# Az Európai Unió L 175/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 175 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. június 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 175

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. június 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1096 határozata (2019. június 25.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1097 rendelete (2019. június 26.) az (EU) 2019/124 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1098 végrehajtási rendelete (2019. június 26.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1099 végrehajtási rendelete (2019. június 27.) a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 412/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1100 végrehajtási rendelete (2019. június 27.) a dezmedifam hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1101 végrehajtási rendelete (2019. június 27.) a tolklofosz-metil hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 20 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1102 rendelete (2019. június 27.) a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek annak I. és IV. melléklete kiigazítása céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 25 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1103 végrehajtási rendelete (2019. június 27.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról | 31 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1104 határozata (2019. június 25.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 határozat módosításáról | 33 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1105 határozata (2019. június 25.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről | 35 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1106 határozata (2019. június 25.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről | 36 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1107 határozata (2019. június 25.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről | 37 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2019/1108 határozata (2019. június 27.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról | 38 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1109 végrehajtási határozata (2019. június 27.) az Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból származó, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű hegesztett csövek és üreges profilok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1110 végrehajtási határozata (2019. június 27.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 4976. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 52 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2019/1096 határozata (2019. június 25.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

1

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2019/1097 rendelete (2019. június 26.) az (EU) 2019/124 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

3

*

A Bizottság (EU) 2019/1098 végrehajtási rendelete (2019. június 26.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

11

*

A Bizottság (EU) 2019/1099 végrehajtási rendelete (2019. június 27.) a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 412/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról

14

*

A Bizottság (EU) 2019/1100 végrehajtási rendelete (2019. június 27.) a dezmedifam hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

17

*

A Bizottság (EU) 2019/1101 végrehajtási rendelete (2019. június 27.) a tolklofosz-metil hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

20

*

A Bizottság (EU) 2019/1102 rendelete (2019. június 27.) a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek annak I. és IV. melléklete kiigazítása céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

25

*

A Bizottság (EU) 2019/1103 végrehajtási rendelete (2019. június 27.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

31

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2019/1104 határozata (2019. június 25.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 határozat módosításáról

33

*

A Tanács (EU) 2019/1105 határozata (2019. június 25.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

35

*

A Tanács (EU) 2019/1106 határozata (2019. június 25.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

36

*

A Tanács (EU) 2019/1107 határozata (2019. június 25.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

37

*

A Tanács (KKBP) 2019/1108 határozata (2019. június 27.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról

38

*

A Bizottság (EU) 2019/1109 végrehajtási határozata (2019. június 27.) az Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból származó, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű hegesztett csövek és üreges profilok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

39

*

A Bizottság (EU) 2019/1110 végrehajtási határozata (2019. június 27.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2019) 4976. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2019) 4976. számú dokumentummal történt)

1

52

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a tagállami versenyhatóságok helyzetének a hatékonyabb jogérvényesítés céljából történő megerősítéséről és a belső piac megfelelő működésének biztosításáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2019/1 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 11., 2019.1.14. ) | 83 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a tagállami versenyhatóságok helyzetének a hatékonyabb jogérvényesítés céljából történő megerősítéséről és a belső piac megfelelő működésének biztosításáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2019/1 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 11., 2019.1.14. )

( HL L 11., 2019.1.14. )

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/1

---

A TANÁCS (EU) 2019/1096 HATÁROZATA

(2019. június 25.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 2007. április 23-án a Tanács felhatalmazást adott a Bizottságnak arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) tagállamaival egy szabadkereskedelmi megállapodásról. A felhatalmazás megnyitotta az utat a kétoldalú tárgyalások előtt. |
| --- | --- |

(1)

2007. április 23-án a Tanács felhatalmazást adott a Bizottságnak arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) tagállamaival egy szabadkereskedelmi megállapodásról. A felhatalmazás megnyitotta az utat a kétoldalú tárgyalások előtt.

| (2) | 2009. december 22-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kétoldalú szabadkereskedelmi tárgyalásokat folytasson az egyes ASEAN-tagállamokkal. 2012 júniusában a Bizottság szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló kétoldalú tárgyalásokat indított Vietnammal, amelyeket a meglévő tárgyalási irányelvekkel összhangban kellett lefolytatni. |
| --- | --- |

(2)

2009. december 22-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kétoldalú szabadkereskedelmi tárgyalásokat folytasson az egyes ASEAN-tagállamokkal. 2012 júniusában a Bizottság szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló kétoldalú tárgyalásokat indított Vietnammal, amelyeket a meglévő tárgyalási irányelvekkel összhangban kellett lefolytatni.

| (3) | 2013. október 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kiterjessze az ASEAN-országokkal folyamatban lévő kétoldalú tárgyalásokat a beruházásvédelemre is. |
| --- | --- |

(3)

2013. október 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kiterjessze az ASEAN-országokkal folyamatban lévő kétoldalú tárgyalásokat a beruházásvédelemre is.

| (4) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről szóló tárgyalások lezárultak. |
| --- | --- |

(4)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről szóló tárgyalások lezárultak.

| (5) | A megállapodást – figyelemmel annak egy későbbi időpontban való megkötésére – az Unió nevében alá kell írni, |
| --- | --- |

(5)

A megállapodást – figyelemmel annak egy későbbi időpontban való megkötésére – az Unió nevében alá kell írni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács engedélyezi az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírását, figyelemmel az említett megállapodás (1) megkötésére.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. június 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. ANTON

---

(1)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.

1

---

RENDELETEK

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/3

---

A TANÁCS (EU) 2019/1097 RENDELETE

(2019. június 26.)

az (EU) 2019/124 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet (1) meghatározza az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó 2019. évre vonatkozó halászati lehetőségeket. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet (1) meghatározza az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó 2019. évre vonatkozó halászati lehetőségeket.

| (2) | A nyugati vizekre vonatkozó többéves terv (2), amely 2019. március 26-án lépett hatályba, hatályon kívül helyezte a déli szürke tőkehalra és a norvég homárra vonatkozó helyreállítási tervet (3). Az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet IIA. mellékletében szereplő halászati erőkifejtési korlátok az említett helyreállítási tervnek megfelelően kerültek meghatározásra. Az érintett állományokkal való gazdálkodás a nyugati vizekre vonatkozó többéves terv rendelkezéseivel összhangban, fogási korlátok meghatározásával fog történni abból a célból, hogy elérhető legyen a halászati mortalitásnak a maximális fenntartható hozam (FMFH) tartományaival összhangban lévő célértéke, ezért az említett állományokra halászó flották vonatkozásában a továbbiakban már nem szükséges halászatierőkifejtés-korlátokat megállapítani. Az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet IIA. mellékletét ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(2)

A nyugati vizekre vonatkozó többéves terv (2), amely 2019. március 26-án lépett hatályba, hatályon kívül helyezte a déli szürke tőkehalra és a norvég homárra vonatkozó helyreállítási tervet (3). Az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet IIA. mellékletében szereplő halászati erőkifejtési korlátok az említett helyreállítási tervnek megfelelően kerültek meghatározásra. Az érintett állományokkal való gazdálkodás a nyugati vizekre vonatkozó többéves terv rendelkezéseivel összhangban, fogási korlátok meghatározásával fog történni abból a célból, hogy elérhető legyen a halászati mortalitásnak a maximális fenntartható hozam (FMFH) tartományaival összhangban lévő célértéke, ezért az említett állományokra halászó flották vonatkozásában a továbbiakban már nem szükséges halászatierőkifejtés-korlátokat megállapítani. Az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet IIA. mellékletét ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (3) | Tudományos szakvéleményében a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) halászatának teljes körű betiltását javasolja az ICES 7a körzetben (Ír-tenger). Az említett állomány tekintetében a 2019. évi járulékos fogásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiség (a továbbiakban: a TAC) úgy került meghatározásra, hogy megfelelő egyensúly legyen teremthető egyrészt a halászat folytatása (tekintettel a potenciálisan súlyos társadalmi-gazdasági következményekre), másrészt pedig az említett állományok vonatkozásában a jó biológiai állapot elérésének szükségessége között, azt is figyelembe véve, hogy a vegyes halászatban nehéz valamennyi állományt az FMFH szintjén egyidejűleg halászni. Az ICES aktualizált tudományos elemzése vizsgálta a vékonybajszú tőkehal ICES 7a körzetben élő állományának állapotát, valamint azt a jelenséget, hogy más fajokra irányuló halászati tevékenységekben elkerülhetetlen a vékonybajszú tőkehal járulékos fogása, így a status quo fenntartásán alapuló forgatókönyvet javasolt, és az ennek megfelelő fogásmennyiséget 1 385 tonnára becsülte. E tudományos elemzés alapján módosítani kell a TAC-ot, hogy tükrözze azt a mennyiséget, amely egyrészt a lehető legkisebbre csökkenti a halászat korai betiltásának kockázatát, másrészt pedig lehetővé teszi a szaporodóképes állomány biomasszájának további gyarapodását. A TAC szintjét úgy kell meghatározni, hogy ne növekedjen az említett állományok mortalitása, valamint hogy a TAC ösztönözze a szelektivitás fokozását és a fogások elkerülését. |
| --- | --- |

(3)

Tudományos szakvéleményében a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) halászatának teljes körű betiltását javasolja az ICES 7a körzetben (Ír-tenger). Az említett állomány tekintetében a 2019. évi járulékos fogásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiség (a továbbiakban: a TAC) úgy került meghatározásra, hogy megfelelő egyensúly legyen teremthető egyrészt a halászat folytatása (tekintettel a potenciálisan súlyos társadalmi-gazdasági következményekre), másrészt pedig az említett állományok vonatkozásában a jó biológiai állapot elérésének szükségessége között, azt is figyelembe véve, hogy a vegyes halászatban nehéz valamennyi állományt az FMFH szintjén egyidejűleg halászni. Az ICES aktualizált tudományos elemzése vizsgálta a vékonybajszú tőkehal ICES 7a körzetben élő állományának állapotát, valamint azt a jelenséget, hogy más fajokra irányuló halászati tevékenységekben elkerülhetetlen a vékonybajszú tőkehal járulékos fogása, így a status quo fenntartásán alapuló forgatókönyvet javasolt, és az ennek megfelelő fogásmennyiséget 1 385 tonnára becsülte. E tudományos elemzés alapján módosítani kell a TAC-ot, hogy tükrözze azt a mennyiséget, amely egyrészt a lehető legkisebbre csökkenti a halászat korai betiltásának kockázatát, másrészt pedig lehetővé teszi a szaporodóképes állomány biomasszájának további gyarapodását. A TAC szintjét úgy kell meghatározni, hogy ne növekedjen az említett állományok mortalitása, valamint hogy a TAC ösztönözze a szelektivitás fokozását és a fogások elkerülését.

