikult esinev transrasv

Kuni 2 grammi 100 grammi rasva kohta lõpptarbijale ettenähtud toidus ja jaemüügiks ettenähtud toidus

Toidukäitlejad, kes tarnivad teistele toidukäitlejatele toitu, mis ei ole ette nähtud lõpptarbijale või jaemüügiks, tagavad, et tarneid vastuvõtvatele toidukäitlejatele antakse teavet muu kui loomset päritolu rasvas looduslikult esineva transrasva koguse kohta, kui kõnealune kogus ületab 2 grammi 100 grammi rasva kohta.“

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2019/650,

24. aprill 2019,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa seoses kiima-johimbepuuga (Pausinystalia johimbe (K. Schum) Pierre ex Beille)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõikega 2 ning võttes arvesse kiima-johimbepuu (Pausinystalia yohimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) ja sellest saadud preparaatide toidus kasutamisega seotud võimalikku kahjulikku mõju tervisele, samuti jätkuvat teaduslikku ebakindlust, kontrollitakse liidus kõnealuse aine kasutamist ning see on lisatud määruse (EL) 2015/403 (2) alusel määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa C ossa. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõikega 2 ning võttes arvesse kiima-johimbepuu (Pausinystalia yohimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) ja sellest saadud preparaatide toidus kasutamisega seotud võimalikku kahjulikku mõju tervisele, samuti jätkuvat teaduslikku ebakindlust, kontrollitakse liidus kõnealuse aine kasutamist ning see on lisatud määruse (EL) 2015/403 (2) alusel määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa C ossa.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõike 5 kohaselt tuleb nelja aasta jooksul alates kuupäevast, mil aine lisati III lisa C osasse, teha otsus, kas lubada III lisa C osas loetletud aine kasutamist üldiselt või lisada see vajaduse korral III lisa A või B osas toodud loetellu, võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamusi kõigi toimikute kohta, mille on hindamiseks esitanud toidukäitlejad või muud artikli 8 lõikes 4 osutatud asjaomased isikud. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõike 5 kohaselt tuleb nelja aasta jooksul alates kuupäevast, mil aine lisati III lisa C osasse, teha otsus, kas lubada III lisa C osas loetletud aine kasutamist üldiselt või lisada see vajaduse korral III lisa A või B osas toodud loetellu, võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamusi kõigi toimikute kohta, mille on hindamiseks esitanud toidukäitlejad või muud artikli 8 lõikes 4 osutatud asjaomased isikud.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 (3) artikli 5 lõike 2 kohaselt võtab toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõikes 5 sätestatud otsuse tegemiseks kehtiva toimikuna arvesse vaid neid toimikuid, mis on esitatud 18 kuu jooksul pärast selle otsuse jõustumist, millega kõnealune aine määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa C osasse lisatakse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 (3) artikli 5 lõike 2 kohaselt võtab toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 8 lõikes 5 sätestatud otsuse tegemiseks kehtiva toimikuna arvesse vaid neid toimikuid, mis on esitatud 18 kuu jooksul pärast selle otsuse jõustumist, millega kõnealune aine määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa C osasse lisatakse.

| (4) | Arvestades, et asjaomased isikud ei ole rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 artikli 5 lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul esitanud toiduohutusametile teaduslikke andmeid kiima-johimbepuu (Pausinystalia yohimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) ohutuse tõendamiseks, tuleks kiima-johimbepuu (Pausinystalia yohimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) ja sellest saadud preparaadid lisada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa A ossa, mis tähendab, et nende kasutamine toidus keelatakse. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades, et asjaomased isikud ei ole rakendusmääruse (EL) nr 307/2012 artikli 5 lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul esitanud toiduohutusametile teaduslikke andmeid kiima-johimbepuu (Pausinystalia yohimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) ohutuse tõendamiseks, tuleks kiima-johimbepuu (Pausinystalia yohimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) ja sellest saadud preparaadid lisada määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa A ossa, mis tähendab, et nende kasutamine toidus keelatakse.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1925/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1925/2006 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osasse lisatakse järgmine kanne:

  „Kiima-johimbepuu (Pausinystalia johimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) koor ja sellest saadud preparaadid“; |
| --- | --- |

1)

A osasse lisatakse järgmine kanne:

„Kiima-johimbepuu (Pausinystalia johimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) koor ja sellest saadud preparaadid“;

| 2) | C osast jäetakse välja järgmine kanne:

  „Kiima-johimbepuu (Pausinystalia johimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) koor ja sellest saadud valmistised“; |
| --- | --- |

2)

C osast jäetakse välja järgmine kanne:

„Kiima-johimbepuu (Pausinystalia johimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) koor ja sellest saadud valmistised“;

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

1

(2)  Komisjoni 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/403, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa seoses efedra liikide ja kiima-johimbepuuga (Pausinystalia johimbe (K. Schum) Pierre ex Beille) (ELT L 67, 12.3.2015, lk 4).

2

Pausinystalia johimbe

(3)  Komisjoni 11. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 307/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) artikli 8 rakenduseeskirjad (ELT L 102, 12.4.2012, lk 2).

3

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2019/651,

24. aprill 2019,

millega keeldutakse lubamast esitada toidu kohta tervisealast väidet, milles osutatakse laste arengule ja tervisele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete kohta loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus edastab kehtivad taotlused Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“). |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete kohta loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus edastab kehtivad taotlused Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“).

| (3) | Pärast taotluse kättesaamist peab toiduohutusamet viivitamata teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitama asjaomase tervisealase väite kohta arvamuse. |
| --- | --- |

(3)

Pärast taotluse kättesaamist peab toiduohutusamet viivitamata teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitama asjaomase tervisealase väite kohta arvamuse.

| (4) | Komisjon võtab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel arvesse toiduohutusameti arvamust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võtab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel arvesse toiduohutusameti arvamust.

| (5) | Pärast seda, kui H.J. Heinz Supply Chain Europe B.V. oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti b kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega Nutrimune® ning seedekulgla ja ülemiste hingamisteede haigusetekitajate vastase immuunkaitsega (küsimus nr EFSA-Q-2016-00008) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Toode Nutrimune® toetab väikelaste seedekulgla ja ülemiste hingamisteede immuunkaitset.“ |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui H.J. Heinz Supply Chain Europe B.V. oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti b kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega Nutrimune® ning seedekulgla ja ülemiste hingamisteede haigusetekitajate vastase immuunkaitsega (küsimus nr EFSA-Q-2016-00008) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Toode Nutrimune® toetab väikelaste seedekulgla ja ülemiste hingamisteede immuunkaitset.“

| (6) | Toiduohutusamet esitas 30. jaanuaril 2017 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles on jõutud järeldusele, et esitatud andmete alusel ei ole teaduslikud tõendid piisavad, et tõendada põhjusliku seose olemasolu toote Nutrimune® (pastöriseeritud kooritud lehmapiim, mida on fermenteeritud bakteriga Lactobacillus paracasei CBA L74) tarbimise ning seedekulgla ja ülemiste hingamisteede haigusetekitajate vastase immuunkaitse vahel. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet esitas 30. jaanuaril 2017 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles on jõutud järeldusele, et esitatud andmete alusel ei ole teaduslikud tõendid piisavad, et tõendada põhjusliku seose olemasolu toote Nutrimune® (pastöriseeritud kooritud lehmapiim, mida on fermenteeritud bakteriga Lactobacillus paracasei CBA L74) tarbimise ning seedekulgla ja ülemiste hingamisteede haigusetekitajate vastase immuunkaitse vahel. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kindlaksmääramisel on arvesse võetud taotleja märkusi, mis on komisjonile edastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kindlaksmääramisel on arvesse võetud taotleja märkusi, mis on komisjonile edastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas nimetatud tervisealast väidet ei lisata määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõikes 1 osutatud liidu lubatud väidete nimekirja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  
  EFSA Journal 2017; 15(1):4679.

2

EFSA Journal

---

LISA

Tagasilükatud tervisealane väide

| Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted | Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | Viide EFSA arvamusele |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikli 14 lõike 1 punkti b kohane tervisealane väide, milles osutatakse laste arengule ja tervisele | „Nutrimune®“ (pastöriseeritud kooritud lehmapiim, mida on fermenteeritud bakteriga Lactobacillus paracasei CBA L74) | „Nutrimune®“ toetab väikelaste seedekulgla ja ülemiste hingamisteede immuunkaitset | Q-2016-00008 |

Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

Viide EFSA arvamusele

Artikli 14 lõike 1 punkti b kohane tervisealane väide, milles osutatakse laste arengule ja tervisele

„Nutrimune®“ (pastöriseeritud kooritud lehmapiim, mida on fermenteeritud bakteriga Lactobacillus paracasei CBA L74)

„Nutrimune®“ toetab väikelaste seedekulgla ja ülemiste hingamisteede immuunkaitset

Q-2016-00008

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/652,

24. aprill 2019,

millega kehtestatakse nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni standardtöökord ja lõpliku otsuse avaldamisega seotud teabe edastamise tüüpvorm kooskõlas nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1852

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. oktoobri 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1852 maksuvaidluste lahendamise mehhanismide kohta Euroopa Liidus, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 18 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga (EL) 2017/1852 kehtestati mehhanism, et võimaldada lahendada tulemuslikult liikmesriikidevahelisi maksuvaidlusi, mis on tekkinud tulu ja asjakohasel juhul kapitali topeltmaksustamise vältimise lepingute ja konventsioonide tõlgendamisest ja kohaldamisest. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga (EL) 2017/1852 kehtestati mehhanism, et võimaldada lahendada tulemuslikult liikmesriikidevahelisi maksuvaidlusi, mis on tekkinud tulu ja asjakohasel juhul kapitali topeltmaksustamise vältimise lepingute ja konventsioonide tõlgendamisest ja kohaldamisest.

| (2) | Direktiivis (EL) 2017/1852 on sätestatud, et kui vaidluste lahendamise esimese sammuna ettenähtud vastastikuse kokkuleppe menetluse tulemusel asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teatud aja jooksul kokkuleppele ei jõua, võib vaidluse esitada lahendamiseks nõuandekomisjonile või alternatiivsele vaidluste lahendamise komisjonile. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis (EL) 2017/1852 on sätestatud, et kui vaidluste lahendamise esimese sammuna ettenähtud vastastikuse kokkuleppe menetluse tulemusel asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teatud aja jooksul kokkuleppele ei jõua, võib vaidluse esitada lahendamiseks nõuandekomisjonile või alternatiivsele vaidluste lahendamise komisjonile.

| (3) | Direktiivis (EL) 2017/1852 on sätestatud, et iga vaidluses osaleva liikmesriigi pädev asutus kirjutab alla nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni töökorrale (edaspidi „töökord“) ja teavitab töökorrast mõjutatud isikuid. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis (EL) 2017/1852 on sätestatud, et iga vaidluses osaleva liikmesriigi pädev asutus kirjutab alla nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni töökorrale (edaspidi „töökord“) ja teavitab töökorrast mõjutatud isikuid.

| (4) | Direktiivis (EL) 2017/1852 on sätestatud, et komisjon kehtestab standardtöökorra, mida kohaldatakse siis, kui mõjutatud isikut (isikuid) ei ole ettenähtud aja jooksul töökorrast teavitatud või kui selline teavitamine on mittetäielik. Seega tuleks vaidluste lahendamise menetluse katkematuse ja tulemuslikkuse tagamiseks kehtestada standardtöökord. Standardtöökord peaks seetõttu andma tervikliku menetlusraamistiku, mille alusel vaidluste lahendamise menetlus saaks toimuda takistusteta ning mõjutatud isiku(te) õigused oleksid vastavalt direktiivile (EL) 2017/1852 kaitstud. Eriti oluline oleks piiritleda vaidluse õiguslik alus ja tingimused, käsitleda nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni tegevuse korraldust ja toimimist puudutavaid üksikasju ning näha ette kulude jagamine. Nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni sõltumatuse tagamiseks peaks töökord sisaldama ka huvide konfliktide täielikku avalikustamist. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivis (EL) 2017/1852 on sätestatud, et komisjon kehtestab standardtöökorra, mida kohaldatakse siis, kui mõjutatud isikut (isikuid) ei ole ettenähtud aja jooksul töökorrast teavitatud või kui selline teavitamine on mittetäielik. Seega tuleks vaidluste lahendamise menetluse katkematuse ja tulemuslikkuse tagamiseks kehtestada standardtöökord. Standardtöökord peaks seetõttu andma tervikliku menetlusraamistiku, mille alusel vaidluste lahendamise menetlus saaks toimuda takistusteta ning mõjutatud isiku(te) õigused oleksid vastavalt direktiivile (EL) 2017/1852 kaitstud. Eriti oluline oleks piiritleda vaidluse õiguslik alus ja tingimused, käsitleda nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni tegevuse korraldust ja toimimist puudutavaid üksikasju ning näha ette kulude jagamine. Nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni sõltumatuse tagamiseks peaks töökord sisaldama ka huvide konfliktide täielikku avalikustamist.

| (5) | Direktiivis (EL) 2017/1852 on sätestatud, et pädevad asutused võivad mõjutatud isiku(te) nõusolekul leppida kokku oma lõpliku otsuse tervikuna avaldamises. Direktiivis (EL) 2017/1852 on samuti sätestatud, et kui asjaomased pädevad asutused või mõjutatud isik(ud) ei nõustu lõpliku otsuse tervikuna avaldamisega, avaldavad pädevad asutused lõpliku otsuse kokkuvõtte. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivis (EL) 2017/1852 on sätestatud, et pädevad asutused võivad mõjutatud isiku(te) nõusolekul leppida kokku oma lõpliku otsuse tervikuna avaldamises. Direktiivis (EL) 2017/1852 on samuti sätestatud, et kui asjaomased pädevad asutused või mõjutatud isik(ud) ei nõustu lõpliku otsuse tervikuna avaldamisega, avaldavad pädevad asutused lõpliku otsuse kokkuvõtte.

| (6) | Selleks et lõpliku otsuse avaldamisega seotud teavet edastataks järjekindlalt, tuleks kehtestada tüüpvorm. Selleks et lõplik otsus oleks läbipaistev ning mõjutatud isiku(te) ärisaladus samal ajal kaitstud, tuleks tüüpvormis seada tingimuseks, et lõplik otsus avaldatakse üksnes pädevate asutuste kokkuleppel ja mõjutatud isiku(te) nõusolekul. Juhul, kui üks kõnealustest pooltest avaldamisega ei nõustu, tuleks töökorras ette näha lõpliku otsuse kokkuvõtte avaldamine ning määrata kindlaks kokkuvõttes esitatav teave. Samuti tuleks mõjutatud isikule näha ette õigus nõuda, et pädevad asutused ei avaldaks ärisaladuse alla kuuluvat teavet. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et lõpliku otsuse avaldamisega seotud teavet edastataks järjekindlalt, tuleks kehtestada tüüpvorm. Selleks et lõplik otsus oleks läbipaistev ning mõjutatud isiku(te) ärisaladus samal ajal kaitstud, tuleks tüüpvormis seada tingimuseks, et lõplik otsus avaldatakse üksnes pädevate asutuste kokkuleppel ja mõjutatud isiku(te) nõusolekul. Juhul, kui üks kõnealustest pooltest avaldamisega ei nõustu, tuleks töökorras ette näha lõpliku otsuse kokkuvõtte avaldamine ning määrata kindlaks kokkuvõttes esitatav teave. Samuti tuleks mõjutatud isikule näha ette õigus nõuda, et pädevad asutused ei avaldaks ärisaladuse alla kuuluvat teavet.

| (7) | Selleks et tagada õiguskindlus ja süsteemi nõuetekohane toimimine, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama pärast direktiivi (EL) 2017/1852 artikli 22 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud ülevõtmise tähtaega. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada õiguskindlus ja süsteemi nõuetekohane toimimine, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama pärast direktiivi (EL) 2017/1852 artikli 22 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud ülevõtmise tähtaega.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas vaidluste lahendamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas vaidluste lahendamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Standardtöökord

Kui direktiivi (EL) 2017/1852 kohases vaidluste lahendamise menetluses osalevate liikmesriikide pädevad asutused ei ole mõjutatud isikut (isikuid) nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni töökorrast (edaspidi „töökord“) teavitanud või kui teavitamine ei ole täielik, koostavad sõltumatud tunnustatud isikud ja esimees töökorra käesoleva määruse I lisas esitatud tüüpvormi alusel.

Artikkel 2

Lõpliku otsuse avaldamisega seotud teabe edastamise tüüpvorm

Kui direktiivi (EL) 2017/1852 kohases vaidluste lahendamise menetluses osalevate liikmesriikide pädevad asutused edastavad kõnealuse direktiivi artikli 18 lõigetes 2 ja 3 osutatud teabe, kasutavad nad käesoleva määruse II lisas esitatud tüüpvormi.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 265, 14.10.2017, lk 1.

1

---

I LISA

1. OSA

NÕUANDEKOMISJONI VÕI ALTERNATIIVSE VAIDLUSTE LAHENDAMISE KOMISJONI STANDARDTÖÖKORD

(DIREKTIIVI (EL) 2017/1852 ARTIKLI 11 LÕIGE 3)

[Täidavad sõltumatud tunnustatud isikud ja esimees ning allkirjastavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused]

[Kui nõuandekomisjon moodustatakse direktiivi (EL) 2017/1852 artikli 6 lõike 1 punkti a kohaldamiseks, tuleb täita ainult tärniga (*) tähistatud lahtrid]

1.   ÜLDTEAVE*

Mõjutatud isiku(te) nimi (nimed), aadress(id), maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid): ...

Liikmesriik, mille maksuresident (maksuresidendid) mõjutatud isiku(d) on: ...

Asjaomased liikmesriigid: ...

Mõjutatud isiku(te) kontaktisiku täielik aadress ja andmed, kaasa arvatud telefoninumber ja e-posti aadress: ...

Mõjutatud isiku nõustaja nimi ja andmed (kui kohaldatav): ...

2.   NÕUANDEKOMISJONI VÕI ALTERNATIIVSE VAIDLUSTE LAHENDAMISE KOMISJONI KOOSSEIS

2.1.   Vorm:

| ☐ | Nõuandekomisjon |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Alternatiivne vaidluste lahendamise komisjon |
| --- | --- |

☐

2.2.   Vaidluse lahendamise menetluse liik

| ☐ | „Sõltumatu arvamuse“ menetlus |
| --- | --- |

☐

| ☐ | „Lõpliku pakkumise“ menetlus |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Muu, palun täpsustage: ... |
| --- | --- |

☐

2.3.   Liikmete arv ja üldteave*:

| — | ☐ Esimees |
| --- | --- |

—

☐ Esimees

| — | ☐ ... sõltumatut tunnustatud isikut ja ... asendajat |
| --- | --- |

—

☐ ... sõltumatut tunnustatud isikut ja ... asendajat

| — | ☐ ... pädevate asutuste esindajat |
| --- | --- |

—

☐ ... pädevate asutuste esindajat

Esimees:

| | ... |
| --- | --- |

...

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ... |
| --- | --- |

Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ...

Sõltumatu tunnustatud isik (kelle on nimetanud: ...):

| | ... |
| --- | --- |

...

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ... |
| --- | --- |

Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ...

Asendaja (kelle on nimetanud: ... ):

| | ... |
| --- | --- |

...

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ... |
| --- | --- |

Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ...

Sõltumatu tunnustatud isik (kelle on nimetanud: ... ):

| | ... |
| --- | --- |

...

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ... |
| --- | --- |

Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ...

Asendaja (kelle on nimetanud: ... ):

| | ... |
| --- | --- |

...

| | ... |
| --- | --- |

...

| | Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ... |
| --- | --- |

Kodakondsus: ... Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber – vabatahtlik): ...

Pädev asutus (...-le nimetatud esindaja)

Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber):

| | ... |
| --- | --- |

...

| | ... |
| --- | --- |

...

Pädev asutus (...-le nimetatud esindaja)

Aadress ja kontaktandmed (k.a e-posti aadress ja telefoninumber):

| | ... |
| --- | --- |

...

| | ... |
| --- | --- |

...

Vajaduse korral lisage ridu teiste kaasatud liikmete märkimiseks

Peale selle võib käesolevale standardtöökorrale lisada sõltumatute tunnustatud isikute elulookirjeldused ja soovituskirjad, milles on ära märgitud nende pädevus ja kvalifikatsioon. 2. osas avalikustatav teave võimalike huvide konfliktide kohta peab olema seaduslikult allkirjastatud ja lisatud.

3.   VAIDLUSALUSE KÜSIMUSE KIRJELDUS JA TUNNUSED*

Sisu kirjeldus:

...

...

...

...

Maksustamisperiood(id):

...

...

Tegevusvaldkond:

...

...

...

Viited kohaldatavatele õigusaktidele ja rahvusvahelistele lepingutele:

| ☐ | Liikmesriikide õigusnormid
  (esitada üksikasjalikud viited asjakohastele artiklitele; sätete täisteksti võib juurde lisada) |
| --- | --- |

☐

...

...

| ☐ | Topeltmaksustamise vältimise leping
  (kahe- või mitmepoolne; esitada üksikasjalikud viited asjakohastele artiklitele; sätete täisteksti võib juurde lisada) |
| --- | --- |

☐

...

...

| ☐ | Seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsioon (90/436/EMÜ) (1)
  (esitada üksikasjalikud viited asjakohastele artiklitele; sätete täisteksti võib juurde lisada) |
| --- | --- |

☐

...

...

| ☐ | Muud pädevate asutuste vahel kokku lepitud viited: |
| --- | --- |

☐

...

...

...

Summad maksustamisaasta kohta ning muud lepingu või konventsiooni vaieldava kohaldamise või tõlgendamisega seotud üksikasjad, mida on kirjeldatud mõjutatud isiku esitatud kaebuses ja mida pädevad asutused on kontrollinud:

...

...

...

4.   PÄDEVATE ASUTUSTE VAHEL KOKKU LEPITUD TINGIMUSED

Vaidlusaluse juhtumi raames tõlgendatavate õigusküsimuste kirjeldus:

...

...

...

...

Järgmise kirjeldus: arvessevõetavad faktilised asjaolud ning faktilised küsimused, millega seoses pädevad asutused vajavad nõuandekomisjonilt või alternatiivselt vaidluste lahendamise komisjonilt selgitust ja/või tõlgendust:

...

...

...

...

5.   VAIDLUSE LAHENDAMISE MENETLUSE AJAKAVA*

Arvamuse esitamise viimane kuupäev:

...

Pädevatele asutustele ja mõjutatud isiku(te)le kehtivad esitamistähtajad, muu hulgas dokumentaalsete või muude tõendite ja/või eksperdiarvamuste esitamiseks; esitamisega hilinemise tagajärjed (vajaduse korral):

...

...

Ärakuulamiste kuupäevad ja koht
  (vajaduse korral)
  :

...

...

Kuupäevad, mil mõjutatud isik(ud) ja/või kolmandad isikud ilmuvad komisjoni ette või saadavad sinna oma esindaja
  (vajaduse korral)
  :

...

...

6.   TEGEVUSE KORRALDUS JA TOIMIMINE*

Nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni koosolekute koht (kohad): ...

Haldusteenused, mida nõuandekomisjon või alternatiivne vaidluste lahendamise komisjon võivad oma ülesannete täitmiseks vajada:

...

Vaidluse lahendamise menetluse töökeel(ed): ...

Võimalik dokumentide tõlke vajadus
  (kas täielikult või osaliselt)
  : ...

Võimalik suuliste ettekannete tõlke vajadus: ...

Kirjaliku teabe, dokumentide ja tõendite esitamise praktiline kord
  (nt esitamise viis, koopiad, numeratsioon, viitamine)
  :

...

Pädevate asutuste ja mõjutatud isiku(te) kirjaliku suhtluse viisid
  (k.a dokumentide saatmise viis)
  :

...

Nõuandekomisjoni või alternatiivse vaidluste lahendamise komisjoni poolt teabenõuete esitamise ning mõjutatud isiku(te) ja pädevate asutuste poolt neile vastamise kord: ...

Eksperdid ja muud võimalikud kolmandad isikud (suuliste ja kirjalike arvamuste esitamise tingimused):

...

Dokumentide vastuvõetavuse tingimused (nt originaalid või kinnitatud koopiad jne):

...

Mahukate ja keeruliste dokumentaalsete tõendite esitamise kord
  (nt kas kokkuvõtetena, tabelitena, graafikutena, väljavõtetena või valimitena):

...

Ärakuulamiste protokollimise kord: ...

Muu (täpsustada, sh muu võimalik menetlus-, tõendite esitamise ja logistiline korraldus):

...

7.   ARVAMUS

Võimalikud arvamuse talletamise ja esitamise nõuded:

...

...

8.   KULUD*

Kulud jagatakse liikmesriikide vahel:

| ☐ | Proportsioonis: ... |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Võrdselt |
| --- | --- |

☐

Kulud peavad sisaldama järgmist (kui neid on):

| ☐ | Sõltumatute tunnustatud isikute kantud kulud: ... |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Sõltumatute tunnustatud isikute tasud (kuni 1 000 eurot ühe isiku kohta ühe koosolekupäeva kohta): ... |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Kirjaliku tõlke kulud ... |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Suulise tõlke kulud ... |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Muud halduskulud (sealhulgas sekretariaadi kulud)
  ... |
| --- | --- |

☐

...

Muu kuludega seotud teave ja korraldus (täpsustada):

...

...

9.   MUU

...

...

...

Kuupäev:

Liikmesriikide pädevate asutuste esindajate allkirjad:

...

...

2. OSA

VÕIMALIKE HUVIDE KONFLIKTIDE AVALIKUSTAMINE

[Täidab iga nimetatud sõltumatu tunnustatud isik ja tema asendaja]

Perekonnanimi: ...

Eesnimi: ...

Kelle nimetas: ...

| ☐ | Ma pean ennast sõltumatuks ja erapooletuks. Mulle teadaolevalt – ja olles teinud asjakohaste järelepärimiste põhjal kindlaks – puudub varasem või praegune huvi, suhe või muu asjaolu, mille ma peaksin avalikustama, kuna see võib mõjutada minu sõltumatust ja erapooletust või tekitada menetluses põhjendatult erapoolikust. |
| --- | --- |

☐

| ☐ | Võimalike huvide konfliktide avalikustamisega koos esitatav kinnitus: Olen objektiivne ja kavatsen selleks ka jääda. Samuti olen teadlik oma kohustusest avalikustada kõik faktid ja asjaolud, mis võivad olla sellise iseloomuga, et seavad kahtluse alla minu sõltumatuse pädevate asutuste ees. Sellega seoses juhin Teie tähelepanu alljärgnevale: |
| --- | --- |

☐

...

...

Käesolev avalikustamine ei vabasta mind kohustusest avalikustada kõik faktid ja asjaolud, mis võivad mõjutada minu sõltumatust.

Kuupäev:

Nimetatud sõltumatu isiku või tema asendaja allkiri:

...

---

(1)  
  EÜT L 225, 20.8.1990, lk 10.

---

II LISA

LÕPLIKU OTSUSE AVALDAMISEGA SEOTUD TEABE EDASTAMISE TÜÜPVORM

(DIREKTIIVI (EL) 2017/1852 ARTIKLI 18 LÕIGE 4)

[Täidab iga asjaomase liikmesriigi pädev asutus]

| Lõpliku otsuse avaldamine |
| --- |
| 1. | Pädevate asutuste kokkulepe avaldada lõplik otsus tervikuna |

Lõpliku otsuse avaldamine

1.

Pädevate asutuste kokkulepe avaldada lõplik otsus tervikuna

Jah ☐

Ei ☐

| 2. | Mõjutatud isiku(te) nõusolek lõpliku otsuse tervikuna avaldamisega |
| --- | --- |

2.

Mõjutatud isiku(te) nõusolek lõpliku otsuse tervikuna avaldamisega

Jah ☐

Ei ☐

Kui vastus „Jah“ nii punktis 1 kui ka 2:

| a) | Lõpliku otsuse tervikuna avaldamine |
| --- | --- |

a)

Lõpliku otsuse terviktekst

Kui vastus „Ei“ kas punktis 1 või 2:

| b) | Lõpliku otsuse kokkuvõtte avaldamine |
| --- | --- |

b)

| i) | küsimuse ja teema kirjeldus |
| --- | --- |

i)

küsimuse ja teema kirjeldus

...

| ii) | kuupäev |
| --- | --- |

ii)

kuupäev

...

| iii) | asjaomased maksustamisperioodid |
| --- | --- |

iii)

asjaomased maksustamisperioodid

...

| iv) | õiguslik alus |
| --- | --- |

iv)

õiguslik alus

...

| v) | tegevusvaldkond |
| --- | --- |

v)

tegevusvaldkond

...

| vi) | lõpliku lahenduse lühike kirjeldus |
| --- | --- |

vi)

lõpliku lahenduse lühike kirjeldus

...

| vii) | kasutatud vahekohtumeetodi kirjeldus |
| --- | --- |

vii)

kasutatud vahekohtumeetodi kirjeldus

...