| (4) | Az érintett tagállamok 2018 decemberében megállapodtak abban, hogy együttműködnek az északnyugati vizekkel foglalkozó tagállami csoportban, és szoros kapcsolatot alakítanak ki az északnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel egy, a járulékos fogások csökkentésére irányuló többéves terv kidolgozása érdekében. E tervnek biztosítania kell, hogy a szóban forgó öt állomány járulékos fogásai csökkenjenek a szelektivitásra vagy a fogások elkerülésére irányuló intézkedések révén; ezen állományok közé tartozik a vékonybajszú tőkehal ír-tengeri állománya, amelyre vonatkozóan az ICES szakvéleményében teljes körű halászati tilalmat javasolt 2019-re. A Bizottság jelezte, hogy elő kívánja terjeszteni e tervet a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2019 júliusában tartandó plenáris ülésén a terv hatékonyságának értékelése céljából. Arra az esetre, ha a HTMGB értékelése szerint a járulékos fogások csökkentésére vonatkozó terv várhatóan nem éri el a kívánt hatást, nevezetesen a járulékos fogások által előidézett halászati mortalitás csökkenését, a Bizottság jelezte, hogy az érintett állományok halászati mortalitásának csökkentése érdekében fontolóra veszi alternatív intézkedések meghozatalát. |
| --- | --- |

(4)

Az érintett tagállamok 2018 decemberében megállapodtak abban, hogy együttműködnek az északnyugati vizekkel foglalkozó tagállami csoportban, és szoros kapcsolatot alakítanak ki az északnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel egy, a járulékos fogások csökkentésére irányuló többéves terv kidolgozása érdekében. E tervnek biztosítania kell, hogy a szóban forgó öt állomány járulékos fogásai csökkenjenek a szelektivitásra vagy a fogások elkerülésére irányuló intézkedések révén; ezen állományok közé tartozik a vékonybajszú tőkehal ír-tengeri állománya, amelyre vonatkozóan az ICES szakvéleményében teljes körű halászati tilalmat javasolt 2019-re. A Bizottság jelezte, hogy elő kívánja terjeszteni e tervet a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2019 júliusában tartandó plenáris ülésén a terv hatékonyságának értékelése céljából. Arra az esetre, ha a HTMGB értékelése szerint a járulékos fogások csökkentésére vonatkozó terv várhatóan nem éri el a kívánt hatást, nevezetesen a járulékos fogások által előidézett halászati mortalitás csökkenését, a Bizottság jelezte, hogy az érintett állományok halászati mortalitásának csökkentése érdekében fontolóra veszi alternatív intézkedések meghozatalát.

| (5) | Az ICES 2019. március 28-i szakvéleménye szerint a norvég homárnak (Nephrops norvegicus) az ICES 8c körzet 31. funkcionális egységében ejtett fogásai a 2019. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakban nem haladhatják meg a 0,7 tonnát. Az ICES 8c körzet 31. funkcionális egységében élő norvég homárra vonatkozó halászati lehetőségeket ennek megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

(5)

Az ICES 2019. március 28-i szakvéleménye szerint a norvég homárnak (Nephrops norvegicus) az ICES 8c körzet 31. funkcionális egységében ejtett fogásai a 2019. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakban nem haladhatják meg a 0,7 tonnát. Az ICES 8c körzet 31. funkcionális egységében élő norvég homárra vonatkozó halászati lehetőségeket ennek megfelelően kell meghatározni.

| (6) | Az ICES 2019. március 28-án szakvéleményt adott ki a norvég garnélának (Pandalus borealis) az ICES 3a és 4a körzet keleti részéből (Skagerrak és Kattegat területe, valamint az Északi-tenger északi része a Norvég-ároknál) származó fogásaira vonatkozóan. E szakvélemény alapján és a Norvégiával folytatott konzultációkat követően az ICES 3a körzet tekintetében a norvég garnélára vonatkozó uniós kvótát az FMFH -nak megfelelően helyénvaló 2 304 tonnában megállapítani. |
| --- | --- |

(6)

Az ICES 2019. március 28-án szakvéleményt adott ki a norvég garnélának (Pandalus borealis) az ICES 3a és 4a körzet keleti részéből (Skagerrak és Kattegat területe, valamint az Északi-tenger északi része a Norvég-ároknál) származó fogásaira vonatkozóan. E szakvélemény alapján és a Norvégiával folytatott konzultációkat követően az ICES 3a körzet tekintetében a norvég garnélára vonatkozó uniós kvótát az FMFH -nak megfelelően helyénvaló 2 304 tonnában megállapítani.

| (7) | Az ICES 2019. február 22-én aktualizált szakvéleményt bocsátott ki a fekete tőkehal (Pollachius virens) Északi-tengeren ejtett fogásaira vonatkozóan. E szakvélemény alapján és a Norvégiával folytatott konzultációkat követően az FMFH -nak megfelelően módosítani kell a fekete tőkehalra vonatkozó TAC-ot. |
| --- | --- |

(7)

Az ICES 2019. február 22-én aktualizált szakvéleményt bocsátott ki a fekete tőkehal (Pollachius virens) Északi-tengeren ejtett fogásaira vonatkozóan. E szakvélemény alapján és a Norvégiával folytatott konzultációkat követően az FMFH -nak megfelelően módosítani kell a fekete tőkehalra vonatkozó TAC-ot.

| (8) | Az ICES 2019. április 12-én kiadott szakvéleménye szerint a sprattnak (Sprattus sprattus) a 3a körzetben (Skagerrak és Kattegat) és az ICES 4 alterületen (Északi-tenger) ejtett fogásai a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakban nem haladhatják meg a 138 726 tonnát. A 3a körzet tekintetében a sprattra vonatkozó TAC 26 624 tonnában került megállapításra. Az ICES 2a körzet és 4 alterület uniós vizei tekintetében a sprattra vonatkozó halászati lehetőségeket az ICES 3a körzetre vonatkozóan már megállapított TAC figyelembevételével és az FMFH-val összhangban kell meghatározni. A halászati lehetőségek maradéktalan kihasználásának biztosítása érdekében a spratt tekintetében helyénvaló körzetek közötti rugalmasságot bevezetni az ICES 3a körzetből az ICES 2a körzet és 4 alterület irányába. |
| --- | --- |

(8)

Az ICES 2019. április 12-én kiadott szakvéleménye szerint a sprattnak (Sprattus sprattus) a 3a körzetben (Skagerrak és Kattegat) és az ICES 4 alterületen (Északi-tenger) ejtett fogásai a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakban nem haladhatják meg a 138 726 tonnát. A 3a körzet tekintetében a sprattra vonatkozó TAC 26 624 tonnában került megállapításra. Az ICES 2a körzet és 4 alterület uniós vizei tekintetében a sprattra vonatkozó halászati lehetőségeket az ICES 3a körzetre vonatkozóan már megállapított TAC figyelembevételével és az FMFH-val összhangban kell meghatározni. A halászati lehetőségek maradéktalan kihasználásának biztosítása érdekében a spratt tekintetében helyénvaló körzetek közötti rugalmasságot bevezetni az ICES 3a körzetből az ICES 2a körzet és 4 alterület irányába.

| (9) | A szardellának (Engraulis encrasicolus) az ICES 9 és 10 alterületen és a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) 34.1.1 övezete uniós vizein élő állományára vonatkozó TAC a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra az ezen időszakra vonatkozó tudományos szakvélemény megérkezéséig nullában került megállapításra. Az ICES az ezen állományra vonatkozó szakvéleményét csak 2019. június végén teszi közzé, a halászat azonban a nyári időszak alatt is folyik majd. Annak érdekében, hogy a halászati tevékenységet addig is folytatni lehessen, amíg a TAC a legfrissebb tudományos szakvélemény alapján megállapításra nem kerül, a 2018 harmadik negyedévében ejtett fogások alapján 4 902 tonna mennyiségben ideiglenes TAC-ot kell meghatározni. Ez a TAC később módosításra kerül majd az ICES tudományos szakvéleménye alapján. |
| --- | --- |

(9)

A szardellának (Engraulis encrasicolus) az ICES 9 és 10 alterületen és a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) 34.1.1 övezete uniós vizein élő állományára vonatkozó TAC a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra az ezen időszakra vonatkozó tudományos szakvélemény megérkezéséig nullában került megállapításra. Az ICES az ezen állományra vonatkozó szakvéleményét csak 2019. június végén teszi közzé, a halászat azonban a nyári időszak alatt is folyik majd. Annak érdekében, hogy a halászati tevékenységet addig is folytatni lehessen, amíg a TAC a legfrissebb tudományos szakvélemény alapján megállapításra nem kerül, a 2018 harmadik negyedévében ejtett fogások alapján 4 902 tonna mennyiségben ideiglenes TAC-ot kell meghatározni. Ez a TAC később módosításra kerül majd az ICES tudományos szakvéleménye alapján.

| (10) | Az északi-tengeri tagállamok csoportjának közös ajánlása alapján a Bizottság 2019. március 13-án elfogadta az (EU) 2019/906 felhatalmazáson alapuló rendeletet (4). Az említett rendelet módosítja a kirakodási kötelezettségre vonatkozóan az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjában foglalt de minimis kivételeket a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal (Gadus morhua) tekintetében, mivel e fajok esetében nagyobb mennyiségű nem szándékos fogás a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozik majd, az alól nem élvez többé mentességet. Ezért a vonatkozó TAC-okat indokolt e változásoknak megfelelően módosítani, és azokat a jövőben is az FMFH-val összhangban kell megállapítani. Az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (6) 5. cikkének megfelelően a tagállamoknak gondoskodniuk kell a kirakodási kötelezettség tiszteletben tartásának hatékony ellenőrzéséről, hogy megelőzzék ezzel a halászati tevékenység által az érintett állományokra gyakorolt nyomás erősödését. |
| --- | --- |

(10)

Az északi-tengeri tagállamok csoportjának közös ajánlása alapján a Bizottság 2019. március 13-án elfogadta az (EU) 2019/906 felhatalmazáson alapuló rendeletet (4). Az említett rendelet módosítja a kirakodási kötelezettségre vonatkozóan az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjában foglalt de minimis kivételeket a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal (Gadus morhua) tekintetében, mivel e fajok esetében nagyobb mennyiségű nem szándékos fogás a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozik majd, az alól nem élvez többé mentességet. Ezért a vonatkozó TAC-okat indokolt e változásoknak megfelelően módosítani, és azokat a jövőben is az FMFH-val összhangban kell megállapítani. Az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (6) 5. cikkének megfelelően a tagállamoknak gondoskodniuk kell a kirakodási kötelezettség tiszteletben tartásának hatékony ellenőrzéséről, hogy megelőzzék ezzel a halászati tevékenység által az érintett állományokra gyakorolt nyomás erősödését.

| (11) | A 2018-ban tartott 21. rendkívüli ülésén az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) elfogadta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves állománygazdálkodási terv létrehozásáról szóló 18-02 sz. ajánlást. Az említett állománygazdálkodási terv az állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv 2018. évi létrehozása céljából a Kutatási és Statisztikai Állandó Bizottság szakvéleményét követi, mivel az állomány jelenlegi állapota már nem teszi szükségessé a kékúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási terv keretében bevezetett sürgősségi intézkedéseket (a 14-04 sz. ajánlást módosító 17-17 sz. ajánlás). Az állománygazdálkodási terv figyelembe veszi a halászeszközök és halászati technikák különböző típusainak sajátosságait. Ezért helyénvaló felülvizsgálni az erőkifejtési korlátokra és a tonhalgazdaságok maximális egyedtelepítésére vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(11)

A 2018-ban tartott 21. rendkívüli ülésén az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) elfogadta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves állománygazdálkodási terv létrehozásáról szóló 18-02 sz. ajánlást. Az említett állománygazdálkodási terv az állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv 2018. évi létrehozása céljából a Kutatási és Statisztikai Állandó Bizottság szakvéleményét követi, mivel az állomány jelenlegi állapota már nem teszi szükségessé a kékúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási terv keretében bevezetett sürgősségi intézkedéseket (a 14-04 sz. ajánlást módosító 17-17 sz. ajánlás). Az állománygazdálkodási terv figyelembe veszi a halászeszközök és halászati technikák különböző típusainak sajátosságait. Ezért helyénvaló felülvizsgálni az erőkifejtési korlátokra és a tonhalgazdaságok maximális egyedtelepítésére vonatkozó rendelkezéseket.

| (12) | Az (EU) 2019/124 rendeletben meghatározott fogási korlátok 2019. január 1-jétől alkalmazandók. Ezért indokolt előírni, hogy e rendelet fogási korlátokra vonatkozó rendelkezései is az említett naptól legyenek alkalmazandók. Az ilyen visszamenőleges alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogszerű elvárások védelmének az elvét, mivel a vonatkozó halászati lehetőségek még nincsenek kimerítve. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2019/124 rendeletben meghatározott fogási korlátok 2019. január 1-jétől alkalmazandók. Ezért indokolt előírni, hogy e rendelet fogási korlátokra vonatkozó rendelkezései is az említett naptól legyenek alkalmazandók. Az ilyen visszamenőleges alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogszerű elvárások védelmének az elvét, mivel a vonatkozó halászati lehetőségek még nincsenek kimerítve.

| (13) | Az (EU) 2019/124 rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2019/124 rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/124 rendelet a következőképpen módosul:

| a) | a 9. cikk a) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

a)

a 9. cikk a) pontját el kell hagyni;

| b) | az IA. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

b)

az IA. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul;

| c) | a IIA. mellékletet el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a IIA. mellékletet el kell hagyni;

| d) | a IV. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

d)

a IV. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2019. június 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

G.L. GAVRILESCU

---

(1)  A Tanács (EU) 2019/124 rendelete (2019. január 30.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2019. évre történő meghatározásáról (HL L 29., 2019.1.31., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/472 rendelete (2019. március 19.) a nyugati vizekben és a szomszédos vizekben halászott állományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, az (EU) 2016/1139 és az (EU) 2018/973 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 83., 2019.3.25., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2166/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a Kantábriai-tenger és az Ibériai-félsziget nyugati részének déli szürketőkehal- és norvéghomár-állományának helyreállítását célzó intézkedésekről, valamint a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK rendelet módosításáról (HL L 345., 2005.12.28., 5. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/906 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 13.) az Északi-tengeren a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2019–2021 közötti végrehajtásának részletes szabályairól szóló (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról (HL L 145., 2019.6.4., 4. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

5

(6)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

1.

| 1. | a szardellának az ICES 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket tartalmazó táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Szardella

  Engraulis encrasicolus | Övezet: | 9 és 10; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 2 344  (1) | | |
| Portugália | 2 558  (1) | | |
| Unió | 4 902  (1) | | |
| TAC | 4 902  (1) | | Elővigyázatossági TAC |

1.

a szardellának az ICES 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket tartalmazó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Szardella

Engraulis encrasicolus

Övezet:

9 és 10; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

(ANE/9/3411)

Spanyolország

2 344  (1)

Portugália

2 558  (1)

Unió

4 902  (1)

TAC

4 902  (1)

| 2. | a közönséges tőkehalnak az ICES 4 alterületen és a 2a övezet uniós vizein, valamint a 3a övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli részén folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket tartalmazó táblázat helyébe a következő táblázat lép:






  „Faj: | Közönséges tőkehal

  Gadus morhua | Övezet: | 4; a 2a övezet uniós vizei; a 3a övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 870 (2) | | |
| Dánia | 4 998  (2) | | |
| Németország | 3 169  (2) | | |
| Franciaország | 1 075  (2) | | |
| Hollandia | 2 824  (2) | | |
| Svédország | 33 (2) | | |
| Egyesült Királyság | 11 464  (2) | | |
| Unió | 24 433  (2) | | |
| Norvégia | 5 004  (3) | | |
| TAC | 29 437 | | Analitikai TAC |
| Különleges feltétel:

  Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetben: | az ICES 4 övezet norvég vizei (COD/*04N-) |
| Unió | 21 236 ”; |

2.

a közönséges tőkehalnak az ICES 4 alterületen és a 2a övezet uniós vizein, valamint a 3a övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli részén folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket tartalmazó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

Gadus morhua

Övezet:

Övezet:

4; a 2a övezet uniós vizei; a 3a övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

(COD/2A3AX4)

Belgium

870 (2)

2

Dánia

4 998  (2)

2

Németország

3 169  (2)

2

Franciaország

1 075  (2)

2

Hollandia

2 824  (2)

2

Svédország

33 (2)

2

Egyesült Királyság

11 464  (2)

2

Unió

24 433  (2)

2

Norvégia

5 004  (3)

3

TAC

29 437

Analitikai TAC

Különleges feltétel:

Különleges feltétel:

Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetben:

az ICES 4 övezet norvég vizei (COD/*04N-)

Unió

21 236 ”;

| 3. | a vékonybajszú tőkehalnak az ICES 4 alterületen és a 2a övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket tartalmazó táblázat helyébe a következő táblázat lép:






  „Faj: | Vékonybajszú tőkehal

  Merlangius merlangus | Övezet: | 4; a 2a övezet uniós vizei
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 320 | | |
| Dánia | 1 385 | | |
| Németország | 360 | | |
| Franciaország | 2 082 | | |
| Hollandia | 801 | | |
| Svédország | 3 | | |
| Egyesült Királyság | 10 012 | | |
| Unió | 14 963 | | |
| Norvégia | 1 219  (4) | | |
| TAC | 17 191 | | Analitikai TAC
  E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |
| Különleges feltétel:

  Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben: | Az ICES 4 övezet norvég vizei (WHG/*04N-) |
| Unió | 10 881 ”; |

3.

a vékonybajszú tőkehalnak az ICES 4 alterületen és a 2a övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket tartalmazó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

Merlangius merlangus

Övezet:

Övezet:

4; a 2a övezet uniós vizei

(WHG/2AC4.)

Belgium

320

Dánia

1 385

Németország

360

Franciaország

2 082

Hollandia

801

Svédország

3

Egyesült Királyság

10 012

Unió

14 963

Norvégia

1 219  (4)

4

TAC

17 191

Analitikai TAC

E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

Különleges feltétel:

Különleges feltétel:

Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben:

Az ICES 4 övezet norvég vizei (WHG/*04N-)

Unió

10 881 ”;

| 4. | a vékonybajszú tőkehalnak az ICES 7a övezetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Vékonybajszú tőkehal

  Merlangius merlangus | Övezet: | 7a
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 3 (5) | | |
| Franciaország | 43 (5) | | |
| Írország | 717 (5) | | |
| Hollandia | 1 (5) | | |
| Egyesült Királyság | 482 (5) | | |
| Unió | 1 246  (5) | | |
| TAC | 1 246  (5) | | Analitikai TAC
  E rendelet 8. cikke alkalmazandó. |

4.

a vékonybajszú tőkehalnak az ICES 7a övezetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

Merlangius merlangus

Övezet:

Övezet:

7a

(WHG/07A.)

Belgium

3 (5)

5

Franciaország

43 (5)

5

Írország

717 (5)

5

Hollandia

1 (5)

5

Egyesült Királyság

482 (5)

5

Unió

1 246  (5)

5

TAC

1 246  (5)

5

Analitikai TAC

E rendelet 8. cikke alkalmazandó.

| 5. | a norvég homárnak az ICES 8c körzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Norvég homár

  Nephrops norvegicus | Övezet: | 8c
  (NEP/08C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 2,7 (6) | | |
| Franciaország | 0,0 (6) | | |
| Unió | 2,7 (6) | | |
| TAC | 2,7 (6) | | Elővigyázatossági TAC |

5.

a norvég homárnak az ICES 8c körzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Norvég homár

Nephrops norvegicus

Nephrops norvegicus

Övezet:

Övezet:

8c

(NEP/08C.)

Spanyolország

2,7 (6)

6

Franciaország

0,0 (6)

6

Unió

2,7 (6)

6

TAC

2,7 (6)

6

Elővigyázatossági TAC

| 6. | a norvég garnélának az ICES 3a övezetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Norvég garnéla

  Pandalus borealis | Övezet: | 3a
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 1 497 | | |
| Svédország | 807 | | |
| Unió | 2 304 | | |
| TAC | 4 314 | | Analitikai TAC”; |

6.

a norvég garnélának az ICES 3a övezetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Norvég garnéla

Pandalus borealis

Pandalus borealis

Övezet:

Övezet:

3a

(PRA/03A.)

Dánia

1 497

Svédország

807

Unió

2 304

TAC

4 314

Analitikai TAC”;

| 7. | a fekete tőkehalnak az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen és a 2a körzet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Fekete tőkehal

  Pollachius virens | Övezet: | 3a és 4; a 2a övezet uniós vizei
  (POK/2C3A4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 33 | | |
| Dánia | 3 865 | | |
| Németország | 9 759 | | |
| Franciaország | 22 967 | | |
| Hollandia | 98 | | |
| Svédország | 531 | | |
| Egyesült Királyság | 7 482 | | |
| Unió | 44 735 | | |
| Norvégia | 48 879  (7) | | |
| TAC | 93 614 | | Analitikai TAC
  E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

7.

a fekete tőkehalnak az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen és a 2a körzet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Fekete tőkehal

Pollachius virens

Pollachius virens

Övezet:

Övezet:

3a és 4; a 2a övezet uniós vizei

(POK/2C3A4)

Belgium

33

Dánia

3 865

Németország

9 759

Franciaország

22 967

Hollandia

98

Svédország

531

Egyesült Királyság

7 482

Unió

44 735

Norvégia

48 879  (7)

7

TAC

93 614

Analitikai TAC

E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

| 8. | a fekete tőkehalnak az ICES 6 alterületen és az 5b, a 12 és a 14 övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Fekete tőkehal

  Pollachius virens | Övezet: | 6; az 5b, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei
  (POK/56-14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Németország | 68 | | |
| Franciaország | 4 650 | | |
| Írország | 418 | | |
| Egyesült Királyság | 3 237 | | |
| Unió | 8 773 | | |
| Norvégia | 940 (8) | | |
| TAC | 9 713 | | Analitikai TAC
  E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

8.

a fekete tőkehalnak az ICES 6 alterületen és az 5b, a 12 és a 14 övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Fekete tőkehal

Pollachius virens

Pollachius virens

Övezet:

Övezet:

6; az 5b, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei

(POK/56-14)

Németország

68

Franciaország

4 650

Írország

418

Egyesült Királyság

3 237

Unió

8 773

Norvégia

940 (8)

8

TAC

9 713

Analitikai TAC

E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

| 9. | a sprattnak a 3a övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

  Sprattus sprattus | Övezet: | A 3a övezet
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 17 840  (9)
   (10) | | |
| Németország | 37 (9)
   (10) | | |
| Svédország | 6 750  (9)
   (10) | | |
| Unió | 24 627  (9) | | |
| TAC | 26 624 | | Elővigyázatossági TAC |

9.

a sprattnak a 3a övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Övezet:

Övezet:

A 3a övezet

(SPR/03A.)