Lõplikku otsust on redigeeritud kaubandus-, äri-, tööstus- või kutsesaladuse või turustusprotsessiga seotud põhjustel või seetõttu, et otsus on vastuolus avaliku korraga.

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/653,

24. aprill 2019,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 847/2006 teatavate kalatoodete või -konservide suhtes kehtestatud liidu tariifikoodide osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2006. aasta otsust 2006/324/EÜ Euroopa Ühenduse ja Tai Kuningriigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 artikli XXIV lõike 6 ja artikli XXVIII alusel seoses soodustuste muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Liiduga ühinemise käigus, (1) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 847/2006 (2) avati alates 2. juunist 2006 teatavate kalatoodete või -konservide impordiks kaks iga-aastast tollimaksuvaba tariifikvooti. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 847/2006 (2) avati alates 2. juunist 2006 teatavate kalatoodete või -konservide impordiks kaks iga-aastast tollimaksuvaba tariifikvooti.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/216 (3) on ette nähtud, et pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust jaotatakse tariifikvoodid, mis on kantud 1994. aasta üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele lisatud liidu kontsessioonide ja kohustuste loendisse, liidu ja Ühendkuningriigi vahel vastavalt kõnealuse määruse lisas sätestatud ELi 27 liikmesriigi osakaalule kvoodi kasutamises. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/216 (3) on ette nähtud, et pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust jaotatakse tariifikvoodid, mis on kantud 1994. aasta üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele lisatud liidu kontsessioonide ja kohustuste loendisse, liidu ja Ühendkuningriigi vahel vastavalt kõnealuse määruse lisas sätestatud ELi 27 liikmesriigi osakaalule kvoodi kasutamises.

| (3) | Seetõttu on vaja vastu võtta meetmed määruse (EL) 2019/216 lisa C osas sätestatud tariifikvootide jaotamise rakendamiseks. Määruses (EÜ) nr 847/2006 sätestatud tariifikvoodid tuleks eelkõige asendada nende kogustega, mis tulenevad jaotamisest. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja vastu võtta meetmed määruse (EL) 2019/216 lisa C osas sätestatud tariifikvootide jaotamise rakendamiseks. Määruses (EÜ) nr 847/2006 sätestatud tariifikvoodid tuleks eelkõige asendada nende kogustega, mis tulenevad jaotamisest.

| (4) | Määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõike 2 kohaldamise alguskuupäev on tõenäoliselt päev, mis jääb käimasolevasse kvoodiperioodi. Seepärast on vaja kehtestada erieeskirjad nende tariifikvootide jaotamise rakendamiseks, mida ei ole sel päeval eraldatud tariifikvootidele, mille kvoodiperiood algab enne kõnealust kuupäeva ja lõpeb pärast seda kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõike 2 kohaldamise alguskuupäev on tõenäoliselt päev, mis jääb käimasolevasse kvoodiperioodi. Seepärast on vaja kehtestada erieeskirjad nende tariifikvootide jaotamise rakendamiseks, mida ei ole sel päeval eraldatud tariifikvootidele, mille kvoodiperiood algab enne kõnealust kuupäeva ja lõpeb pärast seda kuupäeva.

| (5) | Selleks et tagada ettevõtjatele õiguskindlus ja läbipaistvus, peaks komisjon avaldama pärast kõnealuste tariifikvootide jaotamist saadaolevad kogused kahe tööpäeva jooksul alates päevast, mil kohaldatakse määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõiget 2. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada ettevõtjatele õiguskindlus ja läbipaistvus, peaks komisjon avaldama pärast kõnealuste tariifikvootide jaotamist saadaolevad kogused kahe tööpäeva jooksul alates päevast, mil kohaldatakse määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõiget 2.

| (6) | Määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse alates järgmisest päevast, mil lõpetatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 32/2000 (4) kohaldamine Ühendkuningriigis ja tema suhtes. Seepärast on asjakohane, et käesolev määrus jõustuks võimalikult kiiresti ning et seda kohaldataks alates kuupäevast, mil kohaldatakse määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõiget 2. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse alates järgmisest päevast, mil lõpetatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 32/2000 (4) kohaldamine Ühendkuningriigis ja tema suhtes. Seepärast on asjakohane, et käesolev määrus jõustuks võimalikult kiiresti ning et seda kohaldataks alates kuupäevast, mil kohaldatakse määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõiget 2.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 847/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   CN-koodi 1604 20 50 alla kuuluvate sardiinidest, pelamiididest, liigi Scomber scombrus ja Scomber japonicus makrellidest ning liigi Orcynopsis unicolor kaladest valmistatud kalatoodete või -konservide (välja arvatud tervena või tükkidena) impordiks liitu avatakse aastane tariifikvoot 754 tonni koos tollimaksuvabastusega.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   CN-koodi 1604 20 50 alla kuuluvate sardiinidest, pelamiididest, liigi Scomber scombrus ja Scomber japonicus makrellidest ning liigi Orcynopsis unicolor kaladest valmistatud kalatoodete või -konservide (välja arvatud tervena või tükkidena) impordiks liitu avatakse aastane tariifikvoot 754 tonni koos tollimaksuvabastusega.“

| 2) | Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | artikli 1 lõikes 2 nimetatud 754tonnistest tariifikvootidest kohaldatakse 123 tonni järjekorranumbri 09.0706 all Taist pärit impordi suhtes ning ülejäänud osa – 631 tonni – kohaldatakse järjekorranumbri 09.0707 all muudest riikidest pärit impordi suhtes.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.

artikli 1 lõikes 2 nimetatud 754tonnistest tariifikvootidest kohaldatakse 123 tonni järjekorranumbri 09.0706 all Taist pärit impordi suhtes ning ülejäänud osa – 631 tonni – kohaldatakse järjekorranumbri 09.0707 all muudest riikidest pärit impordi suhtes.“

Artikkel 2

1.   Erandina artiklist 1, kui tariifikvoodi kehtivusaeg algab enne kuupäeva, millest alates kohaldatakse määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõiget 2, ning lõpeb pärast kõnealust kuupäeva, jaotatakse asjaomane tariifikvoot, kohaldades EL 27 osakaalu alusele, mis koosneb kõnealuse tariifikvoodi kogustest, mis on kättesaadavad pärast viimast jaotamist.

2.   Komisjon avaldab kahe tööpäeva jooksul alates määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõike 2 kohaldamisest sel kuupäeval kättesaadavad kogused asjakohases veebiväljaandes.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates samast kuupäevast kui määruse (EL) 2019/216 artikli 1 lõiget 2.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 120, 5.5.2006, lk 17.

1

(2)  Komisjoni 8. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 847/2006, millega avatakse teatavate kalatoodete või -konservide impordiks ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 156, 9.6.2006, lk 8).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/216, milles käsitletakse liidu WTO loendis sisalduvate tariifikvootide jaotamist pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ja millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 32/2000 (ELT L 38, 8.2.2019, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 32/2000, millega avatakse GATTiga seotud ühenduse tariifikvoodid ja teatavad muud ühenduse tariifikvoodid, sätestatakse nende haldamine, kehtestatakse üksikasjalikud sätted nende kvootide muutmiseks või kohandamiseks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1808/95 (EÜT L 5, 8.1.2000, lk 1).

4

---

OTSUSED

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/36

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/654,

15. aprill 2019,

millega muudetakse protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga taotlust,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teatest, st alates 30. märtsist 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada. |
| --- | --- |

(1)

29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teatest, st alates 30. märtsist 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada.

| (2) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 308 on Euroopa Investeerimispanga (edaspidi „pank“) liikmeteks liikmesriigid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 308 on Euroopa Investeerimispanga (edaspidi „pank“) liikmeteks liikmesriigid.

| (3) | Ühendkuningriigi väljaastumisega liidust lõpeb Ühendkuningriigi liikmesus pangas, tema märgitud kapital pangas, õigus nimetada direktorite nõukogu liikmeid ja asendusliikmeid ning Ühendkuningriigi nimetatud direktorite nõukogu liikmete ja asendusliikmete ametiaeg. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriigi väljaastumisega liidust lõpeb Ühendkuningriigi liikmesus pangas, tema märgitud kapital pangas, õigus nimetada direktorite nõukogu liikmeid ja asendusliikmeid ning Ühendkuningriigi nimetatud direktorite nõukogu liikmete ja asendusliikmete ametiaeg.

| (4) | Panga kapitali säilitamiseks on vaja ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitali suurendada. |
| --- | --- |

(4)

Panga kapitali säilitamiseks on vaja ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitali suurendada.

| (5) | Ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitali suurendamisega paralleelselt tuleks täiendavalt tugevdada panga juhtimist. |
| --- | --- |

(5)

Ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitali suurendamisega paralleelselt tuleks täiendavalt tugevdada panga juhtimist.

| (6) | Direktorite nõukogu funktsioone tuleks tugevdada, võimaldades nimetada täiendavaid asendusliikmeid, ning tuleks paremini kasutada nõukogu asendusliikmeid ja hääleõiguseta eksperte, et suurendada nende rolli direktorite nõukogu otsustusprotsessi toetamises, eelkõige rahastamisettepanekute analüüsimises. |
| --- | --- |

(6)

Direktorite nõukogu funktsioone tuleks tugevdada, võimaldades nimetada täiendavaid asendusliikmeid, ning tuleks paremini kasutada nõukogu asendusliikmeid ja hääleõiguseta eksperte, et suurendada nende rolli direktorite nõukogu otsustusprotsessi toetamises, eelkõige rahastamisettepanekute analüüsimises.

| (7) | Kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamist direktorite nõukogus ja juhatajate nõukogus tuleks laiendada olulistele valdkondadele, nimelt panga tegevuskava üle otsustamisele, halduskomitee liikmete ametisse nimetamisele ja kodukorra kinnitamisele. |
| --- | --- |

(7)

Kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamist direktorite nõukogus ja juhatajate nõukogus tuleks laiendada olulistele valdkondadele, nimelt panga tegevuskava üle otsustamisele, halduskomitee liikmete ametisse nimetamisele ja kodukorra kinnitamisele.

| (8) | Et suurendada käesolevas otsuses esitatud reformide tõhusust, peaks pank tegema täiendavaid algatusi, et kajastada kooskõlas parima pangandustavaga nn kolme kaitseliini põhimõtteid panga kõigil olulistel tasanditel, sealhulgas halduskomitees. |
| --- | --- |

(8)

Et suurendada käesolevas otsuses esitatud reformide tõhusust, peaks pank tegema täiendavaid algatusi, et kajastada kooskõlas parima pangandustavaga nn kolme kaitseliini põhimõtteid panga kõigil olulistel tasanditel, sealhulgas halduskomitees.

| (9) | Lisaks sellele ning vastavalt liikmesriikide ootustele tuleks laenuandmise mahtu hoida jätkusuutlikuna ning jätkusuutlike laenuandmise tasemete kindlaks määramise raamistikku tuleks edasi arendada ning samal ajal tuleks tugevdada auditikomisjoni funktsiooni, et kindlustada, et selle komisjoni koosseisus on järelevalveküsimustes teadmisi omavaid liikmeid. Eeskätt tuleks tagada, et auditikomisjonis on alati liikmeid, kes on pärit nii euroala kui ka selle välistest pangandusjärelevalve asutustest. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sellele ning vastavalt liikmesriikide ootustele tuleks laenuandmise mahtu hoida jätkusuutlikuna ning jätkusuutlike laenuandmise tasemete kindlaks määramise raamistikku tuleks edasi arendada ning samal ajal tuleks tugevdada auditikomisjoni funktsiooni, et kindlustada, et selle komisjoni koosseisus on järelevalveküsimustes teadmisi omavaid liikmeid. Eeskätt tuleks tagada, et auditikomisjonis on alati liikmeid, kes on pärit nii euroala kui ka selle välistest pangandusjärelevalve asutustest.

| (10) | Euroopa Investeerimispanga põhikirja tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Investeerimispanga põhikirja tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 lõike 1 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Panga kapital on 204 089 132 500 eurot, mida liikmesriigid märgivad järgmiselt:“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 4 lõike 1 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Panga kapital on 204 089 132 500 eurot, mida liikmesriigid märgivad järgmiselt:“;

| b) | loetelust jäetakse välja järgmine rida:






  „Ühendkuningriik | 39 195 022 000 “. |
| --- | --- | --- |

b)

loetelust jäetakse välja järgmine rida:

„Ühendkuningriik

39 195 022 000 “.

| 2) | Artikli 7 lõike 3 punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | kinnitab kvalifitseeritud häälteenamusega panga kodukorra.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 7 lõike 3 punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

kinnitab kvalifitseeritud häälteenamusega panga kodukorra.“

| 3) | Artikli 9 lõike 1 esimesse lõiku lisatakse järgmine lause:
  „Ta otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega panga tegevuskava.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 9 lõike 1 esimesse lõiku lisatakse järgmine lause:

„Ta otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega panga tegevuskava.“

| 4) | Artikli 9 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Direktorite nõukogu koosneb 28 direktorist ja käesoleva lõike kohaselt nimetatud 31 asedirektorist.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 9 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Direktorite nõukogu koosneb 28 direktorist ja käesoleva lõike kohaselt nimetatud 31 asedirektorist.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Juhatajate nõukogu nimetab asedirektorid ametisse viieks aastaks järgmiselt:






  — | kaks asendusliiget, kelle nimetab Saksamaa Liitvabariik, |
| --- | --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Juhatajate nõukogu nimetab asedirektorid ametisse viieks aastaks järgmiselt:

—

kaks asendusliiget, kelle nimetab Saksamaa Liitvabariik,

| — | kaks asendusliiget, kelle nimetab Prantsuse Vabariik, |
| --- | --- |

—

kaks asendusliiget, kelle nimetab Prantsuse Vabariik,

| — | kaks asendusliiget, kelle nimetab Itaalia Vabariik, |
| --- | --- |

—

kaks asendusliiget, kelle nimetab Itaalia Vabariik,

| — | kaks asendusliiget, kelle nimetavad Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik ühisel kokkuleppel, |
| --- | --- |

—

kaks asendusliiget, kelle nimetavad Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik ühisel kokkuleppel,

| — | kolm asendusliiget, kelle nimetavad Belgia Kuningriik, Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Madalmaade Kuningriik ühisel kokkuleppel, |
| --- | --- |

—

kolm asendusliiget, kelle nimetavad Belgia Kuningriik, Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Madalmaade Kuningriik ühisel kokkuleppel,

| — | neli asendusliiget, kelle nimetavad Taani Kuningriik, Kreeka Vabariik, Iirimaa ja Rumeenia ühisel kokkuleppel, |
| --- | --- |

—

neli asendusliiget, kelle nimetavad Taani Kuningriik, Kreeka Vabariik, Iirimaa ja Rumeenia ühisel kokkuleppel,

| — | kuus asendusliiget, kelle nimetavad Eesti Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Austria Vabariik, Soome Vabariik ja Rootsi Kuningriik ühisel kokkuleppel, |
| --- | --- |

—

kuus asendusliiget, kelle nimetavad Eesti Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Austria Vabariik, Soome Vabariik ja Rootsi Kuningriik ühisel kokkuleppel,

| — | üheksa asendusliiget, kelle nimetavad Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Horvaatia Vabariik, Küprose Vabariik, Ungari, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik ühisel kokkuleppel, |
| --- | --- |

—

üheksa asendusliiget, kelle nimetavad Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Horvaatia Vabariik, Küprose Vabariik, Ungari, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik ühisel kokkuleppel,

| — | üks asendusliige, kelle nimetab komisjon.“ |
| --- | --- |

—

üks asendusliige, kelle nimetab komisjon.“

| 5) | Artikli 11 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Halduskomitee koosneb presidendist ja kaheksast asepresidendist, kelle juhatajate nõukogu nimetab kvalifitseeritud häälteenamusega direktorite nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega tehtud ettepaneku põhjal ametisse kuueks aastaks.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 11 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Halduskomitee koosneb presidendist ja kaheksast asepresidendist, kelle juhatajate nõukogu nimetab kvalifitseeritud häälteenamusega direktorite nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega tehtud ettepaneku põhjal ametisse kuueks aastaks.“

Artikkel 2

1.   Käesolevat otsust kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast seda, kui Ühendkuningriigi suhtes lõpetatakse aluslepingute kohaldamine.

2.   Artikli 1 punkti 1 alapunkti a kohaldatakse alates käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kuupäevast, välja arvatud juhul, kui panga kapitali suurendamiseks vastu võetud otsus jõustub sel kuupäeval või enne seda.

Luxembourg, 15. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

P. DAEA

---

(1)  
  15. jaanuari 2019. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  31. jaanuari 2019. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/39

---

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA JUHATAJATE NÕUKOGU OTSUS,

16. aprill 2019,

Ühendkuningriigi kapitali asendamise kohta Euroopa Investeerimispangas ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitaliga [2019/655]

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA JUHATAJATE NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE põhikirja artikli 4 lõiget 3 ja artikli 5 lõiget 2,

ARVESTADES, et Ühendkuningriik peaks vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 alates 30. märtsist 2019 Euroopa Liidust välja astuma,

ARVESTADES, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 308 on Euroopa Investeerimispanga liikmeteks liikmesriigid,

ARVESTADES, et Ühendkuningriigi väljaastumisega Euroopa Liidust lõpeb Ühendkuningriigi liikmesus Euroopa Investeerimispangas ja tema märgitud kapital pangas,

ARVESTADES, et Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust ei tohiks mõjutada Euroopa Investeerimispanga rahastamistegevust ja ärimudelit,

ARVESTADES, et panga kapitali säilitamiseks on vaja ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitali suurendada,

ARVESTADES, et ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitali suurendamise sisse makstud osa peaks ulatuma 3 495 903 950 euroni, mida rahastatakse täielikult panga lisareservidest, et säilitada kogu märgitud kapitali sissemakstud osa selle praegusel tasemel,

ARVESTADES, et panga kapitali säilitamisega paralleelselt tuleks täiendavalt tugevdada panga juhtimist,

ARVESTADES, et direktorite nõukogu funktsiooni tuleks tugevdada, võimaldades nimetada täiendavaid asendusliikmeid, ning tuleks paremini kasutada nõukogu asendusliikmeid ja hääleõiguseta eksperte, et suurendada nende tuge direktorite nõukogu otsustusprotsessile, eelkõige rahastamisettepanekute analüüsimisel,

ARVESTADES, et kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamist direktorite nõukogus ja juhatajate nõukogus tuleks laiendada olulistele valdkondadele, nimelt panga tegevuskava üle otsustamisele, halduskomitee liikmete ametisse nimetamisele ja kodukorra kinnitamisele,

ARVESTADES, et pank peaks tegema täiendavaid algatusi, et kajastada kooskõlas parima pangandustavaga nn kolme kaitseliini põhimõtteid institutsiooni kõikidel olulistel tasanditel, sealhulgas halduskomitees,

ARVESTADES, et vastavalt liikmesriikide ootustele tuleks laenuandmise mahtu hoida jätkusuutlikuna ning jätkusuutlike laenuandmise tasemete kindlaks määramise raamistikku tuleks edasi arendada,

ARVESTADES, et auditikomisjoni funktsiooni tugevdatakse, et kindlustada, et selle komisjoni koosseisus on järelevalveküsimustes teadmisi omavaid liikmeid, ning auditikomisjoni liikmete valimise protsessi tuleks kasutada muu hulgas selleks, et tagada, et auditikomisjonis on alati liikmeid, kes on pärit nii euroala kui ka selle välistest pangandusjärelevalve asutustest;

ARVESTADES, et nõukogul palutakse paralleelselt vastu võtta panga põhikirja vajalikud muudatused kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 308,

ARVESTADES, et mõned liikmesriigid avaldasid huvi märkida pangas lisakapitali ning juhatajate nõukogu kutsub direktorite nõukogu üles esitama selles küsimuses ettepaneku hiljemalt 2019. aasta üldkoosolekul,

ON EUROOPA INVESTEERIMISPANGA JUHATAJATE NÕUKOGU SEEGA ÜHEHÄÄLSELT OTSUSTANUD:

| 1. | Alates Ühendkuningriigi väljaastumisest Euroopa Liidust suurendatakse ülejäänud liikmesriikide märgitud kapitali 39 195 022 000 euro võrra proportsionaalselt iga liikmesriigi osaga kogu märgitud kapitalis 204 089 132 500 eurot. Panga märgitud kapital taastatakse seega 243 284 154 500 euroni, mida liikmesriigid märgivad järgmiselt:






  Saksamaa | 46 722 369 149 |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 46 722 369 149 |
| Itaalia | 46 722 369 149 |
| Hispaania | 28 033 421 847 |
| Belgia | 12 951 115 777 |
| Madalmaad | 12 951 115 777 |
| Rootsi | 8 591 781 713 |
| Taani | 6 557 521 657 |
| Austria | 6 428 994 386 |
| Poola | 5 980 679 827 |
| Soome | 3 693 702 498 |
| Kreeka | 3 512 961 713 |
| Portugal | 2 263 904 037 |
| Tšehhi | 2 206 922 328 |
| Ungari | 2 087 849 195 |
| Iirimaa | 1 639 379 073 |
| Rumeenia | 1 513 926 692 |
| Horvaatia | 1 062 312 542 |
| Slovakkia | 751 236 149 |
| Sloveenia | 697 455 090 |
| Bulgaaria | 510 041 217 |
| Leedu | 437 633 208 |
| Luksemburg | 327 878 318 |
| Küpros | 321 508 011 |
| Läti | 267 076 094 |
| Eesti | 206 248 240 |
| Malta | 122 381 664 |

1.

Saksamaa

46 722 369 149

Prantsusmaa

46 722 369 149

Itaalia

46 722 369 149

Hispaania

28 033 421 847

Belgia

12 951 115 777

Madalmaad

12 951 115 777

Rootsi

8 591 781 713

Taani

6 557 521 657

Austria

6 428 994 386

Poola

5 980 679 827

Soome

3 693 702 498

Kreeka

3 512 961 713

Portugal

2 263 904 037

Tšehhi

2 206 922 328

Ungari

2 087 849 195

Iirimaa

1 639 379 073

Rumeenia

1 513 926 692

Horvaatia

1 062 312 542

Slovakkia

751 236 149

Sloveenia

697 455 090

Bulgaaria

510 041 217

Leedu

437 633 208

Luksemburg

327 878 318

Küpros

321 508 011

Läti

267 076 094

Eesti

206 248 240

Malta

122 381 664

| 2. | Alates Ühendkuningriigi väljaastumisest Euroopa Liidust võetakse panga lisareservid summas 3 495 903 950 eurot vabadest reservidest ning muudetakse sissemakstud kapitaliks, kandes need üle panga lisareservidest tema kapitali. Summa eraldatakse liikmesriikide sissemakstud kapitali proportsionaalselt iga liikmesriigi osaga kogusummas 243 284 154 500 eurot. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seega muudetakse alates Ühendkuningriigi väljaastumisest Euroopa Liidust panga põhikirja artikli 4 lõike 1 esimest lõiku ning see on järgmine:

  „Panga kapital on 243 284 154 500 eurot, mida liikmesriigid märgivad järgmiselt:






  Saksamaa | 46 722 369 149 |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 46 722 369 149 |
| Itaalia | 46 722 369 149 |
| Hispaania | 28 033 421 847 |
| Belgia | 12 951 115 777 |
| Madalmaad | 12 951 115 777 |
| Rootsi | 8 591 781 713 |
| Taani | 6 557 521 657 |
| Austria | 6 428 994 386 |
| Poola | 5 980 679 827 |
| Soome | 3 693 702 498 |
| Kreeka | 3 512 961 713 |
| Portugal | 2 263 904 037 |
| Tšehhi | 2 206 922 328 |
| Ungari | 2 087 849 195 |
| Iirimaa | 1 639 379 073 |
| Rumeenia | 1 513 926 692 |
| Horvaatia | 1 062 312 542 |
| Slovakkia | 751 236 149 |
| Sloveenia | 697 455 090 |
| Bulgaaria | 510 041 217 |
| Leedu | 437 633 208 |
| Luksemburg | 327 878 318 |
| Küpros | 321 508 011 |
| Läti | 267 076 094 |
| Eesti | 206 248 240 |
| Malta | 122 381 664 “ |

3.

„Panga kapital on 243 284 154 500 eurot, mida liikmesriigid märgivad järgmiselt:

Saksamaa

46 722 369 149

Prantsusmaa

46 722 369 149

Itaalia

46 722 369 149

Hispaania

28 033 421 847

Belgia

12 951 115 777

Madalmaad

12 951 115 777

Rootsi

8 591 781 713

Taani

6 557 521 657

Austria

6 428 994 386

Poola

5 980 679 827

Soome

3 693 702 498

Kreeka

3 512 961 713

Portugal

2 263 904 037

Tšehhi

2 206 922 328

Ungari

2 087 849 195

Iirimaa

1 639 379 073

Rumeenia

1 513 926 692

Horvaatia

1 062 312 542

Slovakkia

751 236 149

Sloveenia

697 455 090

Bulgaaria

510 041 217

Leedu

437 633 208

Luksemburg

327 878 318

Küpros

321 508 011

Läti

267 076 094

Eesti

206 248 240

Malta

122 381 664 “

| 4. | Käesolev otsus jõustub alates Ühendkuningriigi väljaastumisest Euroopa Liidust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

Juhatajate nõukogu nimel

esimees

E. O. TEODOROVICI

sekretär

M. SANTONI

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/43 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/43

---

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE KODUKORD

Märts 2019

ESIMENE OSA

ASUTAMISDOKUMENDID

ASUTAMISDOKUMENDID

Eelmärkused

Eelmärkused

| 1. | Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodi 25. märtsil 1957 Roomas allkirjastatud ja 1. jaanuaril 1958 jõustunud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga.
  Hiljem on mõlemat lepingut mitu korda muudetud. |
| --- | --- |

1.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodi 25. märtsil 1957 Roomas allkirjastatud ja 1. jaanuaril 1958 jõustunud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga.

Hiljem on mõlemat lepingut mitu korda muudetud.

| 2. | Käesoleva kodukorra kodifitseeritud versiooni jõustumise ajal (15. märtsil 2019) olid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asutamisdokumendid koondatud Euroopa Liidu lepingusse (artikkel 13) ja Euroopa Liidu toimimise lepingusse (artiklid 300–304), mida vastavalt muudeti ja mille sisu jõustati 13. detsembril 2007 allkirjastatud ja 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepinguga. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva kodukorra kodifitseeritud versiooni jõustumise ajal (15. märtsil 2019) olid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asutamisdokumendid koondatud Euroopa Liidu lepingusse (artikkel 13) ja Euroopa Liidu toimimise lepingusse (artiklid 300–304), mida vastavalt muudeti ja mille sisu jõustati 13. detsembril 2007 allkirjastatud ja 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepinguga.

| NB! | Käesoleva kodukorra või selle rakenduseeskirja teksti ja nende rakendamist puudutavate küsimustega palume lugejal pöörduda Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee registriosakonda. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu) |
| --- | --- |

NB!

NB!

Käesoleva kodukorra või selle rakenduseeskirja teksti ja nende rakendamist puudutavate küsimustega palume lugejal pöörduda Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee registriosakonda. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu)

EUROOPA LIIDU LEPING

EUROOPA LIIDU LEPING

Artikkel 13

1.   Liidu käsutuses on institutsiooniline raamistik, mille eesmärk on edendada liidu väärtusi, taotleda liidu eesmärke, teenida liidu, selle kodanike ja liikmesriikide huve ning tagada liidu poliitika ja meetmete kooskõla, tõhusus ning järjepidevus.

Liidul on järgmised institutsioonid:

| — | Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament;

| — | Euroopa Ülemkogu; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu;

| — | nõukogu; |
| --- | --- |

—

nõukogu;

| — | Euroopa Komisjon (edaspidi nimetatud „komisjon“); |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon (edaspidi nimetatud „komisjon“);

| — | Euroopa Liidu Kohus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Kohus;

| — | Euroopa Keskpank; |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskpank;

| — | kontrollikoda. |
| --- | --- |

—

kontrollikoda.

2.   Iga institutsioon tegutseb talle aluslepingutega antud volituste piires ning vastavalt nendes sätestatud korrale, tingimustele ja eesmärkidele. Institutsioonid on omavahelises koostöös üksteise suhtes lojaalsed.

3.   Euroopa Keskpanka ja kontrollikoda käsitlevad sätted ning teisi institutsioone käsitlevad üksikasjalikud sätted on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingus.

4.   Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni abistavad nõuandva pädevusega majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee.

EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPING

EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPING

3. PEATÜKK – LIIDU NÕUANDVAD ORGANID

3. PEATÜKK – LIIDU NÕUANDVAD ORGANID

Artikkel 300

1.   Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni abistavad nõuandva pädevusega majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee.