Dánia

17 840  (9)
   (10)

9

10

Németország

37 (9)
   (10)

9

10

Svédország

6 750  (9)
   (10)

9

10

Unió

24 627  (9)

9

TAC

26 624

Elővigyázatossági TAC

| 10. | a sprattnak a 2a és a 4 övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

  Sprattus sprattus | Övezet: | A 2a és 4 övezet uniós vizei
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Dánia | 91 347  (11)
   (12) | | |
| Németország | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Franciaország | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Hollandia | 1 154  (11)
   (12) | | |
| Svédország | 1 330  (11)
   (12)
   (13) | | |
| Egyesült Királyság | 3 809  (11)
   (12) | | |
| Unió | 101 102  (11)
   (12) | | |
| Norvégia | 10 000  (11) | | |
| Feröer szigetek | 1 000  (11)
   (14) | | |
| TAC | 112 102  (11) | | Analitikai TAC |

10.

a sprattnak a 2a és a 4 övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Övezet:

Övezet:

A 2a és 4 övezet uniós vizei

(SPR/2AC4-C)

Belgium

1 154  (11)
   (12)

11

12

Dánia

91 347  (11)
   (12)

11

12

Németország

1 154  (11)
   (12)

11

12

Franciaország

1 154  (11)
   (12)

11

12

Hollandia

1 154  (11)
   (12)

11

12

Svédország

1 330  (11)
   (12)
   (13)

11

12

13

Egyesült Királyság

3 809  (11)
   (12)

11

12

Unió

101 102  (11)
   (12)

11

12

Norvégia

10 000  (11)

11

Feröer szigetek

1 000  (11)
   (14)

11

14

TAC

112 102  (11)

11

Analitikai TAC

2.

| 1. | a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „Azon halászhajók maximális száma az egyes tagállamokban, amelyek számára engedélyezhető a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren történő halászata, fedélzeten való tartása, átrakása, szállítása vagy kirakodása”; |
| --- | --- |

1.

a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„Azon halászhajók maximális száma az egyes tagállamokban, amelyek számára engedélyezhető a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren történő halászata, fedélzeten való tartása, átrakása, szállítása vagy kirakodása”;

| 2. | a 4. pontban a B. táblázatot el kell hagyni; |
| --- | --- |

2.

a 4. pontban a B. táblázatot el kell hagyni;

| 3. | a 6. pontban a B. táblázat helyébe a következő szöveg lép:
  „B. táblázat
   (15)







  Kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége (tonnában) |
| --- | --- |
| Spanyolország | 6 300 |
| Olaszország | 3 764 |
| Görögország | 785 |
| Ciprus | 2 195 |
| Horvátország | 2 947 |
| Málta | 8 786 |
| Portugália | 350 |

3.

a 6. pontban a B. táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„B. táblázat
   (15)

Kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége (tonnában)

Spanyolország

6 300

Olaszország

3 764

Görögország

785

Ciprus

2 195

Horvátország

2 947

Málta

8 786

Portugália

350

---

(1)  Ez a kvóta kizárólag 2019. július 1-jétől
  2019. szeptember 30-ig halászható.”;

1

(2)  Különleges feltétel: Ennek legfeljebb 5 %-a halászható a következő övezetben: 7d (COD/*07D.).

2

(3)  Az uniós vizeken halászható. Az e kvóta szerinti fogásokat le kell vonni a TAC Norvégiára eső részéből.

3

(4)  Az uniós vizeken halászható. Az e kvóta szerinti fogásokat le kell vonni a TAC Norvégiára eső részéből.

4

(5)  Kizárólag a más fajok halászatában járulékosan kifogott vékonybajszú tőkehalra vonatkozóan. E kvóta keretében nem engedélyezett a vékonybajszú tőkehal célzott halászata.”;

5

(6)  Kizárólag az egységnyi erőkifejtésre jutó halfogási (CPUE) adatok gyűjtésére szolgáló megfigyelési halászati program keretében a fedélzeten megfigyelőket szállító hajókkal ejtett fogásokra vonatkozik:

6

| | augusztusban és szeptemberben havi öt út során 2 tonna a 25. funkcionális egységben; |
| --- | --- |

augusztusban és szeptemberben havi öt út során 2 tonna a 25. funkcionális egységben;

| | júliusban 7 nap során 0,7 tonna a 31. funkcionális egységben.”; |
| --- | --- |

júliusban 7 nap során 0,7 tonna a 31. funkcionális egységben.”;

(7)  Kizárólag az ICES 4 övezet uniós vizein és a 3a övezetben halászható (POK/*3A4-C). Az e kvóta szerinti fogásokat le kell vonni a TAC Norvégiára eső részéből.”;

7

(8)  Az é. sz. 56°30′-től északra halászható (POK/*5614N).”;

8

(9)  A kvóta legfeljebb 5 %-át a vékonybajszú tőkehal és a foltos tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/*03A.). A vékonybajszú tőkehalnak és a foltos tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beleszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.

9

(10)  Ez a kvóta átvihető a 2a és a 4 övezet uniós vizeire. Az átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot.”;

10

(11)  Ez a kvóta kizárólag 2019. július 1-jétől
  2020. június 30-ig halászható.

11

(12)  A kvóta legfeljebb 2 %-át a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/ *2AC4C). A vékonybajszú tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beleszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.

12

(13)  A homoki angolnával együtt.

13

(14)  Legfeljebb 4 %-át kiteheti a hering járulékos fogása.”;

14

(15)  Portugália 500 tonnát kitevő teljes egyedtelepítési kapacitását (amely 350 tonna egyedtelepítési kapacitásnak felel meg) az A. táblázatban szereplő uniós kapacitás fel nem használt része fedezi.”

15

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1098 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 26.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani.

| (3) | Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 26-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1484/95/EK rendelete (1995. június 28.) a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva | 126,8 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 240,5 | 18 | AR |
| 206,5 | 28 | BR |
| 215,5 | 25 | TH |
| 1602 32 11 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül | 296,6 | 0 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 90

A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

126,8

0

AR

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva

240,5

18

AR

206,5

28

BR

215,5

25

TH

1602 32 11

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül

296,6

0

BR

---

(1)  A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint.

1

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1099 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 27.)

a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 412/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2013. május 13-i 412/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 3. cikkére,

mivel:

A.   AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS

AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS

| (1) | A Tanács a 412/2013/EU végrehajtási rendelettel 2013. május 13-án végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó asztali és konyhai kerámiaáruk (a továbbiakban: kerámiaáru) uniós behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 412/2013/EU végrehajtási rendelettel 2013. május 13-án végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó asztali és konyhai kerámiaáruk (a továbbiakban: kerámiaáru) uniós behozatalára.

| (2) | A kínai exportáló gyártók nagy számára tekintettel a Bizottság az (EU) 2016/1036 rendelet 17. cikkének megfelelően kiválasztotta a vizsgálatra szánt mintát. |
| --- | --- |

(2)

A kínai exportáló gyártók nagy számára tekintettel a Bizottság az (EU) 2016/1036 rendelet 17. cikkének megfelelően kiválasztotta a vizsgálatra szánt mintát.

| (3) | A Tanács a kerámiaáru behozatalára a mintában szereplő vállalatok esetében 13,1 %-tól 23,4 %-ig terjedő egyedi vámtételt, a további, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében pedig 17,9 %-os súlyozott átlagos vámtételt állapított meg. Emellett a kerámiaáru behozatalára minden más kínai vállalat esetében 36,1 %-os vámtétel került kivetésre. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a kerámiaáru behozatalára a mintában szereplő vállalatok esetében 13,1 %-tól 23,4 %-ig terjedő egyedi vámtételt, a további, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében pedig 17,9 %-os súlyozott átlagos vámtételt állapított meg. Emellett a kerámiaáru behozatalára minden más kínai vállalat esetében 36,1 %-os vámtétel került kivetésre.

| (4) | Az együttműködő exportáló gyártók jegyzékét, melyet a 412/2013/EU rendelet I. melléklete tartalmaz, a Bizottság 803/2014/EU végrehajtási rendelete (3) és a Bizottság (EU) 2017/2207 végrehajtási rendelete (4) módosította. |
| --- | --- |

(4)

Az együttműködő exportáló gyártók jegyzékét, melyet a 412/2013/EU rendelet I. melléklete tartalmaz, a Bizottság 803/2014/EU végrehajtási rendelete (3) és a Bizottság (EU) 2017/2207 végrehajtási rendelete (4) módosította.

3

4

| (5) | A 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke értelmében ugyanazon rendelet 1. cikkének (2) bekezdése módosítható úgy, hogy az új exportáló gyártóra a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra alkalmazott vámtételt, azaz a 17,9 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni, amennyiben bármely új asztali árukat exportáló kínai gyártó kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(5)

A 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke értelmében ugyanazon rendelet 1. cikkének (2) bekezdése módosítható úgy, hogy az új exportáló gyártóra a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra alkalmazott vámtételt, azaz a 17,9 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni, amennyiben bármely új asztali árukat exportáló kínai gyártó kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak.

B.   ÚJ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓKÉNT VALÓ FIGYELEMBEVÉTEL IRÁNTI KÉRELEM

ÚJ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓKÉNT VALÓ FIGYELEMBEVÉTEL IRÁNTI KÉRELEM

| (6) | 2018 májusában a Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) új exportáló gyártóként való figyelembevétel iránti kérelmet nyújtott be, azt állítva, hogy a 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkében említett mindhárom követelményt teljesítette. |
| --- | --- |

(6)

2018 májusában a Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) új exportáló gyártóként való figyelembevétel iránti kérelmet nyújtott be, azt állítva, hogy a 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkében említett mindhárom követelményt teljesítette.

| (7) | Kérelme alátámasztására a kérelmező kitöltött kérdőívet nyújtott be a Bizottság számára. A kérdőívre adott válaszok elemzését követően a Bizottság további tájékoztatást és alátámasztó bizonyítékokat kért be, amit a kérelmező megadott. |
| --- | --- |

(7)

Kérelme alátámasztására a kérelmező kitöltött kérdőívet nyújtott be a Bizottság számára. A kérdőívre adott válaszok elemzését követően a Bizottság további tájékoztatást és alátámasztó bizonyítékokat kért be, amit a kérelmező megadott.