2.   Majandus- ja sotsiaalkomitee koosneb tööandjate organisatsioonide esindajatest ja töötajate organisatsioonide esindajatest ning muudest kodanikuühiskonna esindajatest, eelkõige majandus- ja ühiskonnaelu, kodanikutegevuse, kutsetegevuse ja kultuuri alal.

3.   Regioonide komitee koosneb piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

4.   Majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee liikmeid ei seo mingid kohustuslikud juhised. Liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud.

5.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud komiteede koosseisu reguleerivad sätted vaadatakse regulaarselt läbi, et võtta arvesse liidu majanduslikku, sotsiaalset ja demograafilist arengut. Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu asjakohaseid otsuseid.

1. JAGU

1. JAGU

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Artikkel 301

Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete arv ei või olla suurem kui 350.

Komitee koosseisu määrab kindlaks nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu võetud otsusega.

Nõukogu määrab kindlaks komitee liikmete hüvitised.

Artikkel 302

1.   Komitee liikmed nimetatakse ametisse viieks aastaks. Nõukogu võtab vastu liikmete nimekirja, mis on koostatud kõigi liikmesriikide ettepanekute põhjal. Komitee liikmeid võib uueks ametiajaks tagasi nimetada.

2.   Nõukogu teeb otsuse pärast konsulteerimist komisjoniga. Ta võib küsida arvamusi Euroopa organisatsioonidelt, mis esindavad liidu tegevusega seotud majandus- ja sotsiaalsektoreid ning kodanikuühiskonda.

Artikkel 303

Komitee valib oma liikmete hulgast kaheks ja pooleks aastaks presidendi ja juhatuse.

Ta võtab vastu oma kodukorra.

Komitee kutsub kokku selle president Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel. Komitee võib kokku tulla ka omal algatusel.

Artikkel 304

Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon konsulteerivad komiteega aluslepingutes ettenähtud juhtudel. Need institutsioonid võivad konsulteerida komiteega kõikidel juhtudel, kui nad peavad seda asjakohaseks. Komitee võib omal algatusel avaldada arvamust juhul, kui ta peab niisugust sammu asjakohaseks.

Kui Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon peab vajalikuks, määrab ta komiteele oma arvamuse esitamiseks tähtaja, mis ei tohi olla lühem kui üks kuu alates kuupäevast, millal asjast teatatakse komitee presidendile. Tähtaja möödumisel ei takista arvamuse puudumine edasist tegutsemist.

Komitee arvamus koos arutelu protokolliga edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU PROTOKOLL (nr 7) EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE KOHTA – IV PEATÜKK (VÄLJAVÕTE)

EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU PROTOKOLL (nr 7) EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE KOHTA – IV PEATÜKK (VÄLJAVÕTE)

Artikkel 10

Liidu institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib samuti Euroopa Liidu konsultatiivorganite kohta.

NÕUKOGU 14. JUULI 2015. AASTA OTSUS (EL) 2015/1157, MILLEGA MÄÄRATAKSE KINDLAKS EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE KOOSSEIS (VÄLJAVÕTE)

NÕUKOGU 14. JUULI 2015. AASTA OTSUS (EL) 2015/1157, MILLEGA MÄÄRATAKSE KINDLAKS EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE KOOSSEIS (VÄLJAVÕTE)

Artikkel 1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete arv on järgmine:

| Belgia | 12 |
| --- | --- |
| Bulgaaria | 12 |
| Tšehhi Vabariik | 12 |
| Taani | 9 |
| Saksamaa | 24 |
| Eesti | 6 |
| Iirimaa | 9 |
| Kreeka | 12 |
| Hispaania | 21 |
| Prantsusmaa | 24 |
| Horvaatia | 9 |
| Itaalia | 24 |
| Küpros | 5 |
| Läti | 7 |
| Leedu | 9 |
| Luksemburg | 5 |
| Ungari | 12 |
| Malta | 5 |
| Madalmaad | 12 |
| Austria | 12 |
| Poola | 21 |
| Portugal | 12 |
| Rumeenia | 15 |
| Sloveenia | 7 |
| Slovakkia | 9 |
| Soome | 9 |
| Rootsi | 12 |
| Ühendkuningriik | 24 |

Belgia

12

Bulgaaria

12

Tšehhi Vabariik

12

Taani

9

Saksamaa

24

Eesti

6

Iirimaa

9

Kreeka

12

Hispaania

21

Prantsusmaa

24

Horvaatia

9

Itaalia

24

Küpros

5

Läti

7

Leedu

9

Luksemburg

5

Ungari

12

Malta

5

Madalmaad

12

Austria

12

Poola

21

Portugal

12

Rumeenia

15

Sloveenia

7

Slovakkia

9

Soome

9

Rootsi

12

Ühendkuningriik

24

TEINE OSA

KODUKORD

KODUKORD

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE KODUKORRA KODIFITSEERITUD VERSIOON (JÕUSTUNUD 15. MÄRTSIL 2019)

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE KODUKORRA KODIFITSEERITUD VERSIOON (JÕUSTUNUD 15. MÄRTSIL 2019)

– EELMÄRKUSED –

| A. | Käesolev väljaanne sisaldab






  — | 17. juuli 2002. aasta täiskogu istungil vastu võetud (EÜT L 268, 4.10.2002) ja vastavalt selle artiklile 78 1. augustil 2002. aastal jõustunud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorda; |
| --- | --- | --- |

A.

Käesolev väljaanne sisaldab

—

17. juuli 2002. aasta täiskogu istungil vastu võetud (EÜT L 268, 4.10.2002) ja vastavalt selle artiklile 78 1. augustil 2002. aastal jõustunud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorda;

| — | järgmistest dokumentidest tulenevaid muudatusi:






  1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 27. veebruaril 2003. aastal tehtud muudatused (ELT L 258, 10.10.2003); |
| --- | --- | --- |

—

järgmistest dokumentidest tulenevaid muudatusi:

1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 27. veebruaril 2003. aastal tehtud muudatused (ELT L 258, 10.10.2003);

| 2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 31. märtsil 2004. aastal tehtud muudatused (ELT L 310, 7.10.2004); |
| --- | --- |

2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 31. märtsil 2004. aastal tehtud muudatused (ELT L 310, 7.10.2004);

| 3. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 5. juulil 2006. aastal tehtud muudatused (ELT L 93, 3.4.2007); |
| --- | --- |

3.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 5. juulil 2006. aastal tehtud muudatused (ELT L 93, 3.4.2007);

| 4. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 12. märtsil 2008. aastal tehtud muudatused (ELT L 159, 20.6.2009); |
| --- | --- |

4.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 12. märtsil 2008. aastal tehtud muudatused (ELT L 159, 20.6.2009);

| 5. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 14. juulil 2010. aastal tehtud muudatused; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 14. juulil 2010. aastal tehtud muudatused;

| 6. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 20. veebruaril 2019. aastal tehtud muudatused; |
| --- | --- |

6.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorras 20. veebruaril 2019. aastal tehtud muudatused;

| — | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete käitumisjuhendit, mis on lisatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorrale kooskõlas komitee täiskogu 20. veebruari 2019. aasta otsusega. |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete käitumisjuhendit, mis on lisatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukorrale kooskõlas komitee täiskogu 20. veebruari 2019. aasta otsusega.

| B. | Käesoleva väljaande on koostanud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretariaat, võttes arvesse komitee täiskogu poolt kinnitatud muudatusi. |
| --- | --- |

B.

Käesoleva väljaande on koostanud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretariaat, võttes arvesse komitee täiskogu poolt kinnitatud muudatusi.

| C. | Komitee juhatuse poolt vastavalt artikli 86 lõikele 3 vastu võetud kodukorra rakendussätted esitatakse eraldi dokumendis. |
| --- | --- |

C.

Komitee juhatuse poolt vastavalt artikli 86 lõikele 3 vastu võetud kodukorra rakendussätted esitatakse eraldi dokumendis.

SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tagab organiseeritud kodanikuühiskonda kuuluvate majandus- ja ühiskonnaelu eri alade esindatuse. Komitee on nõuandev organ, mis loodi Rooma lepinguga aastal 1957. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tagab organiseeritud kodanikuühiskonda kuuluvate majandus- ja ühiskonnaelu eri alade esindatuse. Komitee on nõuandev organ, mis loodi Rooma lepinguga aastal 1957.

| 2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuandev ülesanne võimaldab tema liikmetel ja nende esindatavatel organisatsioonidel osaleda Euroopa Liidu otsuste tegemise protsessis. Erinevate, mõnikord täiesti vastandlike seisukohtade kõrvutamine ja liikmetevaheline dialoog eeldavad lisaks traditsioonilistele tööturu osapooltele, nagu tööandjad (I rühm) ja töötajad (II rühm), ka kõigi teiste ühiskonna- ja majanduselu valdkondade esindajate (III rühm) osalemist. Erialased teadmised, dialoog ja ühise lahenduse otsimine parandavad ELi poliitiliste otsuste kvaliteeti ja usaldusväärsust, sest soodustavad kõnealuste otsuste mõistmist ja aktsepteerimist Euroopa kodanike hulgas ning demokraatiale hädavajalikku läbipaistvust. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuandev ülesanne võimaldab tema liikmetel ja nende esindatavatel organisatsioonidel osaleda Euroopa Liidu otsuste tegemise protsessis. Erinevate, mõnikord täiesti vastandlike seisukohtade kõrvutamine ja liikmetevaheline dialoog eeldavad lisaks traditsioonilistele tööturu osapooltele, nagu tööandjad (I rühm) ja töötajad (II rühm), ka kõigi teiste ühiskonna- ja majanduselu valdkondade esindajate (III rühm) osalemist. Erialased teadmised, dialoog ja ühise lahenduse otsimine parandavad ELi poliitiliste otsuste kvaliteeti ja usaldusväärsust, sest soodustavad kõnealuste otsuste mõistmist ja aktsepteerimist Euroopa kodanike hulgas ning demokraatiale hädavajalikku läbipaistvust.

| 3. | Euroopa Liidu institutsioonilises raamistikus on komiteel eriline koht: ta on organiseeritud kodanikuühiskonna esindaja ja arutelufoorum sõna otseses mõttes ning sild organiseeritud kodanikuühiskonna ja Euroopa Liidu institutsioonide vahel. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidu institutsioonilises raamistikus on komiteel eriline koht: ta on organiseeritud kodanikuühiskonna esindaja ja arutelufoorum sõna otseses mõttes ning sild organiseeritud kodanikuühiskonna ja Euroopa Liidu institutsioonide vahel.

| 4. | Foorumina ja arvamusi koostava organina aitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaasa demokraatia paremale mõjulepääsule Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisel, sealhulgas Euroopa Liidu suhetes kolmandate riikide majandus- ja ühiskonnaelu esindajatega. Seega aitab komitee kaasa tõelise euroopaliku identiteedi kujunemisele. |
| --- | --- |

4.

Foorumina ja arvamusi koostava organina aitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaasa demokraatia paremale mõjulepääsule Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisel, sealhulgas Euroopa Liidu suhetes kolmandate riikide majandus- ja ühiskonnaelu esindajatega. Seega aitab komitee kaasa tõelise euroopaliku identiteedi kujunemisele.

| 5. | Oma ülesannete paremaks täitmiseks ja kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 260 lõikega 2 võttis komitee 17. juulil 2002 vastu oma kodukorra (1). |
| --- | --- |

5.

Oma ülesannete paremaks täitmiseks ja kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 260 lõikega 2 võttis komitee 17. juulil 2002 vastu oma kodukorra (1

| 6. | 20. veebruaril 2019 võttis komitee täiskogu vastu käesoleva kodukorra uusima versiooni. |
| --- | --- |

6.

20. veebruaril 2019 võttis komitee täiskogu vastu käesoleva kodukorra uusima versiooni.

I JAOTIS

KOMITEE STRUKTUUR

KOMITEE STRUKTUUR

1. PEATÜKK

1. PEATÜKK

KOMITEE UUE KOOSSEISU KOKKUKUTSUMINE

KOMITEE UUE KOOSSEISU KOKKUKUTSUMINE

Artikkel 1

1.   Komitee liikmete volitused kestavad viis aastat.

2.   Komitee koosseisu kutsub pärast iga viie aasta tagant toimuvat uuendamist esimeseks istungiks kokku komitee vanim liige võimaluse korral hiljemalt ühe kuu jooksul arvates kuupäevast, mil komitee liikmetele on teatatud nende ametisse nimetamisest nõukogu poolt.

3.   Komitee liikmeid ei või siduda mingite kohustuslike juhistega. Euroopa Liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud. Liikmetele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites privileegid ja immuniteedid vastavalt protokollile Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta. Seega on neil liikumisvabadus, isikupuutumatus ja kohtulik puutumatus. Liikmed austavad komitee väärikust ja ei kahjusta komitee mainet.

4.   Komitee liikmed austavad oma ametiülesannete täitmisel väärikust töökohal. Nad hoiduvad mis tahes vormis ahistamisest ja mõistavad selle tava hukka. Komitee liikmed võtavad endale kohustuse järgida käesolevale kodukorrale lisatud käitumisjuhendit ja sellele alla kirjutada.

Komitee liiget ei või valida komitee tööorgani ametikandjaks ega nimetada raportööriks ning ta ei või osaleda ametlikus lähetuses, kui ta ei ole allkirjastanud nimetatud käitumisjuhendi kohta käivat deklaratsiooni.

5.   Komitee tagab kõigis oma poliitikavaldkondades soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise sellisena, nagu need on Euroopa Liidu õigusaktides määratletud. Komitee püüab tagada, et naiste esindatus kõigis komitee tööorganites on suurem kui nende osakaal komitee koosseisus. Juhatus hindab soolise tasakaalu arengut ja võtab vajaduse korral vastu konkreetseid soovitusi. Koosseisu ametiaja esimese ja teise poole lõpus esitatakse juhatusele aruanne arengu hindamiseks.

Artikkel 2

1.   Komitee tööorganid on täiskogu, juhatus, president ja sektsioonid.

2.   Komitee liikmeskond jaguneb kolme rühma, mille moodustamise kord ja ülesanded on kindlaks määratud artiklis 30.

3.   Komitee liikmeid ei seo mingid kohustuslikud juhised. Euroopa Liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud. Neile võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites privileegid ja immuniteedid vastavalt protokollile Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta. Seega on neil liikumisvabadus, isikupuutumatus ja kohtulik puutumatus.

Artikkel 3

1.   Komitee tunnustab järgmisi Euroopa Liidu sümboleid ja võtab need omaks:

| a) | lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring; |
| --- | --- |

a)

lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring;

| b) | hümn „Ood rõõmule“ Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast; |
| --- | --- |

b)

hümn „Ood rõõmule“ Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast;

| c) | juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses“. |
| --- | --- |

c)

juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses“.

2.   Komitee tähistab 9. mail Euroopa päeva.

3.   Lipp on väljas kõigis komitee hoonetes ja kõigil ametlikel üritustel.

4.   Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi avamisel ja muudel pidulikel istungitel, eelkõige selleks, et tervitada riigi- ja valitsusjuhte või uusi komitee liikmeid pärast laienemist.

2. PEATÜKK

2. PEATÜKK

JUHATUS

JUHATUS

Artikkel 4

1.   Juhatuse liikmete valimisel tuleb järgida üldist ja geograafilist tasakaalu rühmade vahel nii, et igal liikmesriigil oleks vähemalt üks, kuid mitte rohkem kui kolm esindajat. Rühmad koostavad läbirääkimiste tulemusel täiskogule esitamiseks ettepaneku juhatuse koosseisu kohta.

Juhatuse koosseisu kuuluvad

| a) | komitee president ja kaks asepresidenti; |
| --- | --- |

a)

komitee president ja kaks asepresidenti;

| b) | rühmade artikli 30 sätete kohaselt valitud kolm esimeest; |
| --- | --- |

b)

rühmade artikli 30 sätete kohaselt valitud kolm esimeest;

| c) | sektsioonide esimehed; |
| --- | --- |

c)

sektsioonide esimehed;

| d) | muutuv hulk liikmeid, kelle arv ei tohi ületada liikmesriikide arvu. |
| --- | --- |

d)

muutuv hulk liikmeid, kelle arv ei tohi ületada liikmesriikide arvu.

2.   Komitee president valitakse vaheldumisi kolme rühma liikmete seast.

3.   Komitee presidenti ega asepresidente ei ole võimalik teiseks ametiajaks tagasi valida. Oma ametivolituste lõppemisele järgneval kahel ja poolel aastal ei saa komitee president kuuluda juhatuse koosseisu asepresidendi, rühma esimehe ega sektsiooni esimehena.

4.   Asepresidendid valitakse nende kahe rühma liikmete seast, mille koosseisu president ei kuulu.

Artikkel 5

1.   Artikli 1 kohasel esimesel istungil, mis toimub vanima liikme juhatusel, valib komitee oma liikmete hulgast komitee uue koosseisu volituste jõustumise ajast alates kaheks ja pooleks aastaks presidendi, kaks asepresidenti, sektsioonide esimehed ja teised juhatuse liikmed, kes ei ole rühmade esimehed.

2.   Komitee vanima liikme juhatusel toimuval istungil ei saa arutada ühtki küsimust, mis ei ole seotud kõnealuste valimistega.

Artikkel 6

Istungi, mille jooksul valitakse juhatus komitee koosseisu volituste viieaastase tähtaja viimaseks kaheks ja pooleks aastaks, kutsub kokku ametist lahkuv komitee president. Istung toimub ametist lahkuva presidendi juhatusel selle kuu istungjärgu alguses, mil lõpevad esimeseks kaheks ja pooleks aastaks valitud juhatuse ametivolitused.

Artikkel 7

1.   Komitee võib enda juurde moodustada ettevalmistuskomisjoni, mis koosneb ühest esindajast iga liikmesriigi kohta ning mille ülesanne on koguda kokku kandideerimisavaldused ja esitada täiskogule kandidaatide nimekiri, võttes arvesse artikli 4 sätteid.

2.   Komitee teeb otsuse komitee eestseisusesse ja juhatusse kandideerivate isikute nimekirja või nimekirjade kohta kooskõlas käesoleva artikli sätetega.

3.   Komitee valib – vajadusel mitmes hääletusvoorus – juhatuse liikmed, kes ei ole rühmade esimehed, vastavalt hääletuskorrale, mis näeb ette hääletamise ühe või mitme rohkem kui üht nime sisaldava nimekirja alusel.

4.   Hääletamisele võib esitada ainult täielikke kandidaatide nimekirju, mis vastavad artiklis 4 sätestatud nõuetele ja millele peab olema lisatud iga kandidaadi kirjalik nõusolek.

5.   Juhatuse liikmete valimisel osutuvad valituks selle nimekirja kandidaadid, mis on saanud kõige rohkem hääli ja vähemalt veerandi kehtivatest häältest.

6.   Seejärel valib täiskogu lihthäälteenamusega komitee presidendi ja asepresidendid.

7.   Seejärel valib täiskogu lihthäälteenamusega sektsioonide esimehed.

8.   Lõpuks hääletab komitee juhatuse koosseisu üle tervikuna. Koosseisu kinnitamiseks on vajalik, et selle poolt antakse vähemalt kaks kolmandikku kehtivatest häältest.

Artikkel 8

Juhul kui juhatuse liikmel ei ole võimalik ametiülesandeid täita ning artikli 75 lõikes 2 osutatud juhtudel määratakse liikmele asendaja käesoleva kodukorra artiklis 7 ettenähtud korras; asendaja volitused kehtivad kuni koosseisu ametivolituste lõppemiseni. Asendaja määramise otsustab täiskogu hääletamise teel asjaomase rühma esitatud esildisel.

Artikkel 9

1.   Juhatuse koosoleku kutsub kokku komitee president omal algatusel või vähemalt kümne juhatuse liikme nõudmisel.

2.   Kõigi juhatuse koosolekute kohta koostatakse protokoll. Protokoll esitatakse juhatusele kinnitamiseks.

3.   Juhatus kehtestab oma töökorra.

4.   Juhatus määrab kindlaks komitee töökorralduse ja sisemise menetluskorra ning kehtestab pärast rühmadega nõupidamist kodukorra rakenduseeskirja.

5.   Juhatusel ja presidendil on liidu eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ja komitee kodukorraga ettenähtud eelarvelised ja rahandusalased volitused.

6.   Juhatus kehtestab komitee liikmete ja nende artikli 21 kohaselt volitatud asendusliikmete, volitatud esindajate ja nende artikli 27 kohaselt volitatud asendusesindajate ning artikli 26 kohaselt nimetatud ekspertide sõidukulude hüvitamise ja neile päevaraha maksmise rakendussätted vastavalt eelarve- ja finantsmenetlustele.

7.   Juhatusel on poliitiline vastutus komitee tegevuse üldise juhtimise eest. Seoses sellega tagab juhatus eelkõige komitee, selle tööorganite ja töötajate tegevuse vastavuse komiteele ette nähtud institutsioonilisele rollile.

8.   Juhatus vastutab selle eest, et aluslepingust tulenevaid ülesandeid täites kasutab komitee sihipäraselt enda käsutuses olevaid inimressursse ning eelarve- ja tehnilisi vahendeid. Juhatus osaleb eelkõige eelarvemenetluses ja sekretariaadi töö korraldamises.

9.   Juhatus võib enda juurde moodustada ajutisi töörühmi, et lasta uurida mis tahes juhatuse pädevusse kuuluvaid küsimusi. Komitee teised liikmed võivad osaleda ka kõnealuste rühmade töös, välja arvatud ametnike ametisse nimetamist puudutavates küsimustes.

10.   Juhatus hindab iga kuue kuu tagant komitee vastuvõetud arvamuste mõju sel eesmärgil koostatava aruande põhjal.

11.   Komitee liikme või peasekretäri taotlusel täpsustab juhatus kodukorra ja selle rakenduseeskirja tõlgendamist. Asjaomased otsused on siduvad, kuid neid võib vaidlustada täiskogu ees, kes teeb lõpliku otsuse.

12.   Iga viie aasta tagant toimuval komitee koosseisu uuendamisel jätkab lahkuv juhatus jooksvate küsimuste lahendamist kuni komitee uue koosseisu esimese istungini. Erandkorras võib juhatus spetsiifilisi eksperditeadmisi nõudva eri- või tähtajalise ülesande täitmise panna komitee ametist lahkuva koosseisu liikmele.

Artikkel 10

Institutsioonidevahelise koostöö raames võib juhatus volitada komitee presidenti sõlmima koostöölepinguid Euroopa Liidu institutsioonide ja organitega.

Artikkel 11

1.   Moodustatakse rahandus- ja eelarvekomisjon, mille ülesanne on nõustada juhatust ja komitee presidenti ning valmistada ette otsuste eelnõud, mille juhatus võtab vastu rahandus- ja eelarve- või organisatsioonilistes küsimustes.

2.   Rahandus- ja eelarvekomisjoni juhib üks kahest komitee asepresidendist.

Rahandus- ja eelarvekomisjon koosneb kaheteistkümnest liikmest, kelle nimetab ametisse juhatus rühmade esildisel.

3.   Rahandus- ja eelarvekomisjon koostab komitee eelarve projekti, esitab selle juhatusele kinnitamiseks ning tagab eelarve nõuetekohase täitmise ja aruandmiskohustuse täitmise jälgimise.

Rahandus- ja eelarvekomisjon annab nõu järgmistes küsimustes:

| — | olulised asjaolud, mis võivad ohustada assigneeringute head haldamist või takistada seatud eesmärkide saavutamist, eelkõige seoses assigneeringute kasutuse prognoosidega; |
| --- | --- |

—

olulised asjaolud, mis võivad ohustada assigneeringute head haldamist või takistada seatud eesmärkide saavutamist, eelkõige seoses assigneeringute kasutuse prognoosidega;

| — | jooksva aasta eelarve assigneeringute ümberpaigutamine, ametikohtade loeteluga seotud eelarvemõju, haldusassigneeringud ja kinnisvaraprojektidega seotud tehingud, sealhulgas hetkeolukorra hindamine ja ettepanekute esitamine tulevase tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

jooksva aasta eelarve assigneeringute ümberpaigutamine, ametikohtade loeteluga seotud eelarvemõju, haldusassigneeringud ja kinnisvaraprojektidega seotud tehingud, sealhulgas hetkeolukorra hindamine ja ettepanekute esitamine tulevase tegevuse kohta;

| — | järelevalve teostamine eelarve täitmisele heakskiidu andmise protsessi üle tihedas koostöös peasekretäri ja Euroopa Parlamendi raportööriga. |
| --- | --- |

—

järelevalve teostamine eelarve täitmisele heakskiidu andmise protsessi üle tihedas koostöös peasekretäri ja Euroopa Parlamendi raportööriga.

4.   Komitee eelarve puhul tuleb järgida eelarve ühtsuse ja õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid.

5.   Teatavates täiendavates küsimustes võib juhatus delegeerida rahandus- ja eelarvekomisjonile muid volitusi.

6.   Rahandus- ja eelarvekomisjon võtab oma otsused vastu kooskõlas oma sise-eeskirjadega, mille hulka kuuluvad järgmised:

| a) | rahandus- ja eelarvekomisjonis ühehäälselt vastuvõetud otsused esitatakse juhatusele aruteluta heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

a)

rahandus- ja eelarvekomisjonis ühehäälselt vastuvõetud otsused esitatakse juhatusele aruteluta heakskiitmiseks;

| b) | rahandus- ja eelarvekomisjonis lihthäälteenamusega vastuvõetud ettepanekuid või ettepanekute tagasilükkamist tuleb põhjendada, et juhatus saaks neid hiljem analüüsida. |
| --- | --- |

b)

rahandus- ja eelarvekomisjonis lihthäälteenamusega vastuvõetud ettepanekuid või ettepanekute tagasilükkamist tuleb põhjendada, et juhatus saaks neid hiljem analüüsida.

7.   Rahandus- ja eelarvekomisjon esitab juhatusele aastaaruande.

8.   Rahandus- ja eelarvekomisjoni esimees juhib Euroopa Liidu eelarvepädevate institutsioonidega läbirääkimisi pidavat delegatsiooni ja annab juhatusele läbirääkimiste kohta aru.

9.   Sekretariaat annab rahandus- ja eelarvekomisjonile kogu teabe, mida kõnealune komisjon vajab juhatuse ja komitee presidendi nõustamise ülesande täitmiseks.

Artikkel 12

1.   Moodustatakse teabevahetuskomisjon, mille ülesanne on anda vajalikke impulsse komitee teabevahetusstrateegiasse ja tagada järelevalve strateegia elluviimise üle. Teabevahetuskomisjoni ülesannete hulka kuulub ka juhatuse ja komitee presidendi nõustamine.

2.   Teabevahetuskomisjoni juhib üks kahest komitee asepresidendist. Teabevahetuskomisjon koosneb kaheteistkümnest liikmest, kelle nimetab ametisse juhatus rühmade esildisel.

3.   Teabevahetuskomisjon kooskõlastab teabevahetust, ajakirjanduse ja meediaga suhtlemist ning kultuurialast tegevust korraldavate struktuuriüksuste tegevust, tagades, et tegevus on kooskõlas heakskiidetud strateegia ja programmidega.

4.   Teabevahetuskomisjon esitab juhatusele igal aastal aasta tegevusaruande, mis hõlmab komisjoni ülesannete täitmist ja järgmise aasta tegevusprogrammi.

3. PEATÜKK

3. PEATÜKK

EESTSEISUS JA PRESIDENT

EESTSEISUS JA PRESIDENT

Artikkel 13

1.   Eestseisus koosneb komitee presidendist ja kahest asepresidendist.

2.   Komitee eestseisus kohtub rühmade esimeestega, et valmistada ette juhatuse ja täiskogu töö. Kohtumistele võidakse kutsuda sektsioonide esimehi.

3.   Komitee töö kavandamiseks ja selle edenemise hindamiseks kohtub eestseisus rühmade ja sektsioonide esimeestega vähemalt kaks korda aastas.

Artikkel 14

1.   Komitee president juhib komitee ja selle tööorganite kogu tegevust kooskõlas aluslepingu ja käesoleva kodukorraga. Tal on kõik vajalikud volitused komitee otsuste rakendamiseks või nende rakendamise juhtimiseks ja komitee sujuva toimimise tagamiseks.

2.   President kaasab asepresidendid püsivalt oma tegevusse; ta võib neile usaldada teatavaid oma pädevusse kuuluvaid ülesandeid või kohustusi.

3.   President võib usaldada peasekretärile teatavaid tähtajalisi ülesandeid.

4.   President esindab komiteed. Ta võib komitee esindamise volitused delegeerida asepresidendile või vajaduse korral komitee liikmele.

5.   President annab komiteele aru istungjärkude vahel komitee nimel võetud meetmetest ja toimunud tegevusest. Aruannete üle arutelu ei toimu.

6.   Vastvalitud president esitab täiskogule oma ametiaja tööprogrammi. Oma ametivolituste lõppedes esitab ta programmi täitmise aruande.

Mõlemat aruannet võidakse täiskogus arutada.