C.   A KÉRELEM ELEMZÉSE

A KÉRELEM ELEMZÉSE

| (8) | A 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének a) pontjában meghatározott azon feltétel vonatkozásában, hogy a kérelmező a vizsgálati időszak alatt nem exportálta az érintett terméket az Unióba, a kérelmező benyújtotta a 2011 és 2017 közötti időszakra vonatkozó havi értékesítési főkönyvét. A főkönyv szerint a kérelmező csak a vizsgálati időszakot követően, 2012 márciusában kezdte meg az érintett termék kereskedelmi forgalomba helyezését. Ezt a bizonyítékot támasztotta alá a nemzetközi értékesítési főkönyv, amely azt mutatta, hogy a kérelmező az érintett terméket 2012 márciusában az Amerikai Egyesült Államokba, 2012 júliusában pedig az Unióba (Franciaország) kezdte exportálni. |
| --- | --- |

(8)

A 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének a) pontjában meghatározott azon feltétel vonatkozásában, hogy a kérelmező a vizsgálati időszak alatt nem exportálta az érintett terméket az Unióba, a kérelmező benyújtotta a 2011 és 2017 közötti időszakra vonatkozó havi értékesítési főkönyvét. A főkönyv szerint a kérelmező csak a vizsgálati időszakot követően, 2012 márciusában kezdte meg az érintett termék kereskedelmi forgalomba helyezését. Ezt a bizonyítékot támasztotta alá a nemzetközi értékesítési főkönyv, amely azt mutatta, hogy a kérelmező az érintett terméket 2012 márciusában az Amerikai Egyesült Államokba, 2012 júliusában pedig az Unióba (Franciaország) kezdte exportálni.

| (9) | A számlák és további értékesítési dokumentáció ellenőrzését követően nem találtak arra utaló bizonyítékot, hogy az érintett terméket az említett időpontokat megelőzően és/vagy a vizsgálati időszak alatt exportálták volna az Unióba. Ezért a rendelkezésre álló információk és dokumentáció fényében a Bizottság megállapította, hogy a kérelmező megfelel a 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének a) pontjában foglalt feltételnek. |
| --- | --- |

(9)

A számlák és további értékesítési dokumentáció ellenőrzését követően nem találtak arra utaló bizonyítékot, hogy az érintett terméket az említett időpontokat megelőzően és/vagy a vizsgálati időszak alatt exportálták volna az Unióba. Ezért a rendelkezésre álló információk és dokumentáció fényében a Bizottság megállapította, hogy a kérelmező megfelel a 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének a) pontjában foglalt feltételnek.

| (10) | A 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontjában meghatározott feltétel tekintetében a Bizottság megállapította, hogy 2013-ig a kérelmező tulajdonosa két másik vállalat részvényeivel rendelkezett. Az említett két kapcsolódó vállalat alapítására és üzleti tevékenységére vonatkozó dokumentációt, beleértve a számláikat, valamint az értékesítési és beszerzési főkönyveiket bekérték és megvizsgálták. Az említett két kapcsolódó vállalat alapítására és üzleti tevékenységére vonatkozó dokumentációt – beleértve az érintett termék értékesítése és beszerzése vonatkozásában – bekérték és megvizsgálták. A benyújtott dokumentáció alapján nem állapítottak meg további kereskedelmi vagy üzemeltetési kapcsolatokat a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportőrökkel vagy gyártókkal. Sőt, az egyik kapcsolódó vállalat 2017-ben új exportáló gyártóként került figyelembevételre (5). Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező megfelel a 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontjában meghatározott feltételnek. |
| --- | --- |

(10)

A 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontjában meghatározott feltétel tekintetében a Bizottság megállapította, hogy 2013-ig a kérelmező tulajdonosa két másik vállalat részvényeivel rendelkezett. Az említett két kapcsolódó vállalat alapítására és üzleti tevékenységére vonatkozó dokumentációt, beleértve a számláikat, valamint az értékesítési és beszerzési főkönyveiket bekérték és megvizsgálták. Az említett két kapcsolódó vállalat alapítására és üzleti tevékenységére vonatkozó dokumentációt – beleértve az érintett termék értékesítése és beszerzése vonatkozásában – bekérték és megvizsgálták. A benyújtott dokumentáció alapján nem állapítottak meg további kereskedelmi vagy üzemeltetési kapcsolatokat a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportőrökkel vagy gyártókkal. Sőt, az egyik kapcsolódó vállalat 2017-ben új exportáló gyártóként került figyelembevételre (5). Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező megfelel a 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontjában meghatározott feltételnek.

5

| (11) | A 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének c) pontjában meghatározott feltétel tekintetében a benyújtott dokumentumok alapján a Bizottság megállapította, hogy a kérelmező a vizsgálati időszakot követően ténylegesen exportálta az érintett terméket az Unióba. A kérelmező egy németországi vevővel kötött értékesítési szerződéseket, valamint további, egy 2017. októberi tranzakcióra vonatkozó értékesítési dokumentációt nyújtott be. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező megfelel a 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének c) pontjában meghatározott feltételnek. |
| --- | --- |

(11)

A 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének c) pontjában meghatározott feltétel tekintetében a benyújtott dokumentumok alapján a Bizottság megállapította, hogy a kérelmező a vizsgálati időszakot követően ténylegesen exportálta az érintett terméket az Unióba. A kérelmező egy németországi vevővel kötött értékesítési szerződéseket, valamint további, egy 2017. októberi tranzakcióra vonatkozó értékesítési dokumentációt nyújtott be. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező megfelel a 412/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének c) pontjában meghatározott feltételnek.

| (12) | Az uniós gazdasági ágazat nem szolgáltatott olyan bizonyítékot/információt, amely arra utalt volna, hogy a kérelmező nem teljesítette a három kritérium bármelyikét. |
| --- | --- |

(12)

Az uniós gazdasági ágazat nem szolgáltatott olyan bizonyítékot/információt, amely arra utalt volna, hogy a kérelmező nem teljesítette a három kritérium bármelyikét.

D.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (13) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező eleget tett az új exportáló gyártóként való figyelembevételhez szükséges három feltételnek. Következésképpen úgy határozott, hogy a kérelmezőt új exportáló gyártóként kell figyelembe venni, és ezért annak nevét fel kell venni a 412/2013/EU végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatokat tartalmazó jegyzékbe. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező eleget tett az új exportáló gyártóként való figyelembevételhez szükséges három feltételnek. Következésképpen úgy határozott, hogy a kérelmezőt új exportáló gyártóként kell figyelembe venni, és ezért annak nevét fel kell venni a 412/2013/EU végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatokat tartalmazó jegyzékbe.

E.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

| (14) | A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és az uniós gazdasági ágazatot azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártókra alkalmazandó dömpingellenes vám alkalmazását a Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd. esetében indokoltnak ítélte. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és az uniós gazdasági ágazatot azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártókra alkalmazandó dömpingellenes vám alkalmazását a Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co. Ltd. esetében indokoltnak ítélte.

| (15) | A felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(15)

A felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására. Észrevétel nem érkezett.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 412/2013/EU végrehajtási rendelet I. mellékletében a mintába fel nem vett, együttműködő kínai exportáló gyártók jegyzéke a következő vállalattal egészül ki:

| Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co., Ltd. | C485 |

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Fujian Dehua Sanfeng Ceramics Co., Ltd.

C485

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 131., 2013.5.15., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 803/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 24.) a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 412/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 219., 2014.7.25., 33. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/2207 végrehajtási rendelete (2017. november 29.) a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 412/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 314., 2017.11.30., 31. o.).

4

(5)  
  HL L 314., 2017.11.30., 31. o.

5

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1100 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 27.)

a dezmedifam hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2004/58/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a dezmedifam hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/58/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a dezmedifam hatóanyagot.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében foglalt felsorolásban is szerepelnek. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében foglalt felsorolásban is szerepelnek.

| (3) | A dezmedifam hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2020. július 31-én lejár. |
| --- | --- |

(3)

A dezmedifam hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2020. július 31-én lejár.

| (4) | A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően és az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a dezmedifam hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt. |
| --- | --- |

(4)

A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően és az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a dezmedifam hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt.

| (5) | A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

| (6) | A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2016. december 21-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2016. december 21-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (7) | A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést megküldte észrevételezésre a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést megküldte észrevételezésre a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt.

| (8) | A Hatóság 2018. január 10-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos állásfoglalását (6), hogy a dezmedifam várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság 2018. január 10-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos állásfoglalását (6), hogy a dezmedifam várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak.

| (9) | A Hatóság konkrét aggályokat fogalmazott meg. Megemlítendő különösen, hogy nem lehetett kizárni a fogyasztók és/vagy az állatállomány esetében a (2. kategóriájú mutagénként és 2. kategóriájú rákkeltő anyagként besorolt) szabad és/vagy konjugált anilint tartalmazó maradékanyagoknak, valamint a fogyasztók esetében a (2. kategóriájú mutagénként besorolt) 4-aminofenolt tartalmazó maradékanyagoknak való, állati eredetű árukon keresztüli kitettséget. A Hatóság ezenkívül arra a következtetésre jutott, hogy minden reprezentatív felhasználás esetében hosszú távú súlyos kockázat állapítható meg az emlősök tekintetében, kivéve – amennyiben a felhasználási minta csupán egy alkalommal történő alkalmazást foglal magában – a rovarevő emlősöket. A cukorrépával/takarmányrépával kapcsolatos reprezentatív felhasználások tekintetében hosszú távú súlyos kockázat állapítható meg a madarak esetében, amennyiben a felhasználási minta kétszeri vagy háromszori alkalmazást foglal magában. |
| --- | --- |

(9)

A Hatóság konkrét aggályokat fogalmazott meg. Megemlítendő különösen, hogy nem lehetett kizárni a fogyasztók és/vagy az állatállomány esetében a (2. kategóriájú mutagénként és 2. kategóriájú rákkeltő anyagként besorolt) szabad és/vagy konjugált anilint tartalmazó maradékanyagoknak, valamint a fogyasztók esetében a (2. kategóriájú mutagénként besorolt) 4-aminofenolt tartalmazó maradékanyagoknak való, állati eredetű árukon keresztüli kitettséget. A Hatóság ezenkívül arra a következtetésre jutott, hogy minden reprezentatív felhasználás esetében hosszú távú súlyos kockázat állapítható meg az emlősök tekintetében, kivéve – amennyiben a felhasználási minta csupán egy alkalommal történő alkalmazást foglal magában – a rovarevő emlősöket. A cukorrépával/takarmányrépával kapcsolatos reprezentatív felhasználások tekintetében hosszú távú súlyos kockázat állapítható meg a madarak esetében, amennyiben a felhasználási minta kétszeri vagy háromszori alkalmazást foglal magában.

| (10) | A Hatóság ezenkívül azt a következtetést vonta le, hogy a rendelkezésre álló információk alapján nem lehetett elvégezni az endokrin károsító tulajdonságok értékelését. |
| --- | --- |

(10)

A Hatóság ezenkívül azt a következtetést vonta le, hogy a rendelkezésre álló információk alapján nem lehetett elvégezni az endokrin károsító tulajdonságok értékelését.