Artikkel 15

Kaks asepresidenti on vastavalt rahandus- ja eelarvekomisjoni ning teabevahetuskomisjoni esimehed; seda ülesannet täites alluvad nad komitee presidendile.

Artikkel 16

1.   Laiendatud eestseisus koosneb komitee presidendist, kahest asepresidendist ja rühmade esimeestest.

2.   Laiendatud eestseisuse ülesannete hulka kuulub

| a) | juhatuse ja täiskogu töö ettevalmistamine ja lihtsustamine; |
| --- | --- |

a)

juhatuse ja täiskogu töö ettevalmistamine ja lihtsustamine;

| b) | vajalike otsuste vastuvõtmise lihtsustamine kiireloomulistes olukordades või erakordsetel asjaoludel. |
| --- | --- |

b)

vajalike otsuste vastuvõtmise lihtsustamine kiireloomulistes olukordades või erakordsetel asjaoludel.

Selleks võib laiendatud eestseisus kutsuda oma koosolekutel osalema sektsioonide ja nõuandekomisjonide esimehi ning muid isikuid.

3.   Laiendatud eestseisus kohtub sektsioonide ja nõuandekomisjonide esimeestega vähemalt kaks korda aastas, et määrata kindlaks komitee tööprogramm ja hinnata selle täitmist.

4. PEATÜKK

4. PEATÜKK

SEKTSIOONID

SEKTSIOONID

Artikkel 17

1.   Komiteel on kuus sektsiooni. Täiskogu võib juhatuse esildisel siiski luua ka teisi sektsioone aluslepingutega hõlmatud valdkondadega tegelemiseks.

2.   Komitee moodustab sektsioonid pärast koosseisu uuendamist iga viie aasta tagant komitee uue koosseisu esimesel istungil.

3.   Sektsioonide nimekiri ja pädevusalad võidakse uuesti läbi vaadata seoses iga viie aasta tagant toimuva komitee koosseisu uuendamisega.

Artikkel 18

1.   Sektsioonide liikmete arvu määrab kindlaks komitee juhatuse esildisel.

2.   Kõik komitee liikmed, välja arvatud komitee president, peavad kuuluma vähemalt ühe sektsiooni koosseisu.

3.   Keegi ei tohi kuuluda rohkem kui kahte sektsiooni, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on komitees esindatud üheksa või vähema liikmega. Sellegipoolest ei tohi keegi kuuluda rohkem kui kolme sektsiooni.

4.   Sektsioonide liikmed määrab komitee kahe ja poole aastaseks ajavahemikuks koos tagasimääramise võimalusega.

5.   Sektsiooni liikme asendamine toimub samadel tingimustel kui tema ametisse nimetamine.

Artikkel 19

1.   Kaheks ja pooleks aastaks valitav sektsiooni juhatus koosneb kaheteistkümnest liikmest, nende hulgas sektsiooni esimees ja kolm aseesimeest – iga rühma kohta üks.

2.   Sektsioonide esimehed ja teised sektsioonide juhatuse liikmed valib komitee.

3.   Sektsiooni esimeest ja sektsiooni juhatuse teisi liikmeid võib tagasi valida.

4.   Kolme sektsiooni esimeeste kohad vahetuvad rühmade vahel rotatsiooni korras iga kahe ja poole aasta tagant. Sektsiooni esimehe koht ei saa kuuluda ühele ja samale rühmale kauem kui viiel järjestikusel aastal.

Artikkel 20

1.   Sektsioonide ülesanne on võtta vastu arvamusi ja teabearuandeid neile arutamiseks edastatud küsimustes vastavalt käesoleva kodukorra artiklile 37.

2.   Neile arutamiseks edastatud küsimuste käsitlemiseks võivad sektsioonid moodustada enda juurde kas uurimis- või redaktsioonirühma või määrata üksikraportööri.

3.   Raportööride ja kohasel juhul ka kaasraportööride määramine ning uurimis- ja redaktsioonirühmade moodustamine otsustatakse rühmade esildiste alusel.

4.   Et võimaldada uurimisrühmade kiiret moodustamist ning juhul, kui kolme rühma esimehed on jõudnud kokkuleppele raportööride ja kohasel juhul kaasraportööride määramise ettepaneku ning uurimis- või redaktsioonirühmade koosseisu osas, võtavad sektsioonide esimehed vajalikud meetmed töö alustamiseks.

5.   Raportööri ülesanne on jälgida – kasutades vajadusel teda nõustava eksperdi abi – pärast arvamuse vastuvõtmist täiskogus selle edasist arvessevõtmist. Ülesande täitmisel abistab raportööri asjaomase sektsiooni sekretariaat. Sektsiooni teavitatakse arvamuse vastuvõtmise järgsest tegevusest.

6.   Uurimisrühm võib muutuda püsivaks struktuuriks üksnes erandjuhul juhatuse poolt eelnevalt kahe ja poole aastaseks ajavahemikuks antud loal.

Artikkel 21

1.   Komitee liige võib oma äraolekul volitada oma asendusliiget ennast esindama ettevalmistustöös.

2.   Asendusliikmetel ei ole hääleõigust.

3.   Sektsiooni esimehe, uurimisrühma esimehe, sektsiooni juhatuse liikme või raportöörina tegutsev komitee liige ei saa kõnealuste ametiülesannete täitmisel lasta end oma asendajal asendada.

4.   Asendajaks määratud asendusliikme nimi ja staatus tuleb teatada komitee juhatusele nõusoleku saamiseks.

5.   Asendusliige täidab ettevalmistustöö käigus samu ülesandeid, mida täitis teda volitanud komitee täisliige, ning tema suhtes kehtib sama sõidukulude hüvitamise ja päevaraha maksmise kord.

5. PEATÜKK

5. PEATÜKK

ALLKOMITEED JA PEARAPORTÖÖR

ALLKOMITEED JA PEARAPORTÖÖR

Artikkel 22

1.   Komitee võib erandkorras luua juhatuse algatusel enda juurde allkomiteesid, mille ülesanne on üldise iseloomuga rangelt horisontaalsetes küsimustes arvamuse või teabearuande eelnõude koostamine; eelnõud esitatakse arutamiseks kõigepealt juhatusele ja seejärel komiteele.

2.   Istungjärkude vahelisel ajal võib juhatus luua allkomiteesid, ent see nõuab komitee hilisemat heakskiitu. Allkomitee saab moodustada ainult ühe teema käsitlemiseks. Allkomitee volitused lõpevad siis, kui komitee on lõpetanud hääletuse allkomitee ettevalmistatud arvamuse või teabearuande eelnõu üle.

3.   Mitme sektsiooni pädevusse kuuluva küsimuse korral moodustatakse allkomitee asjast huvitatud sektsioonide liikmetest.

4.   Sektsioonide suhtes kehtivaid sätteid kohaldatakse analoogia põhjal ka allkomiteede suhtes.

Artikkel 23

Eelkõige teisejärgulist huvi pakkuvate või pakiliste teemade kohta esitatud konsulteerimistaotluste puhul võib komitee määrata pearaportööri, kes vastutab täiskogu ees arvamuse koostamise eest üksi, ilma et arvamust oleks eelnevalt arutatud mõnes sektsioonis.

6. PEATÜKK

6. PEATÜKK

VAATLUSRÜHMAD, ARVAMUSTE ÄRAKUULAMINE, EKSPERDID

VAATLUSRÜHMAD, ARVAMUSTE ÄRAKUULAMINE, EKSPERDID

Artikkel 24

1.   Komitee võib moodustada vaatlusrühmi, kui käsitletava küsimuse laad, ulatus ja keerukusaste eeldavad töömeetodite, menetluste ja kasutatavate vahendite erilist paindlikkust.

2.   Vaatlusrühma loomise otsustab täiskogu, kes kinnitab juhatuse poolt rühma või sektsiooni esildisel eelnevalt tehtud otsuse.

3.   Otsuses, millega vaatlusrühm luuakse, tuleb määratleda selle eesmärk, struktuur, koosseis ja tegevuse tähtaeg.

4.   Vaatlusrühmad võivad koostada iga-aastaseid aruandeid aluslepingu horisontaalsete klauslite (sotsiaal-, keskkonna- ja tarbijakaitse klausel) kohaldamise ja nende klauslitega ELi poliitikale avaldatava mõju kohta. Aruanded võidakse täiskogu otsusel edastada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Komisjonile.

5.   Iga vaatlusrühm tegutseb mõne sektsiooni egiidi ja järelevalve all.

Artikkel 25

Kui käsitletava teema olulisus seda õigustab, võivad komitee eri tööorganid ja struktuuriüksused kuulata välisekspertide arvamust. Kui välisekspertide kaasamine põhjustab lisakulutusi, peab asjaomane tööorgan või üksus esitama komitee juhatusele eelneva loataotluse ja põhjendava kava, et täpsustada asjaolusid, mille alusel välisekspertide kaasamine tundub vajalik.

Artikkel 26

1.   Kui see on teatud tööde ettevalmistamiseks vajalik, võivad rühmade esimehed raportööride ja/või kaasraportööride esildisel määrata eksperte.

2.   Samuti võivad rühmade esimehed määrata rühmi nõustavaid eksperte.

3.   Ettevalmistustöös osalevate ekspertide suhtes kehtib sõidukulude hüvitamise ja päevaraha maksmise osas sama kord, mis komitee liikmete suhtes.

4.   Kui nende kohalolek on kasulik, siis võivad raportööre või kaasraportööre nõustavad eksperdid raportööri või kaasraportööri esildisel osaleda sektsiooni või nõuandekomisjoni koosolekutel, kus arutatakse arvamusi või teabearuandeid, mille ettevalmistamiseks nad on määratud.

Asjaomase sektsiooni või nõuandekomisjoni esimees peab eelnevalt andma selleks oma nõusoleku.

5.   Eksperdid ei esinda komiteed ja neil ei ole volitust komitee nimel sõna võtta.

6.   Komitee täisliikmeid ei saa eksperdiks määrata.

Eksperdina võivad tegutseda nende asendusliikmed, tingimusel et nad peatavad ajutiselt oma asendusliikme volitused.

Nõuandekomisjonide volitatud esindajaid võib määrata üksnes seda rühma nõustavaks eksperdiks, kes nad on määranud, või samasse rühma kuuluvat raportööri nõustavaks eksperdiks.

7. PEATÜKK

7. PEATÜKK

NÕUANDEKOMISJONID

NÕUANDEKOMISJONID

Artikkel 27

1.   Komitee võib moodustada nõuandekomisjone. Nõuandekomisjonidesse kuuluvad komitee liikmed ja organiseeritud kodanikuühiskonna nende valdkondade esindajad, mida komitee soovib kaasata.

2.   Komisjonide loomise otsustab täiskogu, kes kinnitab juhatuse vastuvõetud otsuse. Otsuses, millega nõuandekomisjon luuakse, tuleb määratleda selle eesmärk, struktuur, koosseis, tegevuse tähtaeg ja töökord.

3.   Vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 võidakse luua tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI), mille koosseisu kuuluvad komitee liikmed ning tööstuse muutustest mõjutatud eri majandussektoreid ja ühiskonnaelu valdkondi ning kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonide volitatud esindajad. Nõuandekomisjoni esimees on komitee juhatuse liige, ta annab nõuandekomisjoni tegevusest juhatusele aru iga kahe ja poole aasta tagant. Esimees valitakse juhatuse liikmete seast, kellele on viidatud käesoleva kodukorra artikli 4 lõike 1 punktis d. Ettevalmistustöös osalevate volitatud esindajate ja nende asendusesindajate suhtes kehtib sama sõidukulude hüvitamise ja päevaraha maksmise kord, mis komitee liikmete suhtes.

8. PEATÜKK

8. PEATÜKK

DIALOOG EUROOPA LIIDU JA KOLMANDATE RIIKIDE MAJANDUS- JA ÜHISKONDLIKE ORGANISATSIOONIDEGA

DIALOOG EUROOPA LIIDU JA KOLMANDATE RIIKIDE MAJANDUS- JA ÜHISKONDLIKE ORGANISATSIOONIDEGA

Artikkel 28

1.   Komitee võib juhatuse algatusel luua ja arendada struktureeritud suhteid majandus- ja sotsiaalnõukogudega, samalaadsete institutsioonidega ning Euroopa Liidu ja kolmandate riikide kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskondlike organisatsioonidega.

2.   Lisaks tegutseb komitee selle nimel, et soodustada majandus- ja sotsiaalnõukogude või samalaadsete institutsioonide loomist riikides, kus neid veel ei ole.

Artikkel 29

1.   Komitee võib juhatuse esildisel luua delegatsioone suhete arendamiseks organiseeritud kodanikuühiskonna eri majandus- ja sotsiaalvaldkondadega riikides või riikide ühendustes väljaspool Euroopa Liitu.

2.   Komitee ja kandidaatriikide organiseeritud kodanikuühiskonna partnerite vaheline koostöö toimub ühistes nõuandekomiteedes, kui assotsiatsiooninõukogud on sellised komiteed moodustanud. Ühise nõuandekomitee puudumisel toimub koostöö kontaktrühmades.

3.   Ühised nõuandekomiteed ja kontaktrühmad koostavad aruandeid ja deklaratsioone, mille komitee võib edastada pädevatele institutsioonidele ja huvitatud osapooltele.

9. PEATÜKK

9. PEATÜKK

RÜHMAD

RÜHMAD

Artikkel 30

1.   Komitee liikmeskond jaguneb kolmeks rühmaks, kuhu kuuluvad vastavalt tööandjad, töötajad ning muude organiseeritud kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskonnaelu valdkondade esindajad.

2.   Iga rühm valib endale esimehe ja aseesimehed. Rühmad osalevad komitee ja selle organite töö ettevalmistamises, korraldamises ja kooskõlastamises ning annavad neile vajalikku teavet. Igal rühmal on sekretariaat.

3.   Rühmad esitavad täiskogule vastavalt artikli 7 lõikele 6 ning kooskõlas Euroopa Liidu institutsioonide määratletud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõttega kandidaadid komitee presidendi ja asepresidentide kohtadele.

4.   Rühmade esimehed on komitee juhatuse liikmeteks kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga b.

5.   Rühmade esimehed abistavad komitee eestseisust poliitika kujundamisel ja vajaduse korral järelevalve teostamisel kulude üle.

6.   Rühmade esimehed kohtuvad komitee eestseisusega, et valmistada ette juhatuse ja täiskogu tööd.

7.   Rühmad esitavad täiskogule ettepanekud sektsioonide esimeeste valimiseks vastavalt artikli 7 lõikele 7 ja sektsioonide juhatuste valimiseks vastavalt artiklile 19.

8.   Rühmad esitavad ettepanekud vastavalt artikli 11 lõikele 1 juhatuse poolt moodustatava rahandus- ja eelarvekomisjoni koosseisu kohta.

9.   Rühmad esitavad ettepanekud vastavalt artiklitele 24 ja 27 täiskogu poolt moodustatavate vaatlusrühmade ja nõuandekomisjonide koosseisu kohta.

10.   Rühmad esitavad ettepanekud vastavalt artikli 29 lõigetele 1 ja 2 moodustatavate delegatsioonide ja ühiste nõuandekomiteede koosseisu kohta.

11.   Rühmad esitavad ettepanekud artikli 20 lõike 3 kohaselt sektsioonide poolt määratavate raportööride või moodustatavate uurimis- ja redaktsioonirühmade koosseisu kohta.

12.   Käesoleva artikli lõigete 7–10 kohaldamisel võtavad rühmad arvesse liikmesriikide ning majandus- ja ühiskonnaelu eri valdkondade esindatust komitee koosseisus, pädevust ja hea haldustava kriteeriume.

13.   Komitee liige võib vabatahtlikkuse alusel liituda ühega rühmadest tingimusel, et selle rühma liikmed kinnitavad tema sobivust. Komitee liige võib korraga kuuluda vaid ühte rühma.

14.   Peasekretariaat tagab liikmetele, kes ei kuulu ühtegi rühma, materiaalse ja tehnilise abi, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks. Kõnealuste liikmete osalemise uurimisrühmades ja teistes sisemistes struktuurides otsustab komitee president pärast rühmadega konsulteerimist.

10. PEATÜKK

10. PEATÜKK

HUVIGRUPID

HUVIGRUPID

Artikkel 31

1.   Komitee liikmed võivad vabatahtlikkuse alusel ühineda huvigruppidesse, mis esindavad Euroopa Liidu organiseeritud kodanikuühiskonna erinevaid majandus- ja ühiskondlikke huve.

2.   Huvigrupi koosseisu võivad kuuluda komitee kolme rühma liikmed. Komitee liige võib korraga kuuluda vaid ühte huvigruppi.

3.   Huvigrupi loomine eeldab juhatuse heakskiitu, millest juhatus teavitab omakorda täiskogu.

4.   Juhatuse otsuses, millega kiidetakse heaks huvigrupi loomine, määratletakse selle eesmärk, struktuur, koosseis, tegevuse tähtaeg ja töökord.

Seda otsust võib hiljem muuta või selle võib tühistada juhatus.

Huvigrupi loomiseks on vaja vähemalt kümmet liiget.

II JAOTIS

KOMITEE TÖÖKORRALDUS

KOMITEE TÖÖKORRALDUS

1. PEATÜKK

1. PEATÜKK

KOMITEEGA KONSULTEERIMINE

KOMITEEGA KONSULTEERIMINE

Artikkel 32

1.   Komitee kutsub istungiks kokku komitee president Euroopa Parlamendi, nõukogu, või komisjoni taotletud arvamuste vastuvõtmiseks.

2.   Komitee kutsub istungiks kokku president juhatuse esildisel ja liikmete enamuse nõusolekul, et komitee esitaks omal algatusel arvamusi kõigis Euroopa Liidu, selle poliitika ja võimalike poliitiliste arengutega seotud küsimustes.

Artikkel 33

1.   Artikli 32 lõikes 1 osutatud taotlused arvamuse esitamiseks adresseeritakse komitee presidendile. President korraldab koos juhatusega komitee tööd, võttes niipalju kui võimalik arvesse arvamuse koostamise taotluses kindlaksmääratud tähtaegu.

2.   Juhatus määrab kindlaks arvamuste käsitlemise prioriteetide järjekorra, jagades arvamused eri kategooriatesse.

3.   Sektsioonid koostavad ettepaneku arvamuste jagamiseks alltoodud kolme kategooria vahel ja annavad esialgse hinnangu uurimisrühma võimaliku suuruse kohta. Kui komitee eestseisus ja rühmade esimehed on ettepanekut kaalunud, edastatakse see juhatusele vastuvõtmiseks. Erijuhtudel võivad rühmade esimehed esitada ettepanekuid uurimisrühmade suuruse muutmiseks. Juhatus kinnitab uue ettepaneku oma järgmisel koosolekul ning määrab uurimisrühma lõpliku suuruse.

Arvamuste kolm kategooriat määratletakse järgmiste kriteeriumide alusel:

| | A-kategooria (arvamuste koostamise taotlused prioriteetsena määratletud teemade kohta). Selle kategooria alla kuuluvad






  — | kõik ettevalmistavate arvamuste koostamise taotlused (Euroopa Parlamendi, nõukogu tulevaste eesistujariikide ja komisjoni esitatud taotlused); |
| --- | --- | --- |

A-kategooria (arvamuste koostamise taotlused prioriteetsena määratletud teemade kohta). Selle kategooria alla kuuluvad

—

kõik ettevalmistavate arvamuste koostamise taotlused (Euroopa Parlamendi, nõukogu tulevaste eesistujariikide ja komisjoni esitatud taotlused);

| — | kõik heakskiidetud ettepanekud omaalgatusliku arvamuse koostamiseks; |
| --- | --- |

—

kõik heakskiidetud ettepanekud omaalgatusliku arvamuse koostamiseks;

| — | teatavad kohustusliku või vabatahtliku konsulteerimise taotlused. |
| --- | --- |

—

teatavad kohustusliku või vabatahtliku konsulteerimise taotlused.

Arvamuste koostamisega tegelevad eri suurusega (6, 9, 12, 15, 18, 21 või 24 liikmest koosnevad) uurimisrühmad, millele eraldatakse asjakohased vahendid.

| | B-kategooria (kohustusliku või vabatahtliku konsulteerimise taotlused teisejärgulist huvi pakkuvatel või pakilistel teemadel)
  Nende arvamuste koostamisega tegeleb üldjuhul üksikraportöör või pearaportöör. Erandjuhtudel võib juhatus otsustada teha B-kategooria arvamuse koostamise ülesandeks kolmeliikmelisele redaktsioonirühmale (kategooria B+). Koosolekute ja töökeelte arvu üle otsustab juhatus. |
| --- | --- |

B-kategooria (kohustusliku või vabatahtliku konsulteerimise taotlused teisejärgulist huvi pakkuvatel või pakilistel teemadel)

Nende arvamuste koostamisega tegeleb üldjuhul üksikraportöör või pearaportöör. Erandjuhtudel võib juhatus otsustada teha B-kategooria arvamuse koostamise ülesandeks kolmeliikmelisele redaktsioonirühmale (kategooria B+). Koosolekute ja töökeelte arvu üle otsustab juhatus.

| | C-kategooria (kohustuslikud ja vabatahtlikud, puhtalt tehnilist laadi konsulteerimistaotlused)
  Taotluste menetlemiseks koostatakse standardarvamus, mille juhatus esitab täiskogule. Kõnealuses menetluses ei nimetata raportööri ega arutata teemat sektsioonis, toimub vaid arvamuse vastuvõtmine või tagasilükkamine täiskogus. Taotluse arutamisel täiskogus palutakse täiskogul esmalt väljendada oma nõusolekut või vastuseisu taotluse menetlemiseks eelkirjeldatud tingimustel ning seejärel hääletada standardarvamuse vastuvõtmise poolt või vastu. |
| --- | --- |

C-kategooria (kohustuslikud ja vabatahtlikud, puhtalt tehnilist laadi konsulteerimistaotlused)

Taotluste menetlemiseks koostatakse standardarvamus, mille juhatus esitab täiskogule. Kõnealuses menetluses ei nimetata raportööri ega arutata teemat sektsioonis, toimub vaid arvamuse vastuvõtmine või tagasilükkamine täiskogus. Taotluse arutamisel täiskogus palutakse täiskogul esmalt väljendada oma nõusolekut või vastuseisu taotluse menetlemiseks eelkirjeldatud tingimustel ning seejärel hääletada standardarvamuse vastuvõtmise poolt või vastu.

4.   Kiireloomuliste küsimuste puhul kohaldatakse käesoleva kodukorra artikli 63 sätteid.

Artikkel 34

Komitee võib juhatuse esildisel otsustada koostada teabearuande, et käsitleda Euroopa Liidu eri poliitikavaldkondi ja nende võimalikke arenguid.

Artikkel 35

Komitee võib sektsiooni, rühma või vähemalt ühe kolmandiku komitee liikmete esildisel koostada päevakajalisi teemasid käsitlevaid resolutsioone, mille täiskogu võtab vastu vastavalt artikli 61 lõikele 2. Resolutsioonide eelnõusid arutatakse täiskogu istungjärgu päevakorrapunktina eelisjärjekorras.

Artikkel 36

1.   Juhatus võib üldiste otsustega reguleerida ja konkreetsete otsustega lubada otse või kaudselt komitee nõuandva ülesandega seotud tegevusi, iseäranis järgmisi:

| — | foorumite, platvormide või muude temaatilise konsulteerimise struktuuride loomine, nende koosseisu kindlaksmääramine ja nende haldamine komitee poolt, samuti vorm, kuidas komitee ja selle liikmed osalevad liidu institutsioonide loodud struktuurides või nende osalusega struktuurides; |
| --- | --- |

—

foorumite, platvormide või muude temaatilise konsulteerimise struktuuride loomine, nende koosseisu kindlaksmääramine ja nende haldamine komitee poolt, samuti vorm, kuidas komitee ja selle liikmed osalevad liidu institutsioonide loodud struktuurides või nende osalusega struktuurides;

| — | uuringute tegemine või tellimine ja nende avaldamine; |
| --- | --- |

—

uuringute tegemine või tellimine ja nende avaldamine;

| — | töövisiitide ja väljaspool komitee asukohta toimuvate ürituste korraldamine; |
| --- | --- |

—

töövisiitide ja väljaspool komitee asukohta toimuvate ürituste korraldamine;

| — | poliitika hindamine juhatuse otsuse alusel või liidu institutsioonide taotlusel eeskätt arvamuse või teabearuande vormis käesoleva kodukorra tähenduses. „Poliitika hindamise“ all mõistetakse järelhindamist, mille raames käsitletakse poliitikat või õigusakti, mille rakendamine on juba käimas. See seisneb komitees esindatud organisatsioonide hinnangute ja nõudmiste väljendamises (2). |
| --- | --- |

—

poliitika hindamine juhatuse otsuse alusel või liidu institutsioonide taotlusel eeskätt arvamuse või teabearuande vormis käesoleva kodukorra tähenduses. „Poliitika hindamise“ all mõistetakse järelhindamist, mille raames käsitletakse poliitikat või õigusakti, mille rakendamine on juba käimas. See seisneb komitees esindatud organisatsioonide hinnangute ja nõudmiste väljendamises (2).

2.   Komitee tutvustab oma järelhindamiste (teabearuanded) abil kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohti ELi poliitikameetmete mõju kohta. Järelhindamine peab olema kvalitatiivne ja sihtotstarbeline. Järelhindamisel võetakse arvesse sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju.

3.   Liikmete osalemise üle komiteevälistes organites otsustab juhatus ning seda jälgitakse ja hinnatakse regulaarselt. Liikmete esindatus komiteevälistes organites peab olema tasakaalus ja osalemine peab toimuma rotatsiooni alusel.

2. PEATÜKK

2. PEATÜKK

TÖÖKORRALDUS

TÖÖKORRALDUS

A.   SEKTSIOONIDE TÖÖ

Artikkel 37

1.   Seosega arvamuse või teabearuande koostamisega määrab juhatus vastavate tööde ettevalmistamiseks artikli 9 lõike 4 kohaselt vastutava sektsiooni. Kui teema kuulub selgelt ja üheselt ühe sektsiooni pädevusse, on määramise kohustus presidendil, kes teavitab määramisest omakorda juhatust.

2.   Kui arvamuse koostamiseks pädevaks tunnistatud sektsioon soovib kuulda tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI) arvamust või kui viimane soovib sektsioonile määratud arvamuse teemal sõna võtta, võib komitee juhatus volitada CCMI-d välja töötama täiendavat arvamust ühes või mitmes konsulteerimistaotluses osutatud küsimuses. Juhatus võib sellise otsuse teha ka omal algatusel. Juhatus korraldab komitee töö nii, et nõuandekomisjon saaks oma arvamuse aegsasti ette valmistada, võimaldamaks sektsioonil seda arvesse võtta.

Üksnes sektsioon on pädev komiteele aru andma. Siiski peab vastutav sektsioon oma arvamusele lisama ka nõuandekomisjoni koostatud täiendava arvamuse.

3.   Komitee president teavitab asjaomase sektsiooni esimeest kõnealusest otsusest ning samuti töö tähtajast.

4.   President teavitab komitee liikmeid sellest, millisele sektsioonile tehti ülesandeks arvamuse koostamine, teatades ka kuupäeva, mil asjaomane küsimus on täiskogu istungjärgu päevakorras.

Artikkel 38

Komitee president võib juhatuse nõusolekul anda sektsioonile loa ühiskoosoleku korraldamiseks mõne Euroopa Parlamendi või Regioonide Komitee komisjoniga.

Artikkel 39

Käesoleva kodukorra kohaselt arvamuse koostamise ülesande saanud sektsiooni kutsub koosolekuks kokku selle esimees.

Artikkel 40

1.   Sektsiooni koosolekud valmistab ette sektsiooni esimees koos sektsiooni juhatusega.

2.   Koosolekuid juhatab sektsiooni esimees või tema äraolekul üks aseesimeestest.

Artikkel 41

1.   Sektsiooni koosolek on otsustusvõimeline, kui üle poole sektsiooni täisliikmetest on kohal või esindatud.

2.   Kui koosolek osutub otsustusvõimetuks, lõpetab esimees koosoleku ning kutsub talle sobivatel tingimustel ja talle sobivaks kellaajaks, kuid samaks päevaks kokku uue koosoleku, mis loetakse otsustusvõimeliseks kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata.

Artikkel 42

Sektsioon võtab arvamuse vastu raportööri ja kohasel juhul kaasraportööri esitatud arvamuse eelnõu põhjal.

Artikkel 43

1.   Sektsiooni arvamus sisaldab ainult sektsiooni poolt vastavalt käesoleva kodukorra artiklis 61 ettenähtud menetlusele vastuvõetud teksti.

2.   Tagasilükatud muudatusettepanekute tekst on ära toodud arvamuse lisas koos hääletustulemustega, kui nende ettepanekute poolt hääletas vähemalt veerand hääletamisel osalenud liikmetest.

Artikkel 44

Sektsiooni esimees edastab sektsiooni arvamuse koos artikli 43 kohaselt lisatud dokumentidega komitee presidendile ja komitee juhatus esitab kõnealuse arvamuse võimalikult kiiresti täiskogule. Kõnealused dokumendid peavad olema komitee liikmetele aegsasti kättesaadavad.

Artikkel 45

Sektsiooni iga koosoleku arutelu käigust koostatakse lühiprotokoll, mis esitatakse sektsioonile kinnitamiseks.

Artikkel 46

Komitee president võib juhatuse – või vajaduse korral täiskogu – nõusolekul saata küsimuse sektsioonile tagasi uuesti menetlemiseks, kui ta on seisukohal, et arvamuse koostamisel ei ole arvestatud käesoleva kodukorra asjaomaseid menetluseeskirju, või kui ta peab vajalikuks täiendavat analüüsi.

Artikkel 47

1.   Ilma et see piiraks artikli 20 lõike 2 kohaldamist, toimub sektsioonide ettevalmistav töö põhimõtteliselt uurimisrühma raames.

2.   Raportöör, keda abistab teda nõustav ekspert ja vajaduse korral üks või mitu kaasraportööri, uurib tõstatatud küsimust, võtab arvesse avaldatud seisukohti ja koostab selle alusel arvamuse eelnõu, mis edastatakse sektsiooni esimehele.

3.   Uurimisrühmas hääletust ei toimu.

B.   TÄISKOGU ISTUNGJÄRGU TÖÖKORRALDUS

Artikkel 48

Kõigist komitee liikmetest koosnev täiskogu tuleb kokku istungjärkudel.

Artikkel 49

1.   Istungjärgud valmistab ette komitee president koos juhatusega. Töö korraldamiseks koguneb juhatus enne iga istungjärgu algust ja vajadusel istungjärgu käigus.

2.   Juhatus võib määrata iga arvamuse üle täiskogus peetavale üldisele arutelule ajalimiidi.

Artikkel 50

1.   Komitee president edastab juhatuse poolt vastavalt eestseisuse esildisele kindlaksmääratud ja koostöös rühmade esimeestega valminud päevakorra kavandi hiljemalt viisteist päeva enne istungjärgu algust kõigile komitee liikmetele ning Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

2.   Päevakorra kavand esitatakse täiskogule kinnitamiseks iga istungjärgu alguses. Kui päevakord on vastu võetud, tuleb selle punkte arutada selle istungi jooksul, mille päevakorras nad on. Täiskogu aruteluks vajalikud dokumendid tehakse liikmetele kättesaadavaks kooskõlas artikliga 44.

Artikkel 51

1.   Komitee täiskogu istung on otsustusvõimeline, kui kohal või esindatud on üle poole selle liikmetest.

2.   Kui istung osutub otsustusvõimetuks, lõpetab komitee president istungi ja kutsub talle sobivaks kellaajaks, kuid sama istungjärgu raames kokku uue istungi, mis loetakse otsustusvõimeliseks kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata.

Artikkel 52

Päevakorra kinnitamisel teavitab komitee president kohasel juhul päevakajaliste küsimuste lisamisest päevakorda.

Artikkel 53

Komitee võib päevakorra kavandit muuta, et asuda menetlema artikli 35 kohaselt esitatud resolutsioonide eelnõusid.

Artikkel 54

1.   Komitee president avab istungi, juhib arutelu ja jälgib kodukorrast kinnipidamist. Teda abistavad asepresidendid.

2.   Presidendi äraolekul asendavad teda asepresidendid. Asepresidentide äraolekul juhatab istungit juhatuse vanim liige.

3.   Täiskogus toimuva arutelu aluseks on asjaomase küsimuse kohta täiskogule aruandmises pädeva sektsiooni tehtud töö.

4.   Kui dokument võeti sektsioonis vastu vähem kui viie vastuhäälega, võib juhatus teha ettepaneku lisada see täiskogu istungjärgu päevakorda ilma eelneva aruteluta hääletusele võetavate dokumentide hulka.

Seda menetlust ei kohaldata juhul,

| — | kui vähemalt 25 komitee liiget on selle vastu; |
| --- | --- |

—

kui vähemalt 25 komitee liiget on selle vastu;

| — | kui on esitatud täiskogus menetletavaid muudatusettepanekuid; |
| --- | --- |

—

kui on esitatud täiskogus menetletavaid muudatusettepanekuid;

| — | kui asjaomane sektsioon otsustab lasta täiskogul küsimust arutada. |
| --- | --- |

—

kui asjaomane sektsioon otsustab lasta täiskogul küsimust arutada.

5.   Kui dokument ei saa täiskogus poolthäälteenamust, võib komitee president täiskogu nõusolekul selle pädevale sektsioonile uueks menetlemiseks tagasi saata või määrata pearaportööri, kes esitab samal istungjärgul või mõnel teisel istungjärgul uue dokumendi eelnõu.

Artikkel 55

1.   Muudatusettepanekud tuleb koostada kirjalikult ja edastada esitajate poolt allkirjastatuna sekretariaati enne istungjärgu algust.

2.   Täiskogu töö paremaks korraldamiseks määrab juhatus kindlaks muudatusettepanekute esitamise korra.

3.   Enne istungi algust esitatud muudatusettepanekud võetakse siiski menetlusse, kui neil on vähemalt kahekümne viie liikme allkiri.

4.   Muudatusettepanekus peab olema märgitud, millist teksti osa see puudutab, ja kommentaariks peab olema lisatud lühike motivatsioon. Sarnase sisu või vormiga muudatusettepanekuid arutatakse korraga.

5.   Üldreeglina kuulab täiskogu iga muudatusettepaneku kohta ära ainult selle esitaja, ühe oponendi ja raportööri seisukohad.

6.   Muudatusettepaneku arutamise ajal võib raportöör esitada suuliselt kõnealuse muudatusettepaneku autori nõusolekul kompromissettepanekuid. Vastaval juhul pannakse täiskogus hääletusele ainult kompromissettepanek.

7.   Vajaduse korral peab komitee president koos asjaomase sektsiooni esimehe ja raportööriga tegema komitee täiskogule ettepaneku muudatusettepanekute selliseks menetlemiseks, mis tagaks lõpliku teksti ühtsuse.

Artikkel 56

1.   Muudatusettepanekut või muudatusettepanekute paketti, mis väljendab sektsiooni või nõuandekomisjoni arvamusest täiesti erinevat seisukohta, käsitatakse vastuarvamusena. Vastuarvamus peaks olema lühike ja kokkuvõtlik iseseisev dokument, mis hõlmab järeldusi ja selgitust.

2.   Rühmad võivad juhatuselt taotleda ühe või mitme muudatusettepaneku käsitamist vastuarvamusena.

3.   Juhatus võtab otsuse vastu pärast asjaomase sektsiooni või nõuandekomisjoni esimehe ärakuulamist.

4.   Pärast ühe või mitme muudatusettepaneku tunnistamist vastuarvamuseks võib juhatus otsustada saata arvamuse koos vastuarvamusega asjaomasele sektsioonile või nõuandekomisjonile uueks läbivaatamiseks tagasi, kui arvamuse vastuvõtmiseks määratud tähtaeg seda võimaldab.

5.   Kui muudatusettepanekut ei esitatud piisavalt varakult, et võimaldada juhatusel teha otsus selle vastuarvamusena käsitamise kohta, võtab nii sellekohase otsuse kui ka otsuse võimaliku tagasisaatmise kohta asjaomasele tööorganile vastu täiskogu laiendatud eestseisuse esildisel ja pärast asjaomase tööorgani esimehega konsulteerimist.

6.   Kui käesoleva artikli lõikes 5 nimetatud olukorras ei saadeta toimikut tagasi asjaomasele tööorganile või esitatud teksti ei tunnistata vastuarvamuseks, hääletab täiskogu esitatud muudatusettepanekute üle samal viisil kui rühma muudatusettepanekute üle.

7.   Kui vastuarvamus saab täiskogus häälteenamuse, loetakse see vastuvõetuks.

Selleks et otsustada, kas algne tekst tuleks lisada vastu võetud arvamusele, toimub uus hääletus. Algne tekst lisatakse uuele tekstile, kui see saab vähemalt veerandi antud häältest.

8.   Kui vastuarvamus ei saa häälteenamust, kuid saab vähemalt veerandi antud häältest, lisatakse see algsele arvamusele.

Artikkel 57

1.   President võib kas omal algatusel või mõne liikme taotlusel soovitada komitee täiskogul teha otsus sõnavõtu kestuse ja sõnavõtjate arvu piiramise, koosoleku katkestamise või arutelu lõpetamise kohta. Pärast arutelu lõppu antakse sõna ainult seoses hääletust puudutavate selgitustega. Kõnealused sõnavõtud on lubatud alles pärast hääletust ja presidendi kehtestatud ajalimiidi piires.

2.   Komitee liikmel on igal ajal õigus paluda ja saada eelisjärjekorras sõna töökorralduslikes küsimustes.

Artikkel 58

1.   Iga täiskogu istungjärgu kohta koostatakse protokoll, mis esitatakse kinnitamiseks komitee täiskogule.

2.   Komitee president ja peasekretär allkirjastavad protokolli selle lõplikul kujul.

Artikkel 59

1.   Komitee arvamused sisaldavad lisaks viitele õiguslikule alusele põhjendust ja probleemi tervikuna käsitlevat komitee seisukohta.

2.   Kogu arvamuse teksti hääletustulemus esitatakse arvamuse menetluslikus osas. Nimelise hääletuse korral märgitakse ära ka hääletajate nimed.

3.   Täiskogus tagasi lükatud muudatusettepanekute ja nende motivatsioonide tekst esitatakse koos hääletustulemustega arvamuse lisas, kui kõnealuste ettepanekute poolt anti vähemalt veerand häältest. Sama tingimus kehtib ka vastuarvamuste suhtes.

4.   Sektsiooni arvamuse tekstilõigud, mis on täiskogus vastuvõetud muudatusettepanekute kasuks tagasi lükatud, esitatakse samuti koos hääletustulemustega komitee arvamuse lisas, kui sektsiooni pakutud tekstilõikude poolt anti vähemalt veerand häältest.

5.   Kui mõni komitee juurde artikli 30 kohaselt moodustatud rühm või mõni artikli 31 kohaselt moodustatud majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi esindav huvigrupp pooldab seoses täiskogule arutamiseks esitatud küsimusega erinevat, ent ühtset seisukohta, võidakse rühma või huvigrupi seisukoht pärast nimelist hääletamist, mis kiidab heaks arutelu sel teemal, kokku võtta lühikeses arvamusele lisatavas avalduses.

Artikkel 60

1.   Komitee vastuvõetud arvamused ja täiskogu istungjärgu protokoll edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

2.   Komitee vastuvõetud arvamused võidakse edastada kõigile teistele asjaomastele institutsioonidele või organitele.

III JAOTIS

ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

1. PEATÜKK

1. PEATÜKK

HÄÄLETAMINE

HÄÄLETAMINE

Artikkel 61

1.   Hääletatakse kas poolt või vastu või jäädakse erapooletuks.

2.   Komitee ja selle tööorganite tekstid või otsused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega, häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolt- ja vastuhääli, kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti.

3.   Hääletamine toimub kas avaliku, nimelise või salajase hääletusena.

4.   Resolutsiooni, muudatusettepaneku, vastuarvamuse või kogu arvamuse või mis tahes muu teksti üle nimeline hääletamine on õigustatud siis, kui vähemalt veerand komitee kohalviibivatest või esindatud liikmetest seda nõuab.

5.   Esindusülesannetega ametikohtade täitmiseks läbiviidavad valimised toimuvad alati salajase hääletamise teel. Muudel juhtudel toimub hääletamine salajasena siis, kui komitee kohalviibivate või esindatud liikmete enamus seda nõuab.

6.   Kui hääletusel jagunevad poolt- ja vastuhääled võrdselt, saab määravaks koosoleku juhataja hääl.

7.   Raportööri heakskiit muudatusettepanekule ei anna põhjust jätta kõnealune muudatusettepanek hääletusele panemata.

2. PEATÜKK

2. PEATÜKK

KIIRMENETLUS

KIIRMENETLUS

Artikkel 62

1.   Kui arvamuse esitamise kiireloomulisus on põhjustatud Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni poolt komiteele määratud tähtajast, võidakse otsustada kiirmenetluse kohaldamise kasuks, kui komitee president peab seda arvamuse õigeaegseks vastuvõtmiseks vajalikuks.

2.   Kui on tegemist kiireloomulisusega komitee tasandil, võib president ilma juhatusega eelnevalt konsulteerimata võtta kohe kõik vajalikud meetmed komitee töö korraldamiseks. Ta teavitab sellest juhatuse liikmeid.

3.   Presidendi võetud meetmed esitatakse komitee täiskogule kinnitamiseks järgmisel istungjärgul.

Artikkel 63

1.   Kui kiireloomulisus tuleneb sektsioonile arvamuse koostamiseks seatud tähtajast, võib sektsiooni esimees kolme rühma esimeeste nõusolekul sektsiooni töö korraldada käesoleva kodukorra asjaomastest sätetest kõrvale kaldudes.

2.   Sektsiooni esimehe võetud meetmed esitatakse sektsioonile heakskiitmiseks selle järgmisel koosolekul.

3. PEATÜKK

3. PEATÜKK

PUUDUMINE JA ASENDAMINE

PUUDUMINE JA ASENDAMINE

Artikkel 64

1.   Komitee liige, kes ei saa osaleda istungil või koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, peab sellest eelnevalt teavitama vastavalt kas komitee presidenti või sektsiooni esimeest.

2.   Kui komitee liige on ilma asendajat volitamata ja ilma mõjuva põhjuseta puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt täiskogu istungjärgult, võib president pärast juhatusega konsulteerimist ja kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda nõukogul tema volitused tühistada.

3.   Kui sektsiooni liige on ilma asendajat volitamata ja ilma mõjuvat põhjust esitamata puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt koosolekult, võib sektsiooni esimees pärast kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda tal loovutada oma koht kõnealuses sektsioonis mõnele teisele liikmele; antud juhul teavitab esimees sellest ka komitee juhatust.

Artikkel 65

1.   Komitee liige, kes ei saa täiskogu istungjärgul või sektsiooni koosolekul osaleda, võib pärast komitee presidendi või sektsiooni esimehe teavitamist oma hääleõiguse kirjalikult delegeerida mõnele teisele komitee või sektsiooni liikmele.

2.   Igale liikmele võib täiskogu istungjärguks või sektsiooni koosolekuks delegeerida vaid ühe lisahääle.

Artikkel 66

1.   Komitee liige, kes ei saa osaleda koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, võib pärast asjaomase esimehe teavitamist kas otse või oma rühma sekretariaadi kaudu volitada mõnda teist komitee liiget ennast asendama. Kõnealune võimalus puudub komitee juhatuse ning rahandus- ja eelarvekomisjoni koosolekute puhul.

2.   Asendamise volitus kehtib ainult sellel koosolekul, mille jaoks see anti.

3.   Uurimisrühma liige võib uurimisrühma loomise ajal paluda, et teda asendaks uurimisrühmas mõni teine komitee liige. Asendus kehtib konkreetse teema puhul ja sektsioonis kõnealusel teemal tehtava töö kestel ega ole tühistatav. Ent kui uurimisrühma tegevus jätkub ka pärast kahe ja poole aastaste või viieaastaste volituste lõppemist, lõpeb siiski ka asendamisvolituste kehtivus alates selle ametiaja lõpust, mille jooksul asendamine määrati.

4. PEATÜKK

4. PEATÜKK

TEGEVUSE AVALIKKUS JA JUURDEPÄÄS DOKUMENTIDELE

TEGEVUSE AVALIKKUS JA JUURDEPÄÄS DOKUMENTIDELE

Artikkel 67

1.   Komitee avaldab oma arvamused Euroopa Liidu Teatajas nõukogu ja komisjoni poolt kindlaksmääratud viisil, olles eelnevalt konsulteerinud juhatusega.

2.   Komitee, selle juhatuse ja sektsioonide koosseis ning kõik koosseisude muutused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja komitee veebilehel.

Artikkel 68

1.   Komitee tagab oma otsuste läbipaistvuse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teisele lõigule.

2.   Peasekretäri ülesanne on võtta vajalikud meetmed, et tagada üldsuse juurdepääs vastavatele dokumentidele.

3.   Iga Euroopa Liidu kodanik võib Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 neljanda lõigu kohaselt pöörduda komitee poole mõnes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja saada vastuse samas keeles.

Artikkel 69

1.   Komitee täiskogu istungid ja sektsioonide koosolekud on avalikud.

2.   Teatavad arutelud, mis ei käsitle nõuandetegevust, võidakse asjaomase institutsiooni või organi taotlusel või juhatuse esildisel kuulutada komitee otsusega konfidentsiaalseteks.

3.   Muud koosolekud ei ole avalikud, kuid vastavalt koosoleku juhataja äranägemisele võivad põhjendatud juhtudel teised isikud neil vaatlejatena osaleda.

Artikkel 70

1.   Euroopa Liidu institutsioonide liikmed võivad sõnaõigusega osaleda komitee ja selle tööorganite istungitel ja koosolekutel.

2.   Teiste organite liikmeid ning institutsioonide ja organite nõuetekohaselt volitatud ametnikke võidakse kutsuda koosolekutel osalema ja koosoleku juhataja võib neil paluda sõna võtta või küsimustele vastata.

5. PEATÜKK

5. PEATÜKK

LIIKMETE AMETLIKUD NIMETUSED, PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID NING PÕHIKIRI, KVESTORID

LIIKMETE AMETLIKUD NIMETUSED, PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID NING PÕHIKIRI, KVESTORID

Artikkel 71

1.   Komitee liikme ametlik nimetus on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige.

2.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete suhtes kohaldatakse aluslepingutele lisatud Euroopa Liidu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli nr 7 IV peatüki artikli 10 sätteid.

Artikkel 72

1.   Liikmete põhikiri hõlmab komitee liikmete õigusi ja kohustusi, samuti eeskirju, millega reguleeritakse liikmete tegevust ning nende suhteid komitee ja selle talitustega. See hõlmab karistusi sobimatu käitumise eest.

Liikmete põhikirjas kehtestatakse ka meetmed, mida võidakse tarvitusele võtta kodukorra või põhikirja rikkumise korral.

2.   Käitumisjuhend, milles määratletakse ja täpsustatakse komitee täis- ja asendusliikmetele kehtivaid kohustusi, on esitatud käesoleva kodukorra lisas.

3.   Oma ametiaja alguses võtavad liikmed endale kohustuse järgida täiskogus vastu võetud käitumisjuhendit ja sellele alla kirjutada. Liikmete käitumist iseloomustab vastastikune austus, see põhineb aluslepingutes sätestatud väärtustel ja põhimõtetel. Liikmed käituvad väärikalt, hoides komitee mainet. Liikmed ei tohi kasutada arutelude käigus laimavat, rassistlikku, seksistlikku või ksenofoobset keelepruuki või käitumismaneere.

Kui nimetatud põhimõtteid ja eeskirju ei järgita, võidakse kohaldada käitumisjuhendis sätestatud meetmeid.

Käesoleva artikli kohaldamine ei piira liikmete sõnavabadust.

Artikli kohaldamine põhineb liidu esmases õiguses ja liikmete põhikirjas sätestatud liikmete õiguste täielikul austamisel.

Artikli kohaldamine põhineb läbipaistvuse põhimõttel ning tagatakse kõnealust valdkonda puudutavate sätete teatavakstegemine liikmetele, keda teavitatakse isiklikult nende õigustest ja kohustustest.

Kui eespool sätestatud käitumisreegleid rikub isik, kes on komitee liikme teenistuses, või muu isik, kelle juurdepääsu komitee ruumidesse või töövahenditele on korraldanud liige, võidakse asjaomase liikme suhtes asjakohasel juhul kohaldada käitumisjuhendis sätestatud distsiplinaarkaristusi.

Käitumisreeglite rikkumise korral kohaldatavad distsiplinaarkaristused sisalduvad täiskogus vastu võetud käitumisjuhendis.

Komitee viib oma eeskirjad kooskõlla Euroopa Parlamendi eeskirjadega niivõrd, kui need on kooskõlas komitee liikmete põhikirjaga, ning moodustab sel eesmärgil asjaomased tööorganid.

Luuakse liikmete käitumise küsimustega tegelev nõuandekomitee (kooskõlas komitee liikmete käitumisjuhendiga).

4.   Ametisse nimetamisel koostavad liikmed deklaratsiooni kõigi, kas finants- või muude huvide kohta, millel võib olla mõju nende tööle komitees.

Nad kinnitavad sõnaselgelt deklaratsiooni sisu kehtivust vähemalt kord aastas ja korrigeerivad seda kohe, kui nende olukord peaks muutuma.

Liikmete põhikirjas ning täis- ja asendusliikmete käitumisjuhendis kehtestatakse ka meetmed, mida võidakse tarvitusele võtta kodukorra, käitumisjuhendi või põhikirja rikkumise korral.

Artikkel 73

1.   Juhatuse esildisel valib täiskogu igaks kahe ja poole aastaseks ajavahemikuks kuus liiget, kolm naist ja kolm meest, kellel ei ole komitee struktuuris teisi pidevaid kohustusi ja kes moodustavad liikmete käitumise küsimustega tegeleva nõuandekomitee.

2.   Juhul kui liige on väidetavalt rikkunud komitee käitumisjuhendit, annab liikmete käitumise küsimustega tegelev nõuandekomitee liikmele, kes seda taotleb, 30 kalendripäeva jooksul konfidentsiaalselt suuniseid, kuidas käitumisjuhendi sätteid tõlgendada ja kohaldada. Asjaomane liige võib neid suuniseid usaldada.

3.   Liikmete käitumise küsimustega tegelev nõuandekomitee hindab komitee presidendi taotlusel samuti käitumisjuhendi väidetavaid rikkumisi ja annab presidendile nõu, milliseid võimalikke meetmeid võtta.

Artikkel 74

Juhatuse esildisel valib täiskogu igaks kahe ja poole aastaseks ajavahemikuks kolm liiget, kellel ei ole komitee struktuuris teisi pidevaid kohustusi ja kes moodustavad kvestorite rühma, millel on järgmised kohustused:

| a) | tagada põhikirja täitmine ja teostada järelevalvet selle üle; |
| --- | --- |

a)

tagada põhikirja täitmine ja teostada järelevalvet selle üle;

| b) | koostada ettepanekuid liikmete põhikirja täiendamiseks ja parandamiseks; |
| --- | --- |

b)

koostada ettepanekuid liikmete põhikirja täiendamiseks ja parandamiseks;

| c) | leida lahendusi ja teha vastavaid algatusi, kui liikmete põhikirja kohaldamise osas tekib kahtlusi või konflikte; |
| --- | --- |

c)

leida lahendusi ja teha vastavaid algatusi, kui liikmete põhikirja kohaldamise osas tekib kahtlusi või konflikte;

| d) | tagada suhtlus komitee liikmete ja peasekretariaadi vahel liikmete põhikirja kohaldamise osas. |
| --- | --- |

d)

tagada suhtlus komitee liikmete ja peasekretariaadi vahel liikmete põhikirja kohaldamise osas.

6. PEATÜKK

6. PEATÜKK

LIIKMETE VOLITUSTE LÕPPEMINE, LIIKMESUSE VÄLISTATUS

LIIKMETE VOLITUSTE LÕPPEMINE, LIIKMESUSE VÄLISTATUS

Artikkel 75

1.   Komitee liikmete volitused lõpevad siis, kui lõpeb komitee koosseisu uuendamisel nõukogu poolt kindlaksmääratud viieaastane ajavahemik.

2.   Komitee liikme volitused lõpevad tema tagasiastumisel, tema ametist tagandamisel, tema surma korral, vääramatu jõu korral või liikmesuse välistatuse tõttu.

3.   Komitee liikmesuse välistavad liikmesus valitsuses, parlamendis, Euroopa Liidu institutsioonides, Regioonide Komitees või Euroopa Investeerimispanga haldusnõukogus ning alaline töö Euroopa Liidu ametniku või teenistujana.

4.   Tagasiastumisest teatatakse komitee presidendile adresseeritud kirjaga.

5.   Ametist tagandamine toimub käesoleva kodukorra artikli 64 lõikes 2 kindlaksmääratud tingimustel. Juhul kui nõukogu otsustab liikme volitused lõpetada, algatab ta asendamismenetluse.

6.   Liikme tagasiastumise, tema surma, vääramatu jõu või tema liikmesuse välistatuse korral teatab komitee president sellest nõukogule, kes sedastab täitmata koha olemasolu ja algatab asendamismenetluse. Tagasiastumise korral täidab ametist lahkuv liige siiski oma ülesandeid kuni asendaja ametisse nimetamise jõustumise kuupäevani, välja arvatud juhul, kui tagasi astuv liige teatab, et ta ei soovi seda.

7.   Kõigil käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud juhtudel nimetatakse asendaja ametivolituste lõpuni jäävaks ajavahemikuks.

Artikkel 76

1.   Juhatuse ettepanekul, mille on vastu võtnud vähemalt kolm neljandikku juhatuse liikmetest, võib tõsistel ja nõuetekohaselt tõendatud põhjustel esitada täiskogule umbusaldusavalduse komitee presidendi suhtes.

Sellisel juhul võetakse kõnealune avaldus täiskogu järgmisel istungjärgul päevakorda esimese punktina.

2.   Täiskogu võtab otsuse umbusalduse avaldamise kohta vastu salajase hääletuse teel ilma võimaluseta hääli delegeerida, olles ära kuulanud kõigepealt igast rühmast ühe liikme ja seejärel sõna võtta soovivad eestseisuse liikmed ning viimasena presidendi.

Umbusaldus loetakse avaldatuks, kui see kiidetakse heaks kohalolevate liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Vastupidisel juhul loetakse see tagasilükatuks.

3.   Kui umbusaldusavaldus vastu võetakse, korraldab täiskogu viivitamatult presidendi asendamise tema rühma liikmega.

Selleks juhib täiskogu tööd ajutiselt komitee asepresident, kes kuulub rühma, kes täidab järgmisena komitee presidendi ametikoha.

4.   Kui täiskogu ei saa kohe asuda presidenti asendama, peatatakse selle töö, et võimaldada rühmadel sõnastada ettepanek, ja ajutise esimehe ülesandeid täitev liige kutsub täiskogu taas kokku, võimaluse korral samaks päevaks.

5.   Sama rühma koosseisu kuuluv ja ametist vabastatud presidenti asendav liige jääb ametisse kuni esialgselt ettenähtud ametiaja lõpuni.

7. PEATÜKK

7. PEATÜKK

KOMITEE HALDAMINE

KOMITEE HALDAMINE

Artikkel 77

1.   Komiteed abistab sekretariaat, mis allub peasekretärile, kes täidab oma ülesandeid juhatust esindava presidendi alluvuses.

2.   Peasekretär osaleb nõuandva häälega juhatuse koosolekutel, mida ta protokollib.

3.   Peasekretär annab juhatuse ees vande täita oma ülesandeid erapooletult ja kohusetruult.

4.   Peasekretär tagab täiskogu, juhatuse ja presidendi poolt vastuvõetud otsuste täideviimise vastavalt käesolevale kodukorrale ning annab presidendile iga kolme kuu tagant kirjalikult aru haldus-, töökorraldus- ja personaliküsimustes rakendatud või kavandatud kriteeriumidest ja rakendussätetest.

5.   Peasekretär võib oma volitusi delegeerida presidendi poolt kindlaksmääratud piirides.

6.   Juhatus määrab peasekretäri esildisel kindlaks peasekretariaadi ametikohtade loetelu, mis peab võimaldama peasekretariaadil tagada komitee ja tema tööorganite ladusa töö ning aitama komitee liikmetel täita oma ülesandeid eelkõige koosolekute korraldamise ja arvamuste koostamise osas.

7.   Peasekretärile komitee presidendi volituste delegeerimise alusel antud volitused on ajutised: need lõppevad hiljemalt presidendi ametiaja lõppemisel.

Artikkel 78

Uue peasekretäri ametisse nimetamisel kehtib järgmine kord:

| 1. | Juhatus






  — | otsustab peasekretäri ametikoha staatuse (ametnik või ajutine teenistuja), määrab kolmest liikmest koosneva redaktsioonikomisjoni ja võtab seejärel vastu vaba ametikoha teate; |
| --- | --- | --- |

1.

Juhatus

—

otsustab peasekretäri ametikoha staatuse (ametnik või ajutine teenistuja), määrab kolmest liikmest koosneva redaktsioonikomisjoni ja võtab seejärel vastu vaba ametikoha teate;

| — | moodustab eelvalikukomisjoni, mis koosneb kuuest komitee liikmest, ja seab kõnealusele komisjonile tähtaja, mille jooksul tal tuleb esitada juhatusele töötulemused. |
| --- | --- |

—

moodustab eelvalikukomisjoni, mis koosneb kuuest komitee liikmest, ja seab kõnealusele komisjonile tähtaja, mille jooksul tal tuleb esitada juhatusele töötulemused.

| 2. | Eelvalikukomisjon on volitatud läbi vaatama avaldusi, viima läbi intervjuusid, koostama põhjendatud aruande, mis sisaldab kandidaatide paremusjärjestust sõltuvalt nende oskustest vaba ametikoha teates määratletud menetluse ja kriteeriumite alusel, ning esitama ametikoha täitmiseks kandidaadi või kandidaatide nimekirja. |
| --- | --- |

2.