| (11) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság állásfoglalásáról, valamint – a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően – a hosszabbításra vonatkozó jelentés tervezetéről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság állásfoglalásáról, valamint – a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően – a hosszabbításra vonatkozó jelentés tervezetéről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta.

| (12) | A kérelmező által felhozott érvek azonban nem tudták eloszlatni a hatóanyaggal kapcsolatos aggályokat. |
| --- | --- |

(12)

A kérelmező által felhozott érvek azonban nem tudták eloszlatni a hatóanyaggal kapcsolatos aggályokat.

| (13) | Következésképpen nem nyert megállapítást, hogy legalább egy növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása vonatkozásában teljesülnek az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok. Ezért az említett rendelet 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a dezmedifam hatóanyag jóváhagyása ne kerüljön meghosszabbításra. |
| --- | --- |

(13)

Következésképpen nem nyert megállapítást, hogy legalább egy növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása vonatkozásában teljesülnek az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok. Ezért az említett rendelet 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a dezmedifam hatóanyag jóváhagyása ne kerüljön meghosszabbításra.

| (14) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | A tagállamok számára elegendő időt kell biztosítani a dezmedifamtartalmú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamok számára elegendő időt kell biztosítani a dezmedifamtartalmú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására.

| (16) | Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a dezmedifamot tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2020. július 1-jéig tarthat. |
| --- | --- |

(16)

Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a dezmedifamot tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2020. július 1-jéig tarthat.

| (17) | Az (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2020. július 31-ig meghosszabbította a dezmedifam jóváhagyási időtartamát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást az anyag jóváhagyásának lejárta előtt be lehessen fejezni. Ugyanakkor mivel a jóváhagyás meg nem hosszabbítására vonatkozó határozathozatalra a lejárat kiterjesztett időpontja előtt került sor, ezt a rendeletet minél előbb alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2020. július 31-ig meghosszabbította a dezmedifam jóváhagyási időtartamát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást az anyag jóváhagyásának lejárta előtt be lehessen fejezni. Ugyanakkor mivel a jóváhagyás meg nem hosszabbítására vonatkozó határozathozatalra a lejárat kiterjesztett időpontja előtt került sor, ezt a rendeletet minél előbb alkalmazni kell.

| (18) | Ez a rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint újabb kérelmet nyújtsanak be a dezmedifam jóváhagyására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(18)

Ez a rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint újabb kérelmet nyújtsanak be a dezmedifam jóváhagyására vonatkozóan.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyásának meg nem hosszabbítása

A dezmedifam hatóanyag jóváhagyása nem kerül meghosszabbításra.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében található táblázat dezmedifamra vonatkozó 86. sorát el kell hagyni.

3. cikk

Átmeneti intézkedések

A tagállamok legkésőbb 2020. január 1-jéig visszavonják a dezmedifam hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyeket.

4. cikk

Türelmi idő

A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek legkésőbb 2020. július 1-jéig le kell járnia.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2004/58/EK irányelve (2004. április 23.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az alfa-cipermetrin, benalaxil, bromoxinil, desmedifam, ioxinil és fenmedifam hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 120., 2004.4.24., 26. o.).

2

(3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

5

(6)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance desmedipham (Állásfoglalás a dezmedifam hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatáról), EFSA Journal 2018;16(1):5150, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5150.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2019/707 végrehajtási rendelete (2019. május 7.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, a beflubutamid, a benalaxil, a bentiavalikarb, a bifenazát, a boszkalid, a brómxinil, a kaptán, a ciazofamid, a dezmedifam, a dimetoát, a dimetomorf, a diuron, az etefon, az etoxazol, a famoxadon, a fenamifosz, a flumioxazin, a fluoxastrobin, a folpet, a foramszulfuron, a formetanát, a metalaxil-m, a metiokarb, a metribuzin, a milbemektin, a Paecilomyces lilacinus (törzs: 251), a fenmedifam, a foszmet, a pirimifosz-metil, a propamokarb, a protiokonazol, az s-metolaklór és a tebukonazol hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 120., 2019.5.8., 16. o.).

7

Paecilomyces lilacinus

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/20

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1101 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 27.)

a tolklofosz-metil hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2006/39/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a tolklofosz-metil hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/39/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a tolklofosz-metil hatóanyagot.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében foglalt felsorolásban is szerepelnek. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében foglalt felsorolásban is szerepelnek.

| (3) | A tolklofosz-metil hatóanyag jóváhagyása az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében foglaltaknak megfelelően 2020. április 30-án lejár. |
| --- | --- |

(3)

A tolklofosz-metil hatóanyag jóváhagyása az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében foglaltaknak megfelelően 2020. április 30-án lejár.

| (4) | A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a tolklofosz-metil hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására. A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta. |
| --- | --- |

(4)

A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a tolklofosz-metil hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására. A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

| (5) | A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2016. november 11-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(5)

A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2016. november 11-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (6) | A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést megküldte észrevételezésre a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést megküldte észrevételezésre a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt.

| (7) | A Hatóság 2017. december 8-án eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos állásfoglalását (6), hogy a tolklofosz-metil várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. Ezen állásfoglalás módosított változatát a Hatóság 2018. október 5-én fogadta el, majd 2018. november 15-én újra közzétette egy kiegészítő magyarázattal, amely szerint a védett struktúrákra szánt dísznövények reprezentatív felhasználása részben elfogadható kockázatot jelent a vízi szervezetekre (3-ból egy FOCUS-eset elfogadhatónak minősül). Az állásfoglalás eredeti változatát eltávolították az EFSA Journalból. A Bizottság 2018. október 24-én ismertette a tolklofosz-metilre vonatkozó hosszabbítási jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság 2017. december 8-án eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos állásfoglalását (6), hogy a tolklofosz-metil várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. Ezen állásfoglalás módosított változatát a Hatóság 2018. október 5-én fogadta el, majd 2018. november 15-én újra közzétette egy kiegészítő magyarázattal, amely szerint a védett struktúrákra szánt dísznövények reprezentatív felhasználása részben elfogadható kockázatot jelent a vízi szervezetekre (3-ból egy FOCUS-eset elfogadhatónak minősül). Az állásfoglalás eredeti változatát eltávolították az EFSA Journalból. A Bizottság 2018. október 24-én ismertette a tolklofosz-metilre vonatkozó hosszabbítási jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával.

| (8) | Az (EU) 2018/605 bizottsági rendelettel (7) bevezetett, az endokrin károsító tulajdonságok azonosítására szolgáló új kritériumokat illetően a Hatóság állásfoglalása szerint – amely azon a tényen alapul, hogy nincs bizonyíték in vivo endokrin hatásmódra – nagyon valószínűtlen, hogy a tolklofosz-metil endokrin károsító anyag lenne. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a tolklofosz-metil nem tekinthető endokrin károsító tulajdonságú anyagnak. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/605 bizottsági rendelettel (7) bevezetett, az endokrin károsító tulajdonságok azonosítására szolgáló új kritériumokat illetően a Hatóság állásfoglalása szerint – amely azon a tényen alapul, hogy nincs bizonyíték in vivo endokrin hatásmódra – nagyon valószínűtlen, hogy a tolklofosz-metil endokrin károsító anyag lenne. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a tolklofosz-metil nem tekinthető endokrin károsító tulajdonságú anyagnak.

| (9) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság módosított állásfoglalásáról, és – a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdése harmadik bekezdésének megfelelően – a meghosszabbítási jelentés tervezetéről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság módosított állásfoglalásáról, és – a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdése harmadik bekezdésének megfelelően – a meghosszabbítási jelentés tervezetéről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta.

| (10) | Legalább egy, tolklofosz-metilt tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. |
| --- | --- |

(10)

Legalább egy, tolklofosz-metilt tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek.

| (11) | Ezért helyénvaló meghosszabbítani a tolklofosz-metil jóváhagyását. |
| --- | --- |

(11)

Ezért helyénvaló meghosszabbítani a tolklofosz-metil jóváhagyását.

| (12) | Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban bizonyos feltételeket és korlátozásokat elő kell írni. Különösen indokolt a tolklofosz-metilt tartalmazó növényvédő szerek használatát korlátozni annak érdekében, hogy a fogyasztók a lehető legkisebb mértékben legyenek kitéve bizonyos metabolitoknak, valamint csökkenthető legyen a vízi szervezetek és a vadon élő emlősök e hatóanyagnak való expozíciója oly módon, hogy az ilyen növényvédő szerek felhasználása csak a dísznövények és a burgonya vonatkozásában legyen engedélyezett. |
| --- | --- |

(12)

Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban bizonyos feltételeket és korlátozásokat elő kell írni. Különösen indokolt a tolklofosz-metilt tartalmazó növényvédő szerek használatát korlátozni annak érdekében, hogy a fogyasztók a lehető legkisebb mértékben legyenek kitéve bizonyos metabolitoknak, valamint csökkenthető legyen a vízi szervezetek és a vadon élő emlősök e hatóanyagnak való expozíciója oly módon, hogy az ilyen növényvédő szerek felhasználása csak a dísznövények és a burgonya vonatkozásában legyen engedélyezett.

| (13) | A tolklofosz-metil jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív használaton alapul, amelyek azonban nem korlátozzák azon használatokat, amelyek tekintetében a tolklofosz-metilt tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért indokolt feloldani a kizárólag gombaölő szerként való felhasználásra történő korlátozást. |
| --- | --- |

(13)

A tolklofosz-metil jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív használaton alapul, amelyek azonban nem korlátozzák azon használatokat, amelyek tekintetében a tolklofosz-metilt tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért indokolt feloldani a kizárólag gombaölő szerként való felhasználásra történő korlátozást.

| (14) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Az (EU) 2019/168 bizottsági végrehajtási rendelet (8)2020. április 30-ig meghosszabbította a tolklofosz-metil jóváhagyási időszakát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást az anyag jóváhagyásának lejárta előtt le lehessen zárni. Ugyanakkor, mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot a lejárat kiterjesztett időpontját megelőzően hozták meg, indokolt előírni, hogy ez a rendelet 2019. szeptember 1-jétől legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2019/168 bizottsági végrehajtási rendelet (8)2020. április 30-ig meghosszabbította a tolklofosz-metil jóváhagyási időszakát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást az anyag jóváhagyásának lejárta előtt le lehessen zárni. Ugyanakkor, mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot a lejárat kiterjesztett időpontját megelőzően hozták meg, indokolt előírni, hogy ez a rendelet 2019. szeptember 1-jétől legyen alkalmazandó.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása

A tolklofosz-metil hatóanyag jóváhagyása az I. mellékletben meghatározottak szerint meghosszabbításra kerül.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2019. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2006/39/EK irányelve (2006. április 12.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a klodinafop, a pirimikarb, a rimszulfuron, a tolklofosz-metil és a tritikonazol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 104., 2006.4.13., 30. o.).