Eelvalikukomisjon on volitatud läbi vaatama avaldusi, viima läbi intervjuusid, koostama põhjendatud aruande, mis sisaldab kandidaatide paremusjärjestust sõltuvalt nende oskustest vaba ametikoha teates määratletud menetluse ja kriteeriumite alusel, ning esitama ametikoha täitmiseks kandidaadi või kandidaatide nimekirja.

| 3. | Eelvalikukomisjoni tegevus on täiesti sõltumatu, erapooletu ja konfidentsiaalne, selle aluseks on kriteeriumid, mille määratleb juhatus kõnealuse komisjoni asutamisel.
  Eelvalikukomisjoni abistavad komitee sekretariaadi pädevad talitused ja ta võib asjaomasel juhul kaasata eksperte väljastpoolt komiteed. |
| --- | --- |

3.

Eelvalikukomisjoni tegevus on täiesti sõltumatu, erapooletu ja konfidentsiaalne, selle aluseks on kriteeriumid, mille määratleb juhatus kõnealuse komisjoni asutamisel.

Eelvalikukomisjoni abistavad komitee sekretariaadi pädevad talitused ja ta võib asjaomasel juhul kaasata eksperte väljastpoolt komiteed.

| 4. | Pärast tutvumist eelvalikukomisjoni aruandega teeb juhatus lõpliku otsuse hääletuse teel, mis võib vajadusel hõlmata mitut hääletusvooru.
  Kandidaat, kelle poolt hääletab esimeses hääletusvoorus üle poole juhatuse liikmetest, k.a puuduvad liikmed, nimetatakse ametisse, ilma et oleks tarvis korraldada teist hääletusvooru.
  Kui esimeses voorus ükski kandidaat seda tingimust ei täida, korraldab juhatus kahe kõige enam poolthääli saanud kandidaadi vahel teise hääletusvooru, mille tulemusel määratakse ametisse kandidaat, kelle poolt hääletas kõige enam kohalolevaid liikmeid.
  Juhul kui hääled jagunevad võrdselt ja seetõttu ei ole võimalik pärast esimest hääletusvooru määrata ainult kahte kandidaati või pärast teist hääletusvooru peasekretäri ametisse nimetada, kutsutakse järgmiseks võimalikuks kuupäevaks kokku uus juhatuse koosolek, et nimetada peasekretär. |
| --- | --- |

4.

Pärast tutvumist eelvalikukomisjoni aruandega teeb juhatus lõpliku otsuse hääletuse teel, mis võib vajadusel hõlmata mitut hääletusvooru.

Kandidaat, kelle poolt hääletab esimeses hääletusvoorus üle poole juhatuse liikmetest, k.a puuduvad liikmed, nimetatakse ametisse, ilma et oleks tarvis korraldada teist hääletusvooru.

Kui esimeses voorus ükski kandidaat seda tingimust ei täida, korraldab juhatus kahe kõige enam poolthääli saanud kandidaadi vahel teise hääletusvooru, mille tulemusel määratakse ametisse kandidaat, kelle poolt hääletas kõige enam kohalolevaid liikmeid.

Juhul kui hääled jagunevad võrdselt ja seetõttu ei ole võimalik pärast esimest hääletusvooru määrata ainult kahte kandidaati või pärast teist hääletusvooru peasekretäri ametisse nimetada, kutsutakse järgmiseks võimalikuks kuupäevaks kokku uus juhatuse koosolek, et nimetada peasekretär.

Artikkel 79

1.   Kõiki Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi ning Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab peasekretäri suhtes juhatus.

2.   Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi kasutab:

| — | personalieeskirjade artiklite 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 ja artikli 90 lõike 1 puhul asepeasekretäride ja direktorite suhtes juhatus peasekretäri esildisel; personalieeskirjade teiste sätete, kaasa arvatud artikli 90 lõike 2 puhul komitee president peasekretäri esildisel; |
| --- | --- |

—

personalieeskirjade artiklite 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 ja artikli 90 lõike 1 puhul asepeasekretäride ja direktorite suhtes juhatus peasekretäri esildisel; personalieeskirjade teiste sätete, kaasa arvatud artikli 90 lõike 2 puhul komitee president peasekretäri esildisel;

| — | järgmiste ametikohtade suhtes:






  — | asedirektorid, |
| --- | --- | --- |

—

järgmiste ametikohtade suhtes:

—

asedirektorid,

| — | osakonnajuhatajad, |
| --- | --- |

—

osakonnajuhatajad,

komitee president peasekretäri esildisel ja pärast laiendatud eestseisusega konsulteerimist;

| — | administraatorite (AD) tegevusüksuse muudel kui osakonnajuhataja või sellest kõrgema tasandi juhtivatel ametikohtadel töötavate ametnike ning assistentide (AST) ning sekretäride ja kantseleitöötajate (AST/SC) tegevusüksuste ametnike suhtes peasekretär. |
| --- | --- |

—

administraatorite (AD) tegevusüksuse muudel kui osakonnajuhataja või sellest kõrgema tasandi juhtivatel ametikohtadel töötavate ametnike ning assistentide (AST) ning sekretäride ja kantseleitöötajate (AST/SC) tegevusüksuste ametnike suhtes peasekretär.

3.   Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab:

| — | teenistustingimuste artiklite 11, 17, 33 ja 48 puhul asepeasekretäri või direktori ametikohale nimetatud ajutiste teenistujate suhtes juhatus peasekretäri esildisel; teenistustingimuste teiste sätete puhul komitee president peasekretäri esildisel; |
| --- | --- |

—

teenistustingimuste artiklite 11, 17, 33 ja 48 puhul asepeasekretäri või direktori ametikohale nimetatud ajutiste teenistujate suhtes juhatus peasekretäri esildisel; teenistustingimuste teiste sätete puhul komitee president peasekretäri esildisel;

| — | asedirektori või osakonnajuhataja ametikohale nimetatud ajutiste teenistujate suhtes komitee president peasekretäri esildisel; |
| --- | --- |

—

asedirektori või osakonnajuhataja ametikohale nimetatud ajutiste teenistujate suhtes komitee president peasekretäri esildisel;

| — | administraatorite (AD) tegevusüksuse muudel kui osakonnajuhataja või sellest kõrgema tasandi juhtivatel ametikohtadel töötavate ajutiste teenistujate ning kõigi assistentide (AST) ning sekretäride ja kantseleitöötajate (AST/SC) tegevusüksuste ajutiste teenistujate suhtes peasekretär; |
| --- | --- |

—

administraatorite (AD) tegevusüksuse muudel kui osakonnajuhataja või sellest kõrgema tasandi juhtivatel ametikohtadel töötavate ajutiste teenistujate ning kõigi assistentide (AST) ning sekretäride ja kantseleitöötajate (AST/SC) tegevusüksuste ajutiste teenistujate suhtes peasekretär;

| — | erinõunike ja lepinguliste teenistujate suhtes peasekretär. |
| --- | --- |

—

erinõunike ja lepinguliste teenistujate suhtes peasekretär.

4.   Institutsioonile ametnike personalieeskirjade artikliga 110 antud volitusi personalieeskirjade üldrakendussätete ja ühise kokkuleppega kindlaksmääratud korra rakendamise osas kasutab komitee president. Teiste üldsätete puhul kasutab neid volitusi peasekretär.

5.   Juhatus, komitee president ja peasekretär võivad neile käesoleva artikliga antud volitusi delegeerida.

6.   Delegeerimisotsustes sätestatakse volituste ulatus ja nende sisulised ja ajalised piirid, samuti volitatud isiku õigus oma volitusi edasi delegeerida.

7.   Ametnike määramiseks asepeasekretäri, direktori, asedirektori või nõuandetegevusega tegeleva osakonna juhataja ametikohale

| — | avaldatakse samaaegselt kõigis Euroopa Liidu institutsioonides vaba ametikoha teade, |
| --- | --- |

—

avaldatakse samaaegselt kõigis Euroopa Liidu institutsioonides vaba ametikoha teade,

| — | koostab peasekretär enne kandideerimistaotluste läbivaatamist vaba ametikoha teate põhjal hindamistabeli, |
| --- | --- |

—

koostab peasekretär enne kandideerimistaotluste läbivaatamist vaba ametikoha teate põhjal hindamistabeli,

| — | abistavad peasekretäri erinevate kandideerimistaotluste läbivaatamisel kolm juhatuse liiget, |
| --- | --- |

—

abistavad peasekretäri erinevate kandideerimistaotluste läbivaatamisel kolm juhatuse liiget,

| — | edastab peasekretär menetluse lõpul ametisse nimetamise ettepaneku juhatusele, kes teeb selle alusel otsuse. |
| --- | --- |

—

edastab peasekretär menetluse lõpul ametisse nimetamise ettepaneku juhatusele, kes teeb selle alusel otsuse.

Artikkel 80

1.   Igal rühmal on sekretariaat, mis allub otse rühma esimehele.

2.   Ametisse nimetavale asutusele antud volitusi kasutatakse personalieeskirjade artikli 37 punkti a teise taande kohaselt rühmades töötavate ametnike suhtes personalieeskirjade artikli 38 kohaldamise puhul asjaomase rühma esimehe esildisel, sh ka otsuste puhul, mis käsitlevad nende karjääri arengut rühmas.

Kui rühma tööle lähetatud ametnik pöördub tagasi komitee sekretariaati, määratakse talle palgaaste, millele tal oleks olnud õigus ametnikuna.

3.   Töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutatakse teenistustingimuste artikli 2 punkti c kohaselt rühmades töötavate ajutiste teenistujate suhtes muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 kolmanda lõigu, artikli 9 ja artikli 10 kolmanda lõigu kohaldamise puhul asjaomase rühma esimehe esildisel.

Artikkel 81

1.   Presidendi käsutuses on eraldi kantselei.

2.   Kantselei töötajad palgatakse eelarve raames ajutiste teenistujatena; töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab komitee president.

Artikkel 82

1.   Enne iga aasta 1. juunit esitab peasekretär juhatusele komitee järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti. Rahandus- ja eelarvekomisjon vaatab projekti enne selle juhatuses arutamist läbi ning teeb vajaduse korral märkusi või muudatusettepanekuid. Juhatus kinnitab komitee kulude ja tulude eelarvestuse. Ta edastab selle Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega kindlaksmääratud tingimustel ja tähtajaks.

2.   Komitee president täidab vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetele eelarvet või annab korraldusi selle täitmiseks.

Artikkel 83

1.   Luuakse auditikomitee, mille ülesanne on nõustada komitee presidenti ja juhatust auditi küsimuses. Auditikomitee täidab oma ülesandeid sõltumatult, kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ning iseäranis siseaudiitori volituste ja kohustustega.

Eelkõige teostab auditikomitee järelevalvet kõigi aruandlusprotsesside ja sisekontrollisüsteemide üle, samuti kõigi järelevalveprotsesside üle seoses seaduste, eeskirjade, kutse- ja eetikanormide ning käitumisjuhendite järgimisega.

2.   Auditikomitee esitab oma aruanded komitee presidendile, kes edastab need viivitamata juhatusele.

3.   Auditikomitee struktuur, koosseis, vastutus ja töökord määratletakse juhatuse otsusega.

4.   Auditikomitee liikmed määrab ametisse juhatus rühmade esildisel.

Auditikomitee liikme staatus on ühitamatu komitee juhatuse liikme, rahandus- ja eelarvekomisjoni liikme ning kvestorite rühma liikme staatusega.

5.   Auditikomitee võtab vastu oma sise-eeskirjad eesmärgiga tagada, et ta täidab oma rolli ja ülesandeid ning rakendab oma vastutust, õigusi ja kohustusi, nagu neid on kirjeldatud käesolevas artiklis.

6.   Auditikomitee liikme asendamine toimub käesoleva artikli lõike 4 esimeses lõigus sätestatud korra alusel.

Artikkel 84

Komiteele saadetav kirjavahetus adresseeritakse presidendile või peasekretärile.

8. PEATÜKK

8. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

Artikkel 85

Käesolevas kodukorras sisalduvad ametite ja funktsioonide nimetused kehtivad nii nais- kui ka meessoo kohta.

Artikkel 86

1.   Komitee otsustab käesoleva kodukorra muutmise liikmete absoluutse häälteenamusega.

2.   Kodukorra muutmiseks moodustab komitee komisjoni, mis kannab nimetust „kodukorrakomisjon“. Komitee nimetab pearaportööri, kelle ülesanne on uue kodukorra kavandi koostamine.

3.   Pärast kodukorra vastuvõtmist absoluutse häälteenamusega pikendab täiskogu kodukorrakomisjoni volitusi maksimaalselt 60 päeva võrra, et kõnealune komisjon saaks juhatusele vajaduse korral esitada ettepaneku kodukorra rakenduseeskirja muutmise kohta. Juhatus teeb selle kohta otsuse pärast rühmadega konsulteerimist.

4.   Uue kodukorra ja muudetud rakenduseeskirja jõustumise kuupäev määratakse kindlaks siis, kui komitee kodukorra vastu võtab.

Artikkel 87

Käesolev kodukord jõustub 15. märtsil 2019. aastal.

KOLMAS OSA

KODUKORRA MÄRKSÕNALINE SISUJUHT

KODUKORRA MÄRKSÕNALINE SISUJUHT

SISUJUHT

SISUJUHT

- A -

| ALALISED UURIMISRÜHMAD | 20 |
| --- | --- |

| ALLKOMITEED | 22 |
| --- | --- |

| AMETIST LAHKUMINE | 75 |
| --- | --- |

| AMETNIKE JA TEENISTUJATE AMETISSE NIMETAMINE | 79 ja 80 |
| --- | --- |

| ARUTELU | 54 |
| --- | --- |

ARVAMUS

| — | arvamuse edasise arvessevõtmise jälgimine | 20 |
| --- | --- | --- |

—

| — | arvamuse tagasisaatmine sektsioonile | 46 ja 54 |
| --- | --- | --- |

—

| — | arvamuse taotlemine | 32 ja 33 |
| --- | --- | --- |

—

| — | arvamuste jagamine kategooriatesse (A, B ja C) | 33 |
| --- | --- | --- |

—

| — | avaldamine | 67 |
| --- | --- | --- |

—

| — | edastamine:
  komitee arvamus | 60 |
| --- | --- | --- |

—

edastamine:

komitee arvamus

| — | hääletamine (vt HÄÄLETAMINE) |
| --- | --- |

—

| — | omaalgatuslik arvamus | 32 |
| --- | --- | --- |

—

| — | sektsiooni arvamus (vt SEKTSIOONID, arvamuse koostamine) |
| --- | --- |

—

| — | vorm ja sisu | 59 |
| --- | --- | --- |

—

| ARVAMUSE TAGASISAATMINE SEKTSIOONILE | 46 ja 54 |
| --- | --- |

| ARVAMUSTE MÕJU | 9 |
| --- | --- |

| ASENDAJAD | 21 |
| --- | --- |

ASEPRESIDENDID

| — | valimine | 7 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ülesanded | 15–16 |
| --- | --- | --- |

—

| AUDITIKOMITE | 83 |
| --- | --- |

AVALDUSE LISAMINE PÄRAST HÄÄLETAMIST (liikme nõudmisel) (vt märksõna HÄÄLETAMINE, hääletamist puudutavad selgitused)

| AVALDUSE LISAMINE PÄRAST HÄÄLETAMIST (rühma või huvigrupi nõudmisel) | 59 |
| --- | --- |

- D -

DOKUMENDID

| — | avaldamine ja juurdepääs | 67 ja 68 |
| --- | --- | --- |

—

| — | kirjavahetus | 84 |
| --- | --- | --- |

—

- E -

EELARVE

| — | eelarve täitmine | 11 ja 82 |
| --- | --- | --- |

—

| — | kulude ja tulude kalkulatsioon | 82 |
| --- | --- | --- |

—

| — | rahandus- ja eelarvekomisjon | 11 |
| --- | --- | --- |

—

| EKSPERDID | 26 |
| --- | --- |

| ETTEVALMISTUSKOMISJON | 7 |
| --- | --- |

| EUROOPA LIIDU TEATAJA | 67 |
| --- | --- |

- H -

| HUVIGRUPID | 31 |
| --- | --- |

| — | loomine, koosseis ja loomise heakskiitmine | 31 |
| --- | --- | --- |

—

HÄÄLETAMINE

| — | hääletamine | 61 |
| --- | --- | --- |

—

| — | hääletamine ilma eelneva aruteluta | 54 |
| --- | --- | --- |

—

| — | hääletamist puudutavad selgitused | 57 |
| --- | --- | --- |

—

| — | hääleõiguse delegeerimine | 65 |
| --- | --- | --- |

—

| — | rühma või huvigrupi erineva seisukoha lisamine (vähemuse avaldus) | 59 |
| --- | --- | --- |

—

| HÄÄLEÕIGUSE DELEGEERIMINE | 65 |
| --- | --- |

- I -

| IMMUNITEEDID | 2 ja 71 |
| --- | --- |

| INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ | 10 |
| --- | --- |

| ISTUNGITE JA KOOSOLEKUTE AVALIKKUS | 69 ja 70 |
| --- | --- |

- J -

| PÄEVAKAJALISED KÜSIMUSED | 52 |
| --- | --- |

- K -

| KAASRAPORTÖÖRID | 47 |
| --- | --- |

KIIRMENETLUS

| — | komitee tasandil | 62 |
| --- | --- | --- |

—

| — | sektsioonide tasandil | 63 |
| --- | --- | --- |

—

| KODUKORRA JÕUSTUMINE | 87 |
| --- | --- |

| KODUKORRA MUUTMINE | 86 |
| --- | --- |

| KODUKORRA TÕLGENDAMINE | 9 |
| --- | --- |

| KODUKORRAKOMISJON | 86 |
| --- | --- |

KOMITEE

| — | esindamine välissuhetes | 14 |
| --- | --- | --- |

—

| — | kokkukutsumine istungiks | 1 ja 32 |
| --- | --- | --- |

—

| — | töökord | 51 |
| --- | --- | --- |

—

| — | uue koosseisu kokkukutsumine | 1 ja 2 |
| --- | --- | --- |

—

| KOMITEE DELEGATSIOONID | 29 |
| --- | --- |

KOMITEE EESTSEISUS

| — | presidendi asendamine pärast umbusalduse avaldamist | 76 |
| --- | --- | --- |

—

| — | presidendi sekretariaat | 81 |
| --- | --- | --- |

—

| — | presidendi tööprogrammi täitmise aruanne | 14 |
| --- | --- | --- |

—

| — | presidendi valimine | 4–7, 30 |
| --- | --- | --- |

—

—   presidendi ülesanded

| * ametnike ametisse nimetamine | 79 |
| --- | --- |

| * arutelu juhtimine | 54, 55 ja 57 |
| --- | --- |

| * ekspertide määramine | 26 |
| --- | --- |

| * finants- ja eelarvepädevus | 11 |
| --- | --- |

| * istungjärkude ettevalmistamine | 49 ja 50 |
| --- | --- |

| * juhatuse koosoleku kokkukutsumine | 9 |
| --- | --- |

| * komitee esindamine välissuhetes | 14 |
| --- | --- |

| * komitee istungiks kokkukutsumine | 32 |
| --- | --- |

| — | tööprogramm | 14 |
| --- | --- | --- |

—

| KOMITEE ESINDAMINE | 14 |
| --- | --- |

| KOMITEE HALDAMINE | 77–84 |
| --- | --- |

KOMITEE JUHATUS

| — | ametivolituste kestus | 4 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ametnike ametisse nimetamine | 79 |
| --- | --- | --- |

—

| — | kodukorra tõlgendamine | 9 |
| --- | --- | --- |

—

| — | koosoleku kokkukutsumine | 9 |
| --- | --- | --- |

—

| — | koosseis | 4 |
| --- | --- | --- |

—

| — | liikme asendamine | 8 |
| --- | --- | --- |

—

| — | otsuste täideviimine | 77 |
| --- | --- | --- |

—

| — | valimine | 4–8 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ülesanded ja töökord | 9 |
| --- | --- | --- |

—

KOMITEE LIIKMED

| — | ametist lahkumine | 75 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ametivolitused, privileegid ja immuniteedid | 2 ja 71 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ametivolituste lõppemine | 75 |
| --- | --- | --- |

—

| — | asendajad | 21 |
| --- | --- | --- |

—

| — | asendamine | 66 |
| --- | --- | --- |

—

| — | hääleõiguse delegeerimine | 65 |
| --- | --- | --- |

—

| — | liikmesuse välistatus | 75 |
| --- | --- | --- |

—

| — | liikmete põhikiri | 72 ja 74 |
| --- | --- | --- |

—

| — | puudumine | 64 ja 65 |
| --- | --- | --- |

—

KOMITEE PRESIDENT (vt märksõna KOMITEE EESTSEISUS)

| KOMITEE TÖÖORGANID | 2 |
| --- | --- |

| KOMITEE VÄLISSUHTED | 14, 28 ja 29 |
| --- | --- |

| KOMITEEGA KONSULTEERIMINE | 32, 33 |
| --- | --- |

KONSULTEERIMISTAOTLUSED (vt märksõna KOMITEEGA KONSULTEERIMINE)

| KULUDE JA TULUDE KALKULATSIOON | 82 |
| --- | --- |

| KVESTORID | 77 |
| --- | --- |

| KÕNEAJA PIIRAMINE | 57 |
| --- | --- |

| KÄITUMISJUHEND (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete) | 72 |
| --- | --- |

- L -

| LAIENDATUD EESTSEISUS | 16 |
| --- | --- |

LIIKMESUSE VÄLISTATUS

| — | liikmesuse välistatus | 75 |
| --- | --- | --- |

—

| LIIKMETE PÕHIKIRI | 72 |
| --- | --- |

- M -

| MUUDATUSETTEPANEKUD | 55 |
| --- | --- |

| — | esitamise kord | 55 |
| --- | --- | --- |

—

| — | menetlemine | 55 |
| --- | --- | --- |

—

| — | muudatusettepanek sektsioonis (vt SEKTSIOONID) |
| --- | --- |

—

| — | tagasilükatud muudatusettepanek | 59 |
| --- | --- | --- |

—

| — | vormistus | 55 |
| --- | --- | --- |

—

| — | üldine muudatusettepanek (VASTUARVAMUS) | 56 |
| --- | --- | --- |

—

- N -

| NÕUANDEKOMISJONID | 27 |
| --- | --- |

| NÕUANDEKOMITEE (liikmete käitumise küsimustega tegelev) | 26 |
| --- | --- |

| NÕUANDVAD ÜHISKOMITEED | 29 |
| --- | --- |

NÕUTAV HÄÄLTEENAMUS

A)   Seoses valimistega

—   komitee juhatus

| * asepresidendid | 4 ja 7 |
| --- | --- |

| * liikmed | 4 ja 7 |
| --- | --- |

| * president | 4 ja 7 |
| --- | --- |

B)   Seoses otsustega

| — | kodukorra muutmine | 86 |
| --- | --- | --- |

—

| — | komitee juhatuse koosoleku kokkukutsumine | 9 |
| --- | --- | --- |

—

| — | uurimisrühmad ja raportöörid | 20 ja 47 |
| --- | --- | --- |

—

- O -

| ORGANISEERITUD KODANIKUÜHISKOND (vt sissejuhatus) | 28 ja 29 |
| --- | --- |

OTSUSTUSVÕIMELISUS

| — | sektsiooni koosolekul | 41 |
| --- | --- | --- |

—

| — | täiskogu istungil | 51 |
| --- | --- | --- |

—

- P -

| PEARAPORTÖÖRID | 23, 54 ja 86 |
| --- | --- |

| PEASEKRETARIAAT | 77, 79 |
| --- | --- |

PEASEKRETÄR

| — | ülesanded | 77, 79 ja 82 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ametisse nimetamise menetlus | 78 |
| --- | --- | --- |

—

| PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID | 2 ja 71 |
| --- | --- |

PROTOKOLL

| — | sektsiooni koosoleku protokoll | 46 |
| --- | --- | --- |

—

| — | täiskogu istungjärgu protokoll | 58 |
| --- | --- | --- |

—

| PUUDUMINE (liikmete) | 64–66 |
| --- | --- |

- R -

| RAHANDUS- JA EELARVEKOMISJON | 11 |
| --- | --- |

| RAKENDUSEESKIRI | 9 ja 86 |
| --- | --- |

| REDAKTSIOONIRÜHMAD | 20 |
| --- | --- |

| RESOLUTSIOONID | 35 ja 53 |
| --- | --- |

RÜHMAD

| — | ametisse nimetav asutus | 80 |
| --- | --- | --- |

—

| — | koosseis ja töökorraldus | 30 |
| --- | --- | --- |

—

| — | rühmade roll | 30 |
| --- | --- | --- |

—

| — | rühmade sekretariaat | 30 ja 80 |
| --- | --- | --- |

—

- S -

SEKTSIOONID

| — | arvamus | 20, 43 ja 44 |
| --- | --- | --- |

—

| — | arvamuse koostamine | 42 ja 43 |
| --- | --- | --- |

—

| — | eksperdid | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | juhatus (vt SEKTSIOONI JUHATUS) | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | kiirmenetlus | 63 |
| --- | --- | --- |

—

| — | koosoleku kokkukutsumine | 39 |
| --- | --- | --- |

—

| — | koosoleku otsustusvõimelisus | 41 |
| --- | --- | --- |

—

| — | koosolekud | 39 ja 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | koosolekute avalikkus | 69 ja 70 |
| --- | --- | --- |

—

| — | koosseis | 18 |
| --- | --- | --- |

—

| — | liikme asendamine | 18 |
| --- | --- | --- |

—

| — | liikmete ametisse nimetamine | 18 |
| --- | --- | --- |

—

| — | liikmete ametivolituste kestus | 18 |
| --- | --- | --- |

—

| — | liikmete arv | 18 |
| --- | --- | --- |

—

| — | moodustamine | 17 |
| --- | --- | --- |

—

| — | muudatusettepanek | 55 |
| --- | --- | --- |

—

| — | protokoll | 44 |
| --- | --- | --- |

—

| — | puudumine | 64, 65 ja 66 |
| --- | --- | --- |

—

| — | pädevus | 17 |
| --- | --- | --- |

—

| — | sektsioonide arv | 17 |
| --- | --- | --- |

—

| — | teabearuanne | 22, 34 ja 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | tööde kulg | 37–47 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ühised koosolekud | 38 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ülesanded | 20 |
| --- | --- | --- |

—

SEKTSIOONIDE JUHATUSED

| — | ametivolituste kestus | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | koosseis | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | valimine | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| STRUKTUUREERITUD DIALOOG KODANIKUÜHISKONNAGA | 28 ja 29 |
| --- | --- |

| SÕNAVÕTUD TÖÖKORRALDUSLIKES KÜSIMUSTES | 57 |
| --- | --- |

- T -

| TEABEARUANDED | 22, 34, 37 |
| --- | --- |

| TEABEVAHETUSKOMISJON | 12 |
| --- | --- |

| TEGEVUSE AVALIKKUS JA JUURDEPÄÄS DOKUMENTIDELE | 67–70 |
| --- | --- |

TÄISKOGU

| — | arutelude käik | 54 |
| --- | --- | --- |

—

| — | arvamuse tagasisaatmine sektsioonile | 46 ja 54 |
| --- | --- | --- |

—

| — | institutsioonide osalus | 70 |
| --- | --- | --- |

—

| — | istungi otsustusvõimelisus | 51 |
| --- | --- | --- |

—

| — | istungite avalikkus | 69 ja 70 |
| --- | --- | --- |

—

| — | istungjärgud | 48 |
| --- | --- | --- |

—

| — | istungjärkude ettevalmistamine | 49 ja 50 |
| --- | --- | --- |

—

| — | otsuste läbipaistvus | 68 |
| --- | --- | --- |

—

| — | protokoll | 58 |
| --- | --- | --- |

—

| — | päevakord | 50, 52 ja 53 |
| --- | --- | --- |

—

| — | töökorraldus | 48–60 |
| --- | --- | --- |

—

| — | töökorralduslik ettepanek | 57 |
| --- | --- | --- |

—

| TÄISKOGU ISTUNGJÄRGU PÄEVAKORD | 50, 52 ja 53, 76 |
| --- | --- |

| TÖÖDE PLANEERIMINE | 13 |
| --- | --- |

| TÖÖSTUSE MUUTUSTE NÕUANDEKOMISJON | 27 ja 37 |
| --- | --- |

- U -

| UMBUSALDUSAVALDUS | 7 |
| --- | --- |

UURIMISRÜHMAD

| — | asendajad | 21 |
| --- | --- | --- |

—

| — | liikme asendamine | 66 |
| --- | --- | --- |

—

| — | moodustamine | 20 ja 47 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ülesanded ja koosseis | 20 ja 47 |
| --- | --- | --- |

—

- V -

| VAATLUSORGANID | 24 |
| --- | --- |

VALIMISED

| — | komitee eestseisus ja juhatus | 4–8 |
| --- | --- | --- |

—

| — | sektsiooni esimees ja juhatus | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| VANIM LIIGE | 1 |
| --- | --- |

| VASTUARVAMUS | 55 ja 59 |
| --- | --- |

- Ä -

ÄRAKUULAMINE

| — | välisekspertide arvamuse kuulamine | 25 |
| --- | --- | --- |

—

- Ü -

| ÜHISED KOOSOLEKUD | 38 |
| --- | --- |

NELJAS OSA

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE LIIKMETE KÄITUMISJUHEND

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE LIIKMETE KÄITUMISJUHEND

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) liikmed,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 2, (3) artiklit 3 (4) ja artikli 13 lõiget 4 (5),

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 300–304 (6),

võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli (nr 7) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta IV peatüki artiklit 10,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid, mis käsitlevad komitee nõuandvat pädevust: artikleid 8, 10, 19, 25, artikli 43 lõiget 2, artikleid 46, 50, artikli 59 lõiget 1, artikli 91 lõiget 1, artikli 95 lõiget 3, artikli 100 lõiget 2, artikleid 113, 114, 115, artikli 148 lõiget 2, artikleid 149, 151, 153, 156, artikli 157 lõiget 3, artikleid 159, 164, artikli 165 lõiget 4 (esimene taane), artikli 166 lõiget 4, artikli 168 lõikeid 4 ja 5, artikli 169 lõiget 3, artiklit 172, artikli 173 lõiget 3, artikleid 175, 177, 178, 182, 188, 192 ja artikli 194 lõiget 2 (7),

võttes arvesse komitee kodukorda (8) ja liikmete põhikirja (9),

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

arvestades, et piiramata liikmete põhikirja ja kodukorra sätete kehtimist, tuleks mõned neist sätetest tulenevad kohustused kehtestada käitumisjuhendis;

arvestades, et oma liikmesuse ajal on komitee liikmed vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 300 Euroopa Liidu ja Euroopa üldsuse üldistes huvides oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud. Neile võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites privileegid ja immuniteedid vastavalt protokollile Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta (10). Iseäranis käituvad nad oma ametiajal lugupidavalt ja eetiliselt;

arvestades, et käitumisjuhend, milles määratletakse ja täpsustatakse komitee täis- ja asendusliikmetele kehtivaid kohustusi, tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse selle kohaldamisel saadud kogemusi ja tagada eetikanormide selline kõrge tase, mis on komitee liikmete puhul ootuspärane,

otsustasid nad oma täiskogu istungil toimunud hääletuse teel võtta komitee kvestorite ettepanekul ja pärast komitee juhatusega konsulteerimist vastu järgmise käitumisjuhendi.

Käitumisjuhendit kohaldatakse kõigil liikmete või liikme ja iga muu komitees töötava inimese vahelistel juhtudel.

Oma ametiaja alguses allkirjastavad liikmed käesoleva käitumisjuhendi selle täiskogu 20. veebruari 2019. aasta istungil vastu võetud kujul.

Artikkel 1

Üldpõhimõtted

1.   Käesolevat käitumisjuhendit kohaldatakse komitee täisliikmete ja nende asendusliikmete suhtes.

2.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed esindavad majandus- ja ühiskonnaelu eri valdkondi ning nõukogu nimetab nad nende valitsuste ettepaneku põhjal (11) viieks aastaks ametisse.

3.   Komitee liikmed on „oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud“ (12) ja vastavalt aluslepingule ei tohi neid siduda mingid kohustuslikud juhised.

4.   Komitee liikmed juhinduvad järgmistest üldistest põhimõtetest ja tegutsevad neid järgides: eetilisus, avatus, hoolikus, ausus, vastutustunne ja komitee maine hoidmine.

5.   Komitee liikmed tegutsevad oma kohustuste täitmisel sõltumatult Euroopa Liidu ja Euroopa kodanike üldistes huvides.

6.   Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 2 ja 3 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tagavad komitee liikmed oma kohustuste täitmisel selliste õiguste ja väärtuste edendamise, tõhusa kaitse ja austamise nagu inimväärikus, mittediskrimineerimine, sallivus, vabadus, solidaarsus, õigusriigi põhimõte ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus (13).

7.   Komitee tegevuses osaledes ei tohi liikmed seada oma erahuve liidu üldistest huvidest tähtsamale kohale (14).

Artikkel 2

Ülesannete ulatus

1.   Komitee liikmed täidavad komitee nõuandvat rolli (15).

2.   Kuigi nad esindavad komiteed alalisel alusel, ei ole nad komitee peakorteris pidevalt kohal.

3.   Liikmed täidavad oma kohustusi viljaka koostöö vaimus.

4.   Oma töös edendavad liikmed demokraatiat ja inimõigustel põhinevaid väärtusi.

5.   Liikmed täidavad oma komitee liikmesusest tulenevaid ülesandeid täies ulatuses ja annavad panuse nõuandetegevusse.

6.   Liikmed kohustuvad tagama komitee arvamuste järelmeetmed.

Artikkel 3

Vabadus, sõltumatus ja lugupidavus

Oma ülesandeid täites ja arvestades käesoleva käitumisjuhendi artikli 1 lõiget 4, kohustuvad liikmed taotlema omavahel parimat võimalikku konsensust, tehes seda vastastikku iga inimese vabadust austades ja kõigi huvi silmas pidades, vaatamata valikutele, mida keegi võib teha oma eraelus (16).

16

Artikkel 4

Väärikus

1.   Ilma et see piiraks nende väljendusvabadust, kohustuvad liikmed oma kohustustes ülesandeid täites pidama silmas väärikat kohtlemist töökohal. Komitee liikmed hoiduvad mis tahes vormis ahistamisest ja mõistavad selle tava hukka (17).

2.   Nad kohustuvad kasutama oma puutumatust ja neile antud eeliseid asjakohaselt komitee ja nõuandva ülesande huvides.

3.   Liikmed järgivad aluslepingus ja liikmete põhikirjas sätestatud juhtudel konfidentsiaalsuse nõuet (18).

Artikkel 5

Eetilisus ja finantsläbipaistvus

1.   Oma nõuandva ülesande täitmiseks on liikmetel õigus saada nõukogu kindlaks määratud hüvitisi, (19) ent komitee ei maksa neile töötasu.

2.   Kui liige saab komiteelt tööreisi eest hüvitist, ei tohi ta sama reisi eest saada hüvitist kolmandalt osapoolelt (20).

3.   Ehkki nende arvamused on olemuselt pelgalt nõuandvad, esitavad liikmed ametisse astudes vastavalt läbipaistvuse põhimõttele komitee presidendile oma majanduslike huvide deklaratsiooni.

4.   Kohustus esitada majanduslike huvide deklaratsioon jõustus tollal ametis olnud komitee liikmete jaoks 2011. aastal. Majanduslike huvide deklaratsioon peab sisaldama liikmete põhikirja artiklis 5a sätestatud teavet (21).

Artikkel 6

Huvide konfliktid

Komitee liikmed väldivad mis tahes olukorda, millest võib tuleneda konflikt isiklike huvidega või mida võib põhjendatult sellena tajuda. Konflikt isiklike huvidega tekib seal, kus isiklik huvi võib mõjutada nende kohustuste sõltumatut täitmist, nagu seda on väljendatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 300, komitee 2019. aasta kodukorras, eriti selle artikli 2 lõikes 3, ja liikmete põhikirja artiklis 9.

Artikkel 7

Liikmete käitumise küsimustega tegelev nõuandekomitee

1.   Luuakse liikmete käitumise küsimustega tegelev nõuandekomitee (edaspidi „nõuandekomitee“).

2.   Juhatuse esildisel valib täiskogu igaks kahe ja poole aastaseks ajavahemikuks kuus liiget, kolm naist ja kolm meest, kellel ei ole komitee struktuuris teisi pidevaid kohustusi (22) ja kes moodustavad nõuandekomitee.

3.   Liikme isikliku taotluse alusel annab nõuandekomitee talle 30 kalendripäeva jooksul konfidentsiaalselt suuniseid, kuidas käesoleva käitumisjuhendi sätteid tõlgendada ja kohaldada. Asjaomane liige võib neid suuniseid usaldada.

4.   Nõuandekomitee hindab komitee presidendi taotlusel samuti käesoleva käitumisjuhendi väidetavaid rikkumisi ja annab presidendile nõu, milliseid võimalikke meetmeid võtta.

Artikkel 8

Käitumisjuhendi võimalike rikkumiste menetlemise kord

1.   Kui on alust arvata, et liige võib olla rikkunud käesolevat käitumisjuhendit, teavitab president asjaomaseid liikmeid kirjalikult ja edastab küsimuse viivitamata nõuandekomiteele, järgides süütuse presumptsiooni ja pidades silmas ohvrite kaitsmist (23).

2.   Nõuandekomitee hindab väidetava rikkumise asjaolusid ja kuulab asjaomased liikmed täiesti konfidentsiaalselt ära. Nõuandekomitee esitab järelduste alusel presidendile soovituse võimaliku otsuse tegemiseks.

3.   Võttes arvesse nõuandekomitee soovitust ja olles palunud asjaomasel liikmel esitada kirjalikud märkused, konsulteerib komitee president laiendatud eestseisusega ja taotleb seejärel, et juhatus otsustaks, milliseid meetmeid võidakse vastavalt liikmete põhikirjale ja komitee kodukorrale võtta.

Vastavalt liikme käitumise raskusastmele võidakse kohaldada järgmisi sanktsioone:

| — | kirjalik hoiatus; |
| --- | --- |

—

kirjalik hoiatus;

| — | kirjaliku hoiatuse lisamine juhatuse koosoleku protokolli ja asjakohasel juhul täiskogu istungjärgu protokolli; |
| --- | --- |

—

kirjaliku hoiatuse lisamine juhatuse koosoleku protokolli ja asjakohasel juhul täiskogu istungjärgu protokolli;

| — | liikme raportööriülesande, uurimisrühma esimehe ja liikme ülesannete ajutine peatamine, ajutine tööreisidelt ja erakorralistelt koosolekutelt kõrvalejätmine. |
| --- | --- |

—

liikme raportööriülesande, uurimisrühma esimehe ja liikme ülesannete ajutine peatamine, ajutine tööreisidelt ja erakorralistelt koosolekutelt kõrvalejätmine.

Artikkel 9

Käitumisjuhendi rakendamine

Komitee presidendil on vastutus tagada, et liikmed järgivad käesolevat käitumisjuhendit. Kui käitumisjuhendi rakendamisel tekib raskusi, konsulteerib president laiendatud eestseisusega ja taotleb seejärel, et juhatus teeks otsuse.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev käitumisjuhend jõustub pärast selle vastuvõtmist komitee täiskogus.

---

(1)  Kodukorda on hiljem muudetud 27. veebruaril 2003, 31. märtsil 2004, 5. juulil 2006, 12. märtsil 2008 ja 14. juulil 2010.

1

(2)  Täielik määratlus kooskõlas juhatuse 19. jaanuari 2016. aasta otsusega esitatakse käesoleva kodukorra rakenduseeskirjas.

2

(3)  
  ELT C 326, 26.10.2012, lk 13 – Iseäranis Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on sätestatud: „Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.“

3

(4)  
  ELT C 326, 26.10.2012, lk 13 – Artiklis 3 täpsustatakse: „Liidu eesmärk on edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut“.

4

(5)  
  ELT C 326, 26.10.2012, lk 13 – Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni abistavad nõuandva pädevusega Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Regioonide Komitee.

5

(6)  
  ELT C 326, 26.10.2012, lk 47.

6

(7)  
  ELT C 326, 26.10.2012, lk 47.

7

(8)  Kodukord (2019).

8

(9)  Liikmete põhikiri (2012), eriti selle artikkel 2, mis puudutab liikmesuse välistatust ametite ühitamatuse tõttu, ja kodukorra (2019) artikkel 75.

9

(10)  Kodukorra (2019) artikli 2 lõige 3 ja liikmete põhikirja artikkel 9.

10

(11)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 302 lõiked 1 ja 2.

11

(12)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 300 lõige 4 ja komitee kodukorra artikli 2 lõige 3.

12

(13)  
  ELT C 326, 26.10.2012, lk 13, Põhiõiguste harta.

13

(14)  ELi toimimise lepingu artikli 300 lõige 4 ja artikkel 304.

14

(15)  ELi toimimise lepingu artikli 300 lõige 1 ja artikkel 304.

15

(16)  Põhiõiguste harta artikli 11 lõige 1.

16

(17)  Selles küsimuses on komitee töötajate jaoks siduv määrus nr 31 (EMÜ), 11 (Euratom), millega kehtestatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused.

17

(18)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 339, komitee liikmete põhikirja artikkel 8.

18

(19)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 301.

19

(20)  Komitee 11. oktoobri 1999. aasta otsus ja 25. mai 1999. aasta institutsioonidevaheline otsus (OLAFi sisejuurdlused).

20

(21)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete põhikiri (2012) – artikkel 5a (Majanduslike huvide deklaratsioon).

21

(22)  Komitee president ja asepresidendid, rühmade ja sektsioonide/CCMI esimehed ja kvestorid.

22

(23)  Komitee president edastab kõik saadud kaebused viivitamata nõuandekomiteele.

23

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/80 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/80

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 112/2018,

31. mai 2018,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ [2019/656]

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave (1). |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave (1).

| (2) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliiringukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (2). |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliiringukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (2).

| (3) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 150/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidla registreerimise taotluse üksikasjad (3). |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 150/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidla registreerimise taotluse üksikasjad (3).

| (4) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 151/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlate poolt avaldatavad ja kättesaadavaks tehtavad andmed ning tegevusstandardid andmete summeerimise ja võrdlemise ning nendele juurdepääsu kohta (4). |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 151/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlate poolt avaldatavad ja kättesaadavaks tehtavad andmed ning tegevusstandardid andmete summeerimise ja võrdlemise ning nendele juurdepääsu kohta (4).

| (5) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 152/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid kapitalinõudeid (5). |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 152/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid kapitalinõudeid (5).

| (6) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 153/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid (6). |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 153/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid (6).

| (7) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 876/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksete vastaspoolte kolleegiumeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (7). |
| --- | --- |

(7)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 876/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksete vastaspoolte kolleegiumeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (7).

| (8) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1002/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta kõnealuse määruse kohaldamisalasse mittekuuluvate üksuste loetelu osas (8). |
| --- | --- |

(8)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1002/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta kõnealuse määruse kohaldamisalasse mittekuuluvate üksuste loetelu osas (8).

| (9) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1003/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt võetavate tasudega (9). |
| --- | --- |

(9)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1003/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt võetavate tasudega (9).

| (10) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. veebruari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 285/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad lepingute otsest, märkimisväärset ja prognoositavat mõju liidus, ning selleks et ära hoida normidest ja kohustustest kõrvalekaldumist (10). |
| --- | --- |

(10)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. veebruari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 285/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad lepingute otsest, märkimisväärset ja prognoositavat mõju liidus, ning selleks et ära hoida normidest ja kohustustest kõrvalekaldumist (10).

| (11) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 667/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega (11). |
| --- | --- |

(11)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 667/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega (11).

| (12) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (12). |
| --- | --- |

(12)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (12).

| (13) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1248/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses taotlusvormiga, mida kasutatakse kauplemisteabehoidlate registreerimiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (13). |
| --- | --- |

(13)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1248/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses taotlusvormiga, mida kasutatakse kauplemisteabehoidlate registreerimiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (13).

| (14) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1249/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses nende andmete vormiga, mida kesksed vastaspooled peavad säilitama vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (14). |
| --- | --- |

(14)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1249/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses nende andmete vormiga, mida kesksed vastaspooled peavad säilitama vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (14).

| (15) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. mai 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 484/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitaliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (15). |
| --- | --- |

(15)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. mai 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 484/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitaliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (15).

| (16) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti 31bc (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012) lisatakse järgmine tekst:

  „, muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32013 R 1002: komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1002/2013 (ELT L 279, 19.10.2013, lk 2).“ |
| --- | --- | --- |

1)

Punkti 31bc (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012) lisatakse järgmine tekst:

„, muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32013 R 1002: komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1002/2013 (ELT L 279, 19.10.2013, lk 2).“

| 2) | Punkti 31bcai (komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2042) järele lisatakse järgmine tekst:






  „31bcb. | 32012 R 1247: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 20).
  Käesolevas lepingus kohandatakse nimetatud rakendusmääruse sätteid järgmiselt.
  Artiklis 5 (EFTA riikide puhul):






  i) | sõnastatakse lõiked 1 ja 2 järgmiselt:

  „1.   Tuletislepingutest teavitamise tähtaeg on järgmine:






  a) | kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast, kui vastava tuletisinstrumentide liigi kauplemisteabehoidla on registreeritud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel enne EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Punkti 31bcai (komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2042) järele lisatakse järgmine tekst:

„31bcb.

32012 R 1247: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 20).

Käesolevas lepingus kohandatakse nimetatud rakendusmääruse sätteid järgmiselt.

Artiklis 5 (EFTA riikide puhul):

i)

sõnastatakse lõiked 1 ja 2 järgmiselt:

„1.   Tuletislepingutest teavitamise tähtaeg on järgmine:

a)

kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast, kui vastava tuletisinstrumentide liigi kauplemisteabehoidla on registreeritud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel enne EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva;

| b) | 90 päeva pärast teatava tuletisinstrumentide liigi jaoks kauplemisteabehoidla registreerimist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel, kui selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks ei ole EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeval või enne seda, kuid mitte mingil juhul varem kui kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva, määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel registreeritud ühtegi kauplemisteabehoidlat; |
| --- | --- |

b)

90 päeva pärast teatava tuletisinstrumentide liigi jaoks kauplemisteabehoidla registreerimist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel, kui selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks ei ole EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeval või enne seda, kuid mitte mingil juhul varem kui kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva, määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel registreeritud ühtegi kauplemisteabehoidlat;

| c) | kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast, kui selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks ei ole registreeritud kauplemisteabehoidlat määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva. Teatamiskohustus algab kõnealusel kuupäeval ja lepingutest teatatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 ESMA-le, kuni selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks registreeritakse kauplemisteabehoidla.“; |
| --- | --- |

c)

kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast, kui selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks ei ole registreeritud kauplemisteabehoidlat määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva. Teatamiskohustus algab kõnealusel kuupäeval ja lepingutest teatatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 ESMA-le, kuni selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks registreeritakse kauplemisteabehoidla.“;

| ii) | asendatakse lõigetes 3 ja 4 sõnad „16. august 2012“ sõnadega „EMP ühiskomitee 30. septembri 2016. aasta otsuse nr 206/2016 jõustumise kuupäev“ vastavas käändes. |
| --- | --- |

ii)

asendatakse lõigetes 3 ja 4 sõnad „16. august 2012“ sõnadega „EMP ühiskomitee 30. septembri 2016. aasta otsuse nr 206/2016 jõustumise kuupäev“ vastavas käändes.

| 31bcc. | 32012 R 1248: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1248/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses taotlusvormiga, mida kasutatakse kauplemisteabehoidlate registreerimiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 30). |
| --- | --- |

31bcc.

32012 R 1248: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1248/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses taotlusvormiga, mida kasutatakse kauplemisteabehoidlate registreerimiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 30).

32012 R 1248

| 31bcd. | 32012 R 1249: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1249/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses nende andmete vormiga, mida kesksed vastaspooled peavad säilitama vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 32). |
| --- | --- |

31bcd.

32012 R 1249: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1249/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses nende andmete vormiga, mida kesksed vastaspooled peavad säilitama vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 32).

32012 R 1249

| 31bce. | 32013 R 0148: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave (ELT L 52, 23.2.2013, lk 1). |
| --- | --- |

31bce.

32013 R 0148: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave (ELT L 52, 23.2.2013, lk 1).

32013 R 0148

| 31bcf. | 32013 R 0149: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliiringukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (ELT L 52, 23.2.2013, lk 11).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.
  Artiklis 12 (EFTA riikide puhul):






  i) | asendatakse sõnad „28. veebruaril 2014 või enne seda“ sõnadega „kuni kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva“; |
| --- | --- | --- |

31bcf.

32013 R 0149: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliiringukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (ELT L 52, 23.2.2013, lk 11).

32013 R 0149

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

Artiklis 12 (EFTA riikide puhul):

i)

asendatakse sõnad „28. veebruaril 2014 või enne seda“ sõnadega „kuni kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva“;

| ii) | asendatakse sõnad „pärast 28. veebruari 2014“ sõnadega „pärast kuue kuu möödumist EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast“; |
| --- | --- |

ii)

asendatakse sõnad „pärast 28. veebruari 2014“ sõnadega „pärast kuue kuu möödumist EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast“;

| iii) | asendatakse sõnad „31. augustil 2013 või enne seda“ sõnadega „kuni viis kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva“; |
| --- | --- |

iii)

asendatakse sõnad „31. augustil 2013 või enne seda“ sõnadega „kuni viis kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva“;

| iv) | asendatakse sõnad „pärast 31. augustit 2013“ sõnadega „pärast viie kuu möödumist EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast“; |
| --- | --- |

iv)

asendatakse sõnad „pärast 31. augustit 2013“ sõnadega „pärast viie kuu möödumist EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast“;

| v) | asendatakse sõnad „kuni 31. augustini 2014 (kaasa arvatud)“ sõnadega „kuni kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva“; |
| --- | --- |

v)

asendatakse sõnad „kuni 31. augustini 2014 (kaasa arvatud)“ sõnadega „kuni kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva“;

| vi) | asendatakse sõnad „pärast 31. augustit 2014“ sõnadega „pärast kuue kuu möödumist EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast“. |
| --- | --- |

vi)

asendatakse sõnad „pärast 31. augustit 2014“ sõnadega „pärast kuue kuu möödumist EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast“.

| 31bcg. | 32013 R 0150: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 150/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidla registreerimise taotluse üksikasjad (ELT L 52, 23.2.2013, lk 25).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.
  Sõna „ESMA“ järele lisatakse vastavas käändes sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

31bcg.

32013 R 0150: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 150/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidla registreerimise taotluse üksikasjad (ELT L 52, 23.2.2013, lk 25).

32013 R 0150

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

Sõna „ESMA“ järele lisatakse vastavas käändes sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“.

| 31bch. | 32013 R 0151: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 151/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlate poolt avaldatavad ja kättesaadavaks tehtavad andmed ning tegevusstandardid andmete summeerimise ja võrdlemise ning nendele juurdepääsu kohta (ELT L 52, 23.2.2013, lk 33).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Artikli 2 lõiget 3 kohaldatakse EFTA riikide suhtes sõltuvalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 713/2009 (millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet) EMP lepingusse inkorporeerimist käsitleva EMP ühiskomitee otsuse sisust ja jõustumisest. |
| --- | --- | --- |

31bch.

32013 R 0151: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 151/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlate poolt avaldatavad ja kättesaadavaks tehtavad andmed ning tegevusstandardid andmete summeerimise ja võrdlemise ning nendele juurdepääsu kohta (ELT L 52, 23.2.2013, lk 33).

32013 R 0151

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

Artikli 2 lõiget 3 kohaldatakse EFTA riikide suhtes sõltuvalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 713/2009 (millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet) EMP lepingusse inkorporeerimist käsitleva EMP ühiskomitee otsuse sisust ja jõustumisest.

| b) | Artiklis 3 (EFTA riikide puhul):






  i) | asendatakse lõikes 1 sõnad „kes on sõlminud liiduga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 75 kohase rahvusvahelise lepingu“ sõnadega „kes on sõlminud oma asutamise EFTA riigiga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 81 lõike 3 punktis h osutatud rahvusvahelise lepingu“; |
| --- | --- | --- |

b)

Artiklis 3 (EFTA riikide puhul):

i)

asendatakse lõikes 1 sõnad „kes on sõlminud liiduga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 75 kohase rahvusvahelise lepingu“ sõnadega „kes on sõlminud oma asutamise EFTA riigiga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 81 lõike 3 punktis h osutatud rahvusvahelise lepingu“;

| ii) | asendatakse lõikes 2 sõnad „kes on kehtestanud ESMAga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 76 kohase koostöökorra“ sõnadega „kes on kehtestanud oma asutamise EFTA riigiga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 81 lõike 3 punktis k osutatud koostöökorra“. |
| --- | --- |

ii)

asendatakse lõikes 2 sõnad „kes on kehtestanud ESMAga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 76 kohase koostöökorra“ sõnadega „kes on kehtestanud oma asutamise EFTA riigiga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 81 lõike 3 punktis k osutatud koostöökorra“.

| 31bci. | 32013 R 0152: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 152/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid kapitalinõudeid (ELT L 52, 23.2.2013, lk 37). |
| --- | --- |

31bci.

32013 R 0152: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 152/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid kapitalinõudeid (ELT L 52, 23.2.2013, lk 37).

32013 R 0152

| 31bcj. | 32013 R 0153: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 153/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid (ELT L 52, 23.2.2013, lk 41).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  (a) | Artikli 2 punktis i asendatakse sõnad „liidu valuutade“ sõnadega „EMP lepingu osalisriikide ametlike valuutade“. |
| --- | --- | --- |

31bcj.

32013 R 0153: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 153/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid (ELT L 52, 23.2.2013, lk 41).

32013 R 0153

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

(a)

Artikli 2 punktis i asendatakse sõnad „liidu valuutade“ sõnadega „EMP lepingu osalisriikide ametlike valuutade“.

| 31bck. | 32013 R 0876: komisjoni 28. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 876/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksete vastaspoolte kolleegiumeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 244, 13.9.2013, lk 19).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.
  Sõnad „liidu vääringud“ asendatakse sõnadega „EMP lepingu osalisriikide ametlikud vääringud“ vastavas käändes. |
| --- | --- |

31bck.

32013 R 0876: komisjoni 28. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 876/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksete vastaspoolte kolleegiumeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 244, 13.9.2013, lk 19).

32013 R 0876

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

Sõnad „liidu vääringud“ asendatakse sõnadega „EMP lepingu osalisriikide ametlikud vääringud“ vastavas käändes.

| 31bcl. | 32013 R 1003: komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1003/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt võetavate tasudega (ELT L 279, 19.10.2013, lk 4).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Artiklis 1 lisatakse EFTA riikide puhul sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- | --- |

31bcl.

32013 R 1003: komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1003/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt võetavate tasudega (ELT L 279, 19.10.2013, lk 4).

32013 R 1003

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

Artiklis 1 lisatakse EFTA riikide puhul sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“.

| b) | Artiklites 2 ja 4 lisatakse sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“ vastavas käändes. |
| --- | --- |

b)

Artiklites 2 ja 4 lisatakse sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“ vastavas käändes.

| c) | Artikli 10 lõikes 2:






  i) | asendatakse sõna „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

c)

Artikli 10 lõikes 2:

i)

asendatakse sõna „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Kui EFTA järelevalveamet peab EFTA riikides asutatud kauplemisteabehoidlale tagastama makstud registreerimistasu, teeb ESMA kauplemisteabehoidlale tagastatavad summad sel eesmärgil EFTA järelevalveametile viivitamata kättesaadavaks.“ |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Kui EFTA järelevalveamet peab EFTA riikides asutatud kauplemisteabehoidlale tagastama makstud registreerimistasu, teeb ESMA kauplemisteabehoidlale tagastatavad summad sel eesmärgil EFTA järelevalveametile viivitamata kättesaadavaks.“

| d) | Artiklis 11:






  i) | lisatakse lõikesse 1 järgmine lõik:
  „Kui EFTA järelevalveamet kavatseb saata EFTA riikides asutatud kauplemisteabehoidlatele arved osamaksete kohta, teavitab ESMA EFTA järelevalveametit iga kauplemisteabehoidla puhul vajalikest arvutustest piisavalt aegsalt enne asjaomast maksekuupäeva.“; |
| --- | --- | --- |

d)

Artiklis 11:

i)

lisatakse lõikesse 1 järgmine lõik:

„Kui EFTA järelevalveamet kavatseb saata EFTA riikides asutatud kauplemisteabehoidlatele arved osamaksete kohta, teavitab ESMA EFTA järelevalveametit iga kauplemisteabehoidla puhul vajalikest arvutustest piisavalt aegsalt enne asjaomast maksekuupäeva.“;

| ii) | asendatakse lõikes 2 sõna „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

ii)

asendatakse lõikes 2 sõna „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| e) | Artiklis 13:






  i) | asendatakse lõikes 1 sõnad „ainult ESMA“ sõnadega „ainult ESMA või EFTA riikides asutatud kauplemisteabehoidlate puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

e)

Artiklis 13:

i)

asendatakse lõikes 1 sõnad „ainult ESMA“ sõnadega „ainult ESMA või EFTA riikides asutatud kauplemisteabehoidlate puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lisatakse lõikes 2 sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

ii)

lisatakse lõikes 2 sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“.

| 31bcm. | 32014 R 0285: komisjoni 13. veebruari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 285/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad lepingute otsest, märkimisväärset ja prognoositavat mõju liidus, ning selleks et ära hoida normidest ja kohustustest kõrvalekaldumist (ELT L 85, 21.3.2014, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.
  Artiklis 4 asendatakse sõnad „alates 10. oktoobrist 2014
  “ EFTA riikide puhul sõnadega „kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva“. |
| --- | --- |

31bcm.