2

(3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

5

(6)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance tolclofos-methyl (Állásfoglalás a tolklofosz-metil hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatáról). EFSA Journal 2018;16(1):5130 [25 pp.]. doi: 10.2903/j.efsa.2018.5130.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2018/605 rendelete (2018. április 19.) az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról (HL L 101., 2018.4.20., 33. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2019/168 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az abamektin, a Bacillus subtilis (Cohn 1872) QST 713 törzse, a Bacillus thuringiensis ssp. Aizawai, a Bacillus thuringiensis ssp. israeliensis, a Bacillus thuringiensis ssp. kurstaki, a Beauveria bassiana, a benfluralin, a klodinafop, a klopiralid, a Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), a ciprodinil, a diklórprop-P, az epoxikonazol, a fenpiroximát, a fluazinam, a flutolanil, a foszetil, a Lecanicillium muscarium, a mepanipirim, a mepikvát, a Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, a metkonazol, a metrafenon, a Phlebiopsis gigantea, a primikarb, a Pseudomonas chlororaphis MA 342 törzse, a pirimetanil, a Pythium oligandrum, a rimszulfuron, a spinozad, a Streptomyces K61, a tiakloprid, a tolklofosz-metil, a Trichoderma asperellum, a Trichoderma atroviride, a Trichoderma gamsii, a Trichoderma harzianum, a triklopir, a trinexapak, a tritikonazol, a Verticillium albo-atrum és a ziram hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 33., 2019.2.5., 1. o.).

8

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensis

Beauveria bassiana

Cydia pomonella Granulovirus

Lecanicillium muscarium

Metarhizium anisopliae

Phlebiopsis gigantea

Pseudomonas chlororaphis

Pythium oligandrum

Streptomyces

Trichoderma asperellum

Trichoderma atroviride

Trichoderma gamsii

Trichoderma harzianum

Verticillium albo-atrum

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tolklofosz-metil
  CAS-szám: 57018-04-9
  CIPAC-szám: 479 | O-2,6-diklór-p-tolil-O,O-dimetil-foszforotioát
  O-2,6-diklór-4-metil-fenil-O,O-dimetil-foszforotioát | ≥ 960 g/kg
  A következő szennyeződés toxikológiai szempontból aggályos, ezért koncentrációja a műszaki minőségű anyagban nem haladhatja meg a következő szintet:
  metanol: legfeljebb 1 g/kg | 2019. szeptember 1. | 2034. augusztus 31. | Csak dísznövényeken és burgonyán való felhasználásra.
  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a tolklofosz-metilről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a vízi élőlényekre és az emlősökre jelentett kockázatok, |

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Tolklofosz-metil

CAS-szám: 57018-04-9

CIPAC-szám: 479

O-2,6-diklór-p-tolil-O,O-dimetil-foszforotioát

O-2,6-diklór-4-metil-fenil-O,O-dimetil-foszforotioát

≥ 960 g/kg

A következő szennyeződés toxikológiai szempontból aggályos, ezért koncentrációja a műszaki minőségű anyagban nem haladhatja meg a következő szintet:

metanol: legfeljebb 1 g/kg

2019. szeptember 1.

2034. augusztus 31.

Csak dísznövényeken és burgonyán való felhasználásra.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a tolklofosz-metilről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a vízi élőlényekre és az emlősökre jelentett kockázatok,

| — | a fogyasztókat érintő kockázat, különös tekintettel a burgonyában található DM-TM-CH2OH metabolitból eredő lehetséges kockázatra |
| --- | --- |

—

a fogyasztókat érintő kockázat, különös tekintettel a burgonyában található DM-TM-CH2OH metabolitból eredő lehetséges kockázatra

| — | a szert kezelőkre, más dolgozókra és a közelben tartózkodókra jelentett kockázat. |
| --- | --- |

—

a szert kezelőkre, más dolgozókra és a közelben tartózkodókra jelentett kockázat.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a hosszabbítási jelentésben található.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

| 1. | az A. részben a tolklofosz-metilre vonatkozó 126. bejegyzést el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

az A. részben a tolklofosz-metilre vonatkozó 126. bejegyzést el kell hagyni;

| 2. | a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:











  Bejegyzés száma | Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „138 | Tolklofosz-metil
  CAS-szám: 57018-04-9
  CIPAC-szám: 479 | O-2,6-diklór-p-tolil-O,O-dimetil-foszforotioát
  O-2,6-diklór-4-metil-fenil-O,O-dimetil-foszforotioát | ≥ 960 g/kg
  A következő szennyeződés toxikológiai szempontból aggályos, ezért koncentrációja a műszaki minőségű anyagban nem haladhatja meg a következő szintet:
  metanol: legfeljebb 1 g/kg | 2019. szeptember 1. | 2034. augusztus 31. | Csak dísznövényeken és burgonyán való felhasználásra.
  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a tolklofosz-metilről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a vízi élőlényekre és az emlősökre jelentett kockázatok, |

2.

a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

Bejegyzés száma

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„138

Tolklofosz-metil

CAS-szám: 57018-04-9

CIPAC-szám: 479

O-2,6-diklór-p-tolil-O,O-dimetil-foszforotioát

O-2,6-diklór-4-metil-fenil-O,O-dimetil-foszforotioát

≥ 960 g/kg

A következő szennyeződés toxikológiai szempontból aggályos, ezért koncentrációja a műszaki minőségű anyagban nem haladhatja meg a következő szintet:

metanol: legfeljebb 1 g/kg

2019. szeptember 1.

2034. augusztus 31.

Csak dísznövényeken és burgonyán való felhasználásra.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a tolklofosz-metilről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a vízi élőlényekre és az emlősökre jelentett kockázatok,

| — | a fogyasztókat érintő kockázat, különös tekintettel a burgonyában található DM-TM-CH2OH metabolitból eredő lehetséges kockázatra |
| --- | --- |

—

a fogyasztókat érintő kockázat, különös tekintettel a burgonyában található DM-TM-CH2OH metabolitból eredő lehetséges kockázatra

| — | a szert kezelőkre, más dolgozókra és a közelben tartózkodókra jelentett kockázat. |
| --- | --- |

—

a szert kezelőkre, más dolgozókra és a közelben tartózkodókra jelentett kockázat.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a hosszabbítási jelentésben található.

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1102 RENDELETE

(2019. június 27.)

a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek annak I. és IV. melléklete kiigazítása céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel a műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 29. cikke (4) bekezdésére, valamint 31. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2-(3,4-dimetil-pirazol-1-il)-szukcinilsavból és 2(4,5-dimetil-pirazol-1-il)-szukcinilsavból álló izomerkeverék („DMPSA”) gyártója a cseh hatóságokon keresztül kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a DMPSA-nak a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe új bejegyzésként való felvétele céljából. A DMSA egy olyan, nitrogéntartalmú ásványi trágyákkal együtt alkalmazott nitrifikációgátló, amely csökkenti az N2O-kibocsátás formájában bekövetkező nitrogénveszteségek kockázatát, ami a DMPSA-t tartalmazó trágyák nagyobb nitrogénhatékonyságához vezet. |
| --- | --- |

(1)

A 2-(3,4-dimetil-pirazol-1-il)-szukcinilsavból és 2(4,5-dimetil-pirazol-1-il)-szukcinilsavból álló izomerkeverék („DMPSA”) gyártója a cseh hatóságokon keresztül kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a DMPSA-nak a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe új bejegyzésként való felvétele céljából. A DMSA egy olyan, nitrogéntartalmú ásványi trágyákkal együtt alkalmazott nitrifikációgátló, amely csökkenti az N2O-kibocsátás formájában bekövetkező nitrogénveszteségek kockázatát, ami a DMPSA-t tartalmazó trágyák nagyobb nitrogénhatékonyságához vezet.

| (2) | A DMPSA megfelel a 2003/2003/EK rendelet 14. cikkében előírt követelményeknek. Ezért fel kell venni az említett rendelet I. mellékletében szereplő műtrágyatípusok jegyzékébe. |
| --- | --- |

(2)

A DMPSA megfelel a 2003/2003/EK rendelet 14. cikkében előírt követelményeknek. Ezért fel kell venni az említett rendelet I. mellékletében szereplő műtrágyatípusok jegyzékébe.

| (3) | A 2003/2003/EK rendelet előírja az EK-műtrágyáknak a rendelet IV. mellékletében leírt mintavételi és elemzési módszerekkel végzett ellenőrzését. A DMSA-nak a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe történő felvétele megköveteli egy olyan analitikai módszer hozzáadását, amelyet e műtrágyatípusnak az említett rendelet IV. mellékletében meghatározott hatósági ellenőrzéseinél kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A 2003/2003/EK rendelet előírja az EK-műtrágyáknak a rendelet IV. mellékletében leírt mintavételi és elemzési módszerekkel végzett ellenőrzését. A DMSA-nak a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe történő felvétele megköveteli egy olyan analitikai módszer hozzáadását, amelyet e műtrágyatípusnak az említett rendelet IV. mellékletében meghatározott hatósági ellenőrzéseinél kell alkalmazni.

| (4) | Ezen túlmenően a minta vizsgálathoz való előkészítésére vonatkozó 1. módszert tovább kell fejleszteni oly módon, hogy bele kell venni további, általában véve a mintavételre vonatkozó európai szabványokat, valamint az ömlesztve tárolt műtrágyák mintavételét. Végül, a IV. mellékletben található, a 10 %-os vagy annál kisebb koncentrációjú mikroelemekre vonatkozó jelenlegi 9. módszerek és a 10 %-nál nagyobb koncentrációjú mikroelemekre vonatkozó 10. módszerek nemzetközileg nem elismertek, és azokat az Európai Szabványügyi Bizottság által a közelmúltban kidolgozott európai szabványokkal kell felváltani. |
| --- | --- |

(4)

Ezen túlmenően a minta vizsgálathoz való előkészítésére vonatkozó 1. módszert tovább kell fejleszteni oly módon, hogy bele kell venni további, általában véve a mintavételre vonatkozó európai szabványokat, valamint az ömlesztve tárolt műtrágyák mintavételét. Végül, a IV. mellékletben található, a 10 %-os vagy annál kisebb koncentrációjú mikroelemekre vonatkozó jelenlegi 9. módszerek és a 10 %-nál nagyobb koncentrációjú mikroelemekre vonatkozó 10. módszerek nemzetközileg nem elismertek, és azokat az Európai Szabványügyi Bizottság által a közelmúltban kidolgozott európai szabványokkal kell felváltani.

| (5) | A 2003/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/2003/EK rendelet 32. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/2003/EK rendelet 32. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2003/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

1.

az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul;

| 2. | a IV. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

a IV. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 304., 2003.11.21., 1. o.