32014 R 0285: komisjoni 13. veebruari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 285/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad lepingute otsest, märkimisväärset ja prognoositavat mõju liidus, ning selleks et ära hoida normidest ja kohustustest kõrvalekaldumist (ELT L 85, 21.3.2014, lk 1).

32014 R 0285

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

Artiklis 4 asendatakse sõnad „alates 10. oktoobrist 2014
  “ EFTA riikide puhul sõnadega „kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva“.

| 31bcn. | 32014 R 0484: komisjoni 12. mai 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 484/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitaliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (ELT L 138, 13.5.2014, lk 57). |
| --- | --- |

31bcn.

32014 R 0484: komisjoni 12. mai 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 484/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitaliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (ELT L 138, 13.5.2014, lk 57).

32014 R 0484

| 31bco. | 32014 R 0667: komisjoni 13. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 667/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega (ELT L 179, 19.6.2014, lk 31).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Artiklis 1 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)“ ja „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- | --- |

31bco.

32014 R 0667: komisjoni 13. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 667/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega (ELT L 179, 19.6.2014, lk 31).

32014 R 0667

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

Artiklis 1 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)“ ja „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| b) | Artiklis 2 lisatakse sõna „ESMA-le“ järele EFTA riikide puhul sõnad „ja EFTA järelevalveametile“. |
| --- | --- |

b)

Artiklis 2 lisatakse sõna „ESMA-le“ järele EFTA riikide puhul sõnad „ja EFTA järelevalveametile“.

| c) | Artiklis 3 (EFTA riikide puhul):






  i) | lisatakse lõikes 1 sõna „ESMA“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveamet“ vastavas käändes; |
| --- | --- | --- |

c)

Artiklis 3 (EFTA riikide puhul):

i)

lisatakse lõikes 1 sõna „ESMA“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveamet“ vastavas käändes;

| ii) | asendatakse lõigetes 2, 4 ja 5 sõnad „saadab ESMA/esitab ta/teavitab ta“ vastavalt sõnadega „teavitab ta sellest EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet saadab/esitab/teavitab/teeb põhjendamatu viivituseta“ ning lõikes 3 asendatakse sõnad „otsustab ta“ sõnadega „teavitab ta sellest EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet otsustab põhjendamatu viivituseta“; |
| --- | --- |

ii)

asendatakse lõigetes 2, 4 ja 5 sõnad „saadab ESMA/esitab ta/teavitab ta“ vastavalt sõnadega „teavitab ta sellest EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet saadab/esitab/teavitab/teeb põhjendamatu viivituseta“ ning lõikes 3 asendatakse sõnad „otsustab ta“ sõnadega „teavitab ta sellest EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet otsustab põhjendamatu viivituseta“;

| iii) | lisatakse lõike 4 teises lõigus ja lõike 5 esimese lõigu kolmandas lauses sõna „ESMA“ järele sõnad „enne EFTA järelevalveameti jaoks eelnõu koostamist või EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

iii)

lisatakse lõike 4 teises lõigus ja lõike 5 esimese lõigu kolmandas lauses sõna „ESMA“ järele sõnad „enne EFTA järelevalveameti jaoks eelnõu koostamist või EFTA järelevalveamet“;

| iv) | lisatakse lõike 4 kolmandas lõigus ja lõike 5 teises lõigus sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

iv)

lisatakse lõike 4 kolmandas lõigus ja lõike 5 teises lõigus sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“;

| v) | asendatakse lõikes 6 sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

v)

asendatakse lõikes 6 sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| d) | Artiklis 4 (EFTA riikide puhul):






  i) | asendatakse esimeses lõigus sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- | --- |

d)

Artiklis 4 (EFTA riikide puhul):

i)

asendatakse esimeses lõigus sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveameti“;

| ii) | lisatakse neljandas lõigus sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“ vastavas käändes. |
| --- | --- |

ii)

lisatakse neljandas lõigus sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“ vastavas käändes.

| e) | Artiklis 5 (EFTA riikide puhul):






  i) | lisatakse sõnade „Taotluse korral annab ESMA“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

e)

Artiklis 5 (EFTA riikide puhul):

i)

lisatakse sõnade „Taotluse korral annab ESMA“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | asendatakse sõnad „ESMA on saatnud uurimistulemuste kokkuvõtte“ sõnadega „EFTA järelevalveamet on saatnud uurimistulemuste kokkuvõtte“. |
| --- | --- |

ii)

asendatakse sõnad „ESMA on saatnud uurimistulemuste kokkuvõtte“ sõnadega „EFTA järelevalveamet on saatnud uurimistulemuste kokkuvõtte“.

| f) | Artiklis 6 (EFTA riikide puhul):






  i) | asendatakse lõigetes 1 ja 4 sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

f)

Artiklis 6 (EFTA riikide puhul):

i)

asendatakse lõigetes 1 ja 4 sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lisatakse lõikes 3 sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse lõikes 3 sõna „ESMA“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveameti“;

| iii) | lisatakse lõikesse 5 järgmine lõik:
  „Trahvi ja perioodilise karistusmakse määramise aegumine peatub seniks, kuni EFTA järelevalveameti otsus läbib EFTA kohtu menetluse vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 35.“ |
| --- | --- |

iii)

lisatakse lõikesse 5 järgmine lõik:

„Trahvi ja perioodilise karistusmakse määramise aegumine peatub seniks, kuni EFTA järelevalveameti otsus läbib EFTA kohtu menetluse vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 35.“

| g) | Artiklis 7 (EFTA riikide puhul):






  i) | asendatakse sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ vastavas käändes. |
| --- | --- | --- |

g)

Artiklis 7 (EFTA riikide puhul):

i)

asendatakse sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ vastavas käändes.

| ii) | asendatakse lõike 5 punktis b sõnad „apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 58 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 69 kohaselt“ sõnadega „EFTA kohus EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 35 kohaselt“.“ |
| --- | --- |

ii)

asendatakse lõike 5 punktis b sõnad „apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 58 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 69 kohaselt“ sõnadega „EFTA kohus EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 35 kohaselt“.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruste (EL) nr 148/2013, (EL) nr 149/2013, (EL) nr 150/2013, (EL) nr 151/2013, (EL) nr 152/2013, (EL) nr 153/2013, (EL) nr 876/2013, (EL) nr 1002/2013, (EL) nr 1003/2013, (EL) nr 285/2014 ja (EL) nr 667/2014 ning rakendusmääruste (EL) nr 1247/2012, (EL) nr 1248/2012, (EL) nr 1249/2012 ja (EL) nr 484/2014 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. juunil 2018, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 31. mai 2018

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

Claude MAERTEN

---

(1)  
  ELT L 52, 23.2.2013, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 52, 23.2.2013, lk 11.

2

(3)  
  ELT L 52, 23.2.2013, lk 25.

3

(4)  
  ELT L 52, 23.2.2013, lk 33.

4

(5)  
  ELT L 52, 23.2.2013, lk 37.

5

(6)  
  ELT L 52, 23.2.2013, lk 41.

6

(7)  
  ELT L 244, 13.9.2013, lk 19.

7

(8)  
  ELT L 279, 19.10.2013, lk 2.

8

(9)  
  ELT L 279, 19.10.2013, lk 4.

9

(10)  
  ELT L 85, 21.3.2014, lk 1.

10

(11)  
  ELT L 179, 19.6.2014, lk 31.

11

(12)  
  ELT L 352, 21.12.2012, lk 20.

12

(13)  
  ELT L 352, 21.12.2012, lk 30.

13

(14)  
  ELT L 352, 21.12.2012, lk 32.

14

(15)  
  ELT L 138, 13.5.2014, lk 57.

15

(*1)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

*1

---

| 25.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/87 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/87

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 113/2018,

31. mai 2018,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ [2019/657]

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 5. juuni 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1515, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 pensioniskeemidega seotud üleminekuperioodide pikendamise osas (1). |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 5. juuni 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1515, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 pensioniskeemidega seotud üleminekuperioodide pikendamise osas (1).

| (2) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 6. augusti 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2205, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (2). |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 6. augusti 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2205, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (2).

| (3) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. märtsi 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/592, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (3). |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. märtsi 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/592, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (3).

| (4) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. juuni 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega, (4) parandatud väljaandes ELT L 196, 21.7.2016, lk 56. |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. juuni 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega, (4) parandatud väljaandes ELT L 196, 21.7.2016, lk 56.

| (5) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/104, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave (5). |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/104, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave (5).

| (6) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/751, millega muudetakse delegeeritud määruseid (EL) 2015/2205, (EL) 2016/592 ja (EL) 2016/1178 seoses kliiringukohustuse jõustumise kuupäevaga börsiväliste tuletisinstrumentidega tegelevate teatavate vastaspoolte puhul (6). |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/751, millega muudetakse delegeeritud määruseid (EL) 2015/2205, (EL) 2016/592 ja (EL) 2016/1178 seoses kliiringukohustuse jõustumise kuupäevaga börsiväliste tuletisinstrumentidega tegelevate teatavate vastaspoolte puhul (6).

| (7) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/105, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (7) parandatud väljaandes ELT L 19, 25.1.2017, lk 97. |
| --- | --- |

(7)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/105, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (7) parandatud väljaandes ELT L 19, 25.1.2017, lk 97.

| (8) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti 31bc (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32015 R 1515: komisjoni 5. juuni 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1515 (ELT L 239, 15.9.2015, lk 63).“ |
| --- | --- | --- |

1)

Punkti 31bc (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012) lisatakse järgmine taane:

„—

32015 R 1515: komisjoni 5. juuni 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1515 (ELT L 239, 15.9.2015, lk 63).“

| 2) | Punkti 31bcb (komisjoni rakendusmäärus (EL) 1247/2012) tekst asendatakse järgmisega:

  „
  32012 R 1247: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 20), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32017 R 0105: komisjoni 26. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/105 (ELT L 17, 21.1.2017, lk 17), parandatud väljaandes ELT L 19, 25.1.2017, lk 17. |
| --- | --- | --- |

2)

Punkti 31bcb (komisjoni rakendusmäärus (EL) 1247/2012) tekst asendatakse järgmisega:

„
  32012 R 1247: komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 20), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32017 R 0105: komisjoni 26. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/105 (ELT L 17, 21.1.2017, lk 17), parandatud väljaandes ELT L 19, 25.1.2017, lk 17.

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud rakendusmääruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Artikli 4 lõikes 5 ja artiklis 4b asendatakse sõna „kohaldamiskuupäev“ EFTA riikide puhul sõnadega „kohaldamiskuupäev EMPs“ vastavas käändes. |
| --- | --- |

a)

Artikli 4 lõikes 5 ja artiklis 4b asendatakse sõna „kohaldamiskuupäev“ EFTA riikide puhul sõnadega „kohaldamiskuupäev EMPs“ vastavas käändes.

| b) | Artiklis 5 (EFTA riikide puhul):






  i) | sõnastatakse lõiked 1 ja 2 järgmiselt:

  „1.   Tuletislepingutest teavitamise tähtaeg on järgmine:






  a) | kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast, kui vastava tuletisinstrumentide liigi kauplemisteabehoidla on registreeritud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel enne EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Artiklis 5 (EFTA riikide puhul):

i)

sõnastatakse lõiked 1 ja 2 järgmiselt:

„1.   Tuletislepingutest teavitamise tähtaeg on järgmine:

a)

kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast, kui vastava tuletisinstrumentide liigi kauplemisteabehoidla on registreeritud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel enne EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva;

| b) | 90 päeva pärast teatava tuletisinstrumentide liigi jaoks kauplemisteabehoidla registreerimist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel, kui selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks ei ole EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeval või enne seda, kuid mitte mingil juhul varem kui kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva, määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel registreeritud ühtegi kauplemisteabehoidlat; |
| --- | --- |

b)

90 päeva pärast teatava tuletisinstrumentide liigi jaoks kauplemisteabehoidla registreerimist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel, kui selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks ei ole EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeval või enne seda, kuid mitte mingil juhul varem kui kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva, määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel registreeritud ühtegi kauplemisteabehoidlat;

| c) | kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast, kui selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks ei ole registreeritud kauplemisteabehoidlat määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva. Teatamiskohustus algab kõnealusel kuupäeval ja lepingutest teatatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 ESMA-le, kuni selle konkreetse tuletislepingute liigi jaoks registreeritakse kauplemisteabehoidla.“; |
| --- | --- |

c)

kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäevast, kui selle konkreetse tuletisinstrumentide liigi jaoks ei ole registreeritud kauplemisteabehoidlat määruse (EL) nr 648/2012 artikli 55 alusel kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 112/2018 jõustumise kuupäeva. Teatamiskohustus algab kõnealusel kuupäeval ja lepingutest teatatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 ESMA-le, kuni selle konkreetse tuletislepingute liigi jaoks registreeritakse kauplemisteabehoidla.“;

| ii) | asendatakse lõigetes 3 ja 4 sõnad „16. august 2012“ sõnadega „1. juuli 2017“ vastavas käändes.“ |
| --- | --- |

ii)

asendatakse lõigetes 3 ja 4 sõnad „16. august 2012“ sõnadega „1. juuli 2017“ vastavas käändes.“

| 3) | Punkti 31bce (komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 148/2013) järele lisatakse järgmine tekst, mis jõustub üheksa kuud pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva:

  „, muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32017 R 0104: komisjoni 19. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/104 (ELT L 17, 21.1.2017, lk 1).“ |
| --- | --- | --- |

3)

Punkti 31bce (komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 148/2013) järele lisatakse järgmine tekst, mis jõustub üheksa kuud pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva:

„, muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32017 R 0104: komisjoni 19. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/104 (ELT L 17, 21.1.2017, lk 1).“

32017 R 0104

| 4) | Punkti 31bco (komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 667/2014) järele lisatakse järgmine tekst:






  „31bcp. | 32015 R 2205: komisjoni 6. augusti 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2205, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 314, 1.12.2015, lk 13), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32017 R 0751: komisjoni 16 märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/751 (ELT L 113, 29.4.2017, lk 15). |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Punkti 31bco (komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 667/2014) järele lisatakse järgmine tekst:

„31bcp.

32015 R 2205: komisjoni 6. augusti 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2205, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 314, 1.12.2015, lk 13), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

32015 R 2205

—

32017 R 0751: komisjoni 16 märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/751 (ELT L 113, 29.4.2017, lk 15).

32017 R 0751

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Artikli 2 lõike 1 punktis b asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „perioodil jaanuar, veebruar ja märts 2016“ sõnadega „EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise aasta jaanuaris, veebruaris ja märtsis“. |
| --- | --- |

a)

Artikli 2 lõike 1 punktis b asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „perioodil jaanuar, veebruar ja märts 2016“ sõnadega „EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise aasta jaanuaris, veebruaris ja märtsis“.

| b) | Artiklis 3:






  i) | sõnastatakse lõike 1 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „Lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvate lepingute puhul jõustub kliiringukohustus järgmistel kuupäevadel:






  a) | kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 1. kategooriasse; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Artiklis 3:

i)

sõnastatakse lõike 1 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvate lepingute puhul jõustub kliiringukohustus järgmistel kuupäevadel:

a)

kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 1. kategooriasse;

| b) | üks aasta pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 2. kategooriasse; |
| --- | --- |

b)

üks aasta pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 2. kategooriasse;

| c) | 21. juunil 2019, kui vastaspool kuulub 3. kategooriasse; |
| --- | --- |

c)

21. juunil 2019, kui vastaspool kuulub 3. kategooriasse;

| d) | kaks aastat pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 4. kategooriasse.“; |
| --- | --- |

d)

kaks aastat pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 4. kategooriasse.“;

| ii) | lisatakse lõike 1 teises lõigus sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud vastaspool“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse lõike 1 teises lõigus sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud vastaspool“;

| iii) | sõnastatakse lõike 2 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c jõustuvad lisas sätestatud tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvad lepingud, mille on sõlminud muud kui 4. kategooriasse kuuluvad vastaspooled, kes kuuluvad samasse gruppi ning kellest üks on asutatud kolmandas riigis ja teine EMPs, järgmistel kuupäevadel:






  a) | kaks aastat pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui EMPs ei kohaldata määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid, või |
| --- | --- | --- |

iii)

sõnastatakse lõike 2 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c jõustuvad lisas sätestatud tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvad lepingud, mille on sõlminud muud kui 4. kategooriasse kuuluvad vastaspooled, kes kuuluvad samasse gruppi ning kellest üks on asutatud kolmandas riigis ja teine EMPs, järgmistel kuupäevadel:

a)

kaks aastat pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui EMPs ei kohaldata määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid, või

| b) | hilisemal kahest järgmisest kuupäevast, kui EMPs kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid:






  i) | 60 päeva pärast seda, kui jõustub EMP ühiskomitee otsus, mis sisaldab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid; |
| --- | --- | --- |

b)

hilisemal kahest järgmisest kuupäevast, kui EMPs kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid:

i)

60 päeva pärast seda, kui jõustub EMP ühiskomitee otsus, mis sisaldab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid;

| ii) | kuupäev, mil lõike 1 kohaselt jõustub kliiringukohustus.“ |
| --- | --- |

ii)

kuupäev, mil lõike 1 kohaselt jõustub kliiringukohustus.“

| c) | Artiklis 4:






  i) | asendatakse lõikes 1 EFTA riikide puhul sõnad „21. veebruari 2016“ sõnadega „kahte kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva“; |
| --- | --- | --- |

c)

Artiklis 4:

i)

asendatakse lõikes 1 EFTA riikide puhul sõnad „21. veebruari 2016“ sõnadega „kahte kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva“;

| ii) | asendatakse lõikes 2 EFTA riikide puhul sõnad „21. maid 2016“ sõnadega „viit kuud jooksul pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva“; |
| --- | --- |

ii)

asendatakse lõikes 2 EFTA riikide puhul sõnad „21. maid 2016“ sõnadega „viit kuud jooksul pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva“;

| iii) | lisatakse lõikes 4 sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat finantssektori vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud finantssektori vastaspool“. |
| --- | --- |

iii)

lisatakse lõikes 4 sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat finantssektori vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud finantssektori vastaspool“.

| 31bcq. | 32016 R 0592: komisjoni 1. märtsi 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/592, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 103, 19.4.2016, lk 5), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32017 R 0751: komisjoni 16 märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/751 (ELT L 113, 29.4.2017, lk 15). |
| --- | --- | --- |

31bcq.

32016 R 0592: komisjoni 1. märtsi 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/592, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 103, 19.4.2016, lk 5), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

32016 R 0592

—

32017 R 0751: komisjoni 16 märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/751 (ELT L 113, 29.4.2017, lk 15).

32017 R 0751

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Artikli 2 lõike 1 punktis b asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „perioodil jaanuar, veebruar ja märts 2016“ sõnadega „EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise aasta jaanuaris, veebruaris ja märtsis“. |
| --- | --- |

a)

Artikli 2 lõike 1 punktis b asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „perioodil jaanuar, veebruar ja märts 2016“ sõnadega „EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise aasta jaanuaris, veebruaris ja märtsis“.

| b) | Artiklis 3:






  i) | sõnastatakse lõike 1 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „Lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvate lepingute puhul jõustub kliiringukohustus järgmistel kuupäevadel:






  a) | üks aasta pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 1. kategooriasse; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Artiklis 3:

i)

sõnastatakse lõike 1 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvate lepingute puhul jõustub kliiringukohustus järgmistel kuupäevadel:

a)

üks aasta pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 1. kategooriasse;

| b) | kaheksateist kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 2. kategooriasse; |
| --- | --- |

b)

kaheksateist kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 2. kategooriasse;

| c) | 21. juunil 2019, kui vastaspool kuulub 3. kategooriasse; |
| --- | --- |

c)

21. juunil 2019, kui vastaspool kuulub 3. kategooriasse;

| d) | kolmkümmend üheksa kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 4. kategooriasse.“; |
| --- | --- |

d)

kolmkümmend üheksa kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 4. kategooriasse.“;

| ii) | lisatakse lõike 1 teises lõigus sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud vastaspool“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse lõike 1 teises lõigus sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud vastaspool“;

| iii) | sõnastatakse lõike 2 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c jõustuvad lisas sätestatud tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvad lepingud, mille on sõlminud muud kui 4. kategooriasse kuuluvad vastaspooled, kes kuuluvad samasse gruppi ning kellest üks on asutatud kolmandas riigis ja teine EMPs, järgmistel kuupäevadel:






  a) | kolmkümmend üheksa kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui EMPs ei kohaldata määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid, või |
| --- | --- | --- |

iii)

sõnastatakse lõike 2 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c jõustuvad lisas sätestatud tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvad lepingud, mille on sõlminud muud kui 4. kategooriasse kuuluvad vastaspooled, kes kuuluvad samasse gruppi ning kellest üks on asutatud kolmandas riigis ja teine EMPs, järgmistel kuupäevadel:

a)

kolmkümmend üheksa kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui EMPs ei kohaldata määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid, või

| b) | hilisemal kahest järgmisest kuupäevast, kui EMPs kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid:






  i) | 60 päeva pärast seda, kui jõustub EMP ühiskomitee otsus, mis sisaldab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid; |
| --- | --- | --- |

b)

hilisemal kahest järgmisest kuupäevast, kui EMPs kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid:

i)

60 päeva pärast seda, kui jõustub EMP ühiskomitee otsus, mis sisaldab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast otsust, mis hõlmab käesoleva määruse lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid;

| ii) | kuupäev, mil lõike 1 kohaselt jõustub kliiringukohustus.“ |
| --- | --- |

ii)

kuupäev, mil lõike 1 kohaselt jõustub kliiringukohustus.“

| c) | Artiklis 4:






  i) | asendatakse lõigetes 1 ja 2 EFTA riikide puhul sõnad „9. oktoober 2016“ sõnadega „viis kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva“; |
| --- | --- | --- |

c)

Artiklis 4:

i)

asendatakse lõigetes 1 ja 2 EFTA riikide puhul sõnad „9. oktoober 2016“ sõnadega „viis kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva“;

| ii) | lisatakse lõikes 4 sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat finantssektori vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud finantssektori vastaspool“. |
| --- | --- |

ii)

lisatakse lõikes 4 sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat finantssektori vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud finantssektori vastaspool“.

| 31bcr. | 32016 R 1178: komisjoni 10. juuni 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 195, 20.7.2016, lk 3), mida on parandatud väljaandes ELT L 196, 21.7.2016, lk 56, ja muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32017 R 0751: komisjoni 16 märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/751 (ELT L 113, 29.4.2017, lk 15). |
| --- | --- | --- |

31bcr.

32016 R 1178: komisjoni 10. juuni 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 195, 20.7.2016, lk 3), mida on parandatud väljaandes ELT L 196, 21.7.2016, lk 56, ja muudetud järgmise õigusaktiga:

32016 R 1178

—

32017 R 0751: komisjoni 16 märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/751 (ELT L 113, 29.4.2017, lk 15).

32017 R 0751

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Artikli 2 lõike 1 punktis b asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „perioodil jaanuar, veebruar ja märts 2016“ sõnadega „EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise aasta jaanuaris, veebruaris ja märtsis“. |
| --- | --- |

a)

Artikli 2 lõike 1 punktis b asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „perioodil jaanuar, veebruar ja märts 2016“ sõnadega „EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise aasta jaanuaris, veebruaris ja märtsis“.

| b) | Artiklis 3:






  i) | sõnastatakse lõike 1 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „I lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvate lepingute puhul jõustub kliiringukohustus järgmistel kuupäevadel:






  a) | kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 1. kategooriasse; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Artiklis 3:

i)

sõnastatakse lõike 1 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

„I lisas sätestatud börsiväliste tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvate lepingute puhul jõustub kliiringukohustus järgmistel kuupäevadel:

a)

kuus kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 1. kategooriasse;

| b) | üks aasta pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 2. kategooriasse; |
| --- | --- |

b)

üks aasta pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 2. kategooriasse;

| c) | 21. juunil 2019, kui vastaspool kuulub 3. kategooriasse; |
| --- | --- |

c)

21. juunil 2019, kui vastaspool kuulub 3. kategooriasse;

| d) | kaks aastat pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 4. kategooriasse.“; |
| --- | --- |

d)

kaks aastat pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui vastaspool kuulub 4. kategooriasse.“;

| ii) | lisatakse lõike 1 teises lõigus sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud vastaspool“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse lõike 1 teises lõigus sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud vastaspool“;

| iii) | sõnastatakse lõike 2 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c jõustuvad I lisas sätestatud tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvad lepingud, mille on sõlminud muud kui 4. kategooriasse kuuluvad vastaspooled, kes kuuluvad samasse gruppi ning kellest üks on asutatud kolmandas riigis ja teine EMPs, järgmistel kuupäevadel:






  a) | kaks aastat pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui EMPs ei kohaldata määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse I lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid, või |
| --- | --- | --- |

iii)

sõnastatakse lõike 2 esimene lõik EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c jõustuvad I lisas sätestatud tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvad lepingud, mille on sõlminud muud kui 4. kategooriasse kuuluvad vastaspooled, kes kuuluvad samasse gruppi ning kellest üks on asutatud kolmandas riigis ja teine EMPs, järgmistel kuupäevadel:

a)

kaks aastat pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva, kui EMPs ei kohaldata määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruse I lisas sätestatud börsiväliseid tuletislepinguid, või

| b) | hilisemal kahest järgmisest kuupäevast, kui EMPs kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruseI lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid:






  i) | 60 päeva pärast seda, kui jõustub EMP ühiskomitee otsus, mis sisaldab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast otsust, mis hõlmab käesoleva määruse I lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid; |
| --- | --- | --- |

b)

hilisemal kahest järgmisest kuupäevast, kui EMPs kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud samaväärsust kinnitavat otsust, mis hõlmab käesoleva määruseI lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid:

i)

60 päeva pärast seda, kui jõustub EMP ühiskomitee otsus, mis sisaldab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 kohaldamise eesmärgil asjaomase kolmanda riigiga seoses vastu võetud nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 kohast otsust, mis hõlmab käesoleva määruse I lisas osutatud börsiväliseid tuletislepinguid;

| ii) | kuupäev, mil lõike 1 kohaselt jõustub kliiringukohustus.“ |
| --- | --- |

ii)

kuupäev, mil lõike 1 kohaselt jõustub kliiringukohustus.“

| c) | Artiklis 4:






  i) | asendatakse lõigetes 1 ja 2 EFTA riikide puhul sõnad „9. oktoobrit 2016“ sõnadega „kahte kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva“; |
| --- | --- | --- |

c)

Artiklis 4:

i)

asendatakse lõigetes 1 ja 2 EFTA riikide puhul sõnad „9. oktoobrit 2016“ sõnadega „kahte kuud pärast EMP ühiskomitee 31. mai 2018. aasta otsuse nr 113/2018 jõustumise kuupäeva“;

| ii) | lisatakse lõikes 4 sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat finantssektori vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud finantssektori vastaspool“.“ |
| --- | --- |

ii)

lisatakse lõikes 4 sõnade „kaks erinevatesse vastaspoolte kategooriatesse kuuluvat finantssektori vastaspoolt“ järele sõnad „või üks EFTA riigis ja üks ELi liikmesriigis asutatud finantssektori vastaspool“.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruste (EL) 2015/1515, (EU) 2015/2205, (EL) 2016/592, (EL) 2016/1178, parandatud väljaandes ELT L 196, 21.7.2016, lk 56, (EL) 2017/104 ja (EL) 2017/751 ning rakendusmääruse (EL) 2017/105, parandatud väljaandes ELT L 19, 25.1.2017, lk 97, islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. juunil 2018, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 31. mai 2018

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

Claude MAERTEN

---

(1)  
  ELT L 239, 15.9.2015, lk 63.

1

(2)  
  ELT L 314, 1.12.2015, lk 13.

2

(3)  
  ELT L 103, 19.4.2016, lk 5.

3

(4)  
  ELT L 195, 20.7.2016, lk 3.

4

(5)  
  ELT L 17, 21.1.2017, lk 1.

5

(6)  
  ELT L 113, 29.4.2017, lk 15.

6

(7)  
  ELT L 17, 21.1.2017, lk 17.

7

(*1)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

*1

---