1

---

I. MELLÉKLET

A 2003/2003/EK rendelet I. mellékletének F.1. táblázata a következő 5. sorral egészül ki:

| „5 | 2-(3,4-dimetil-pirazol-1-il)-szukcinilsavból és 2-(4,5-dimetil-pirazol-1-il)-szukcinilsavból álló izomerkeverék (DMPSA)
  EK-szám: 940-877-5 | Minimum: 0,8
  Maximum: 1,6” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„5

2-(3,4-dimetil-pirazol-1-il)-szukcinilsavból és 2-(4,5-dimetil-pirazol-1-il)-szukcinilsavból álló izomerkeverék (DMPSA)

EK-szám: 940-877-5

Minimum: 0,8

Maximum: 1,6”

---

II. MELLÉKLET

A 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletének B. szakasza a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. módszer helyébe a következő szöveg lép:

  „1. módszerek
  Minta-előkészítés és mintavétel
  1.1. módszer

  Mintavétel elemzéshez


  EN 1482-1, Műtrágyák és meszezőanyagok – Mintavétel és minta-előkészítés – 1. rész: Mintavétel

  1.2. módszer
  Minta előkészítése vizsgálathoz

  EN 1482-2, Műtrágyák és meszezőanyagok – Mintavétel és minta-előkészítés – 2. rész: Minta-előkészítés

  1.3. módszer

  Ömlesztve tárolt műtrágyák mintavétele vizsgálathoz


  EN 1482-3, Műtrágyák és meszezőanyagok – Mintavétel és minta-előkészítés – 3. rész: Ömlesztve tárolt műtrágyák mintavétele
  ” |
| --- | --- |

1.

Az 1. módszer helyébe a következő szöveg lép:

„1. módszerek

Minta-előkészítés és mintavétel

1.1. módszer

Mintavétel elemzéshez

EN 1482-1, Műtrágyák és meszezőanyagok – Mintavétel és minta-előkészítés – 1. rész: Mintavétel

1.2. módszer

Minta előkészítése vizsgálathoz

EN 1482-2, Műtrágyák és meszezőanyagok – Mintavétel és minta-előkészítés – 2. rész: Minta-előkészítés

1.3. módszer

Ömlesztve tárolt műtrágyák mintavétele vizsgálathoz

EN 1482-3, Műtrágyák és meszezőanyagok – Mintavétel és minta-előkészítés – 3. rész: Ömlesztve tárolt műtrágyák mintavétele
  ”

| 2. | A 9. módszerek helyébe a következő szöveg lép:

  „9. módszerek
  Mikroelemek 10 % vagy annál kisebb koncentrációban
  9.1. módszer

  Az összes mikroelem királyvizes kivonása műtrágyákból


  EN 16964: Műtrágyák – Az összes mikroelem királyvizes kivonása műtrágyákból

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.
  9.2. módszer

  Vízoldható mikroelemek kivonása műtrágyákból és a szerves vegyületek eltávolítása műtrágyakivonatokból


  EN 16962: Műtrágyák – Vízoldható mikroelemek kivonása és a szerves vegyületek eltávolítása műtrágyakivonatokból

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.
  9.3. módszer

  Kobalt, réz, vas, mangán és cink meghatározása láng-atomabszorpciós spektrometriával (FAAS)


  EN 16965: Műtrágyák – Kobalt, réz, vas, mangán és cink meghatározása láng-atomabszorpciós spektrometriával (FAAS)

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.
  9.4. módszer

  Bór, kobalt, réz, vas, mangán, molibdén és cink meghatározása ICP-AES-sel


  EN 16963: Műtrágyák – Bór, kobalt, réz, vas, mangán, molibdén és cink meghatározása ICP-AES-sel

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.
  9.5. módszer

  A bór spektrometriás meghatározása azometin-H használatával


  EN 17041: Műtrágyák – A bór spektrometriás meghatározása ≤ 10 %-os koncentrációkban azometin-H használatával

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.
  9.6. módszer

  A molibdén spektrometriás meghatározása ammónium-tiocianáttal képzett komplex használatával


  EN 17043: Műtrágyák – A molibdén spektrometriás meghatározása ≤ 10 %-os koncentrációkban ammónium-tiocianáttal képzett komplex használatával

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |
| --- | --- |

2.

A 9. módszerek helyébe a következő szöveg lép:

„9. módszerek

Mikroelemek 10 % vagy annál kisebb koncentrációban

9.1. módszer

Az összes mikroelem királyvizes kivonása műtrágyákból

EN 16964: Műtrágyák – Az összes mikroelem királyvizes kivonása műtrágyákból

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.

9.2. módszer

Vízoldható mikroelemek kivonása műtrágyákból és a szerves vegyületek eltávolítása műtrágyakivonatokból

EN 16962: Műtrágyák – Vízoldható mikroelemek kivonása és a szerves vegyületek eltávolítása műtrágyakivonatokból

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.

9.3. módszer

Kobalt, réz, vas, mangán és cink meghatározása láng-atomabszorpciós spektrometriával (FAAS)

EN 16965: Műtrágyák – Kobalt, réz, vas, mangán és cink meghatározása láng-atomabszorpciós spektrometriával (FAAS)

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.

9.4. módszer

Bór, kobalt, réz, vas, mangán, molibdén és cink meghatározása ICP-AES-sel

EN 16963: Műtrágyák – Bór, kobalt, réz, vas, mangán, molibdén és cink meghatározása ICP-AES-sel

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.

9.5. módszer

A bór spektrometriás meghatározása azometin-H használatával

EN 17041: Műtrágyák – A bór spektrometriás meghatározása ≤ 10 %-os koncentrációkban azometin-H használatával

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.

9.6. módszer

A molibdén spektrometriás meghatározása ammónium-tiocianáttal képzett komplex használatával

EN 17043: Műtrágyák – A molibdén spektrometriás meghatározása ≤ 10 %-os koncentrációkban ammónium-tiocianáttal képzett komplex használatával

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.”

| 3. | A 10. módszerek helyébe a következő szöveg lép:

  „
  10. módszerek


  Mikroelemek 10 %-nál nagyobb koncentrációban

  10.1. módszer

  Az összes mikroelem királyvizes kivonása műtrágyákból


  EN 16964: Műtrágyák – Az összes mikroelem királyvizes kivonása műtrágyákból

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.
  10.2. módszer

  Vízoldható mikroelemek kivonása műtrágyákból és a szerves vegyületek eltávolítása műtrágyakivonatokból


  EN 16962: Műtrágyák – Vízoldható mikroelemek kivonása és a szerves vegyületek eltávolítása műtrágyakivonatokból

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.
  10.3. módszer

  Kobalt, réz, vas, mangán és cink meghatározása láng-atomabszorpciós spektrometriával (FAAS)


  EN 16965: Műtrágyák – Kobalt, réz, vas, mangán és cink meghatározása láng-atomabszorpciós spektrometriával (FAAS)

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.
  10.4. módszer

  Bór, kobalt, réz, vas, mangán, molibdén és cink meghatározása ICP-AES-sel


  EN 16963: Műtrágyák – Bór, kobalt, réz, vas, mangán, molibdén és cink meghatározása ICP-AES-sel

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.
  10.5. módszer

  A bór meghatározása acidimetriás titrálással


  EN 17042: Műtrágyák – A bór meghatározása > 10 %-os koncentrációkban acidimetriás titrálással

  Az analitikai módszer körvizsgálata nem történt meg.
  10.6. módszer

  A molibdén meghatározása gravimetriás módszerrel, 8-hidroxi-kinolin használatával


  CEN/TS 17060: Műtrágyák – A molibdén meghatározása > 10 %-os koncentrációban gravimetriás módszerrel, 8-hidroxi-kinolin használatával

  Az analitikai módszer körvizsgálata nem történt meg.” |
| --- | --- |

3.

A 10. módszerek helyébe a következő szöveg lép:

„
  10. módszerek

Mikroelemek 10 %-nál nagyobb koncentrációban

10.1. módszer

Az összes mikroelem királyvizes kivonása műtrágyákból

EN 16964: Műtrágyák – Az összes mikroelem királyvizes kivonása műtrágyákból

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.

10.2. módszer

Vízoldható mikroelemek kivonása műtrágyákból és a szerves vegyületek eltávolítása műtrágyakivonatokból

EN 16962: Műtrágyák – Vízoldható mikroelemek kivonása és a szerves vegyületek eltávolítása műtrágyakivonatokból

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.

10.3. módszer

Kobalt, réz, vas, mangán és cink meghatározása láng-atomabszorpciós spektrometriával (FAAS)

EN 16965: Műtrágyák – Kobalt, réz, vas, mangán és cink meghatározása láng-atomabszorpciós spektrometriával (FAAS)

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.

10.4. módszer

Bór, kobalt, réz, vas, mangán, molibdén és cink meghatározása ICP-AES-sel

EN 16963: Műtrágyák – Bór, kobalt, réz, vas, mangán, molibdén és cink meghatározása ICP-AES-sel

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.

10.5. módszer

A bór meghatározása acidimetriás titrálással

EN 17042: Műtrágyák – A bór meghatározása > 10 %-os koncentrációkban acidimetriás titrálással

Az analitikai módszer körvizsgálata nem történt meg.

10.6. módszer

A molibdén meghatározása gravimetriás módszerrel, 8-hidroxi-kinolin használatával

CEN/TS 17060: Műtrágyák – A molibdén meghatározása > 10 %-os koncentrációban gravimetriás módszerrel, 8-hidroxi-kinolin használatával

Az analitikai módszer körvizsgálata nem történt meg.”

| 4. | A 12. módszerek a következő 12.8. módszerrel egészülnek ki:

  „12.8. módszer

  A DMPSA meghatározása


  EN 17090: Műtrágyák – A nitrifikációgátló DMPSA meghatározása műtrágyákban – Nagy teljesítményű folyadékkromatográfiás (HPLC) módszer

  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |
| --- | --- |

4.

A 12. módszerek a következő 12.8. módszerrel egészülnek ki:

„12.8. módszer

A DMPSA meghatározása

EN 17090: Műtrágyák – A nitrifikációgátló DMPSA meghatározása műtrágyákban – Nagy teljesítményű folyadékkromatográfiás (HPLC) módszer

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.”

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1103 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 27.)

az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2019. június 24-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy tizenhét bejegyzést töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

2019. június 24-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy tizenhét bejegyzést töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (3) | Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  
  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1210/2003/EK tanácsi rendelet III. mellékletében a következő bejegyzéseket el kell hagyni:

| „18. | AUTOMOBILE STATE ENTERPRISE. Cím: Near Andulus Square, off Nidal Street, P.O. Box 3270, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„18.

| „30. | DIRECTORATE-GENERAL OF MEDICAL SUPPLIES (alias DIRECTORATE-GENERAL OF MEDICAL APPLIANCES). Címek: a) P.O. Box 17041, Bagdad, Irak; b) P.O. Box 17014, Al-Hurriya, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„30.

| „33. | DIRECTORATE OF TRANSFORMERS PROJECT. Cím: P.O. Box 21, Baquba, Diala, Irak.” |
| --- | --- |

„33.

| „60. | IRAKI COMPANY FOR CARTON MANUFACTURIES. Cím: P.O. Box 29029, Za'Faraniya, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„60.

| „66. | IRAKI REFRESHMENT COMPANY. Cím: P.O. Box 2339, Alwiyah, Za'Faraniya, Industrial Area, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„66.

| „82. | MISHRAQ SULPHUR STATE ENTERPRISE. Cím: P.O. Box 54, Al Ishraq-Ninawa, Mosul, Irak.” |
| --- | --- |

„82.

| „103. | NORTHERN CEMENT STATE ENTERPRISE. Cím: P.O. Box 1, Sulaimaniyah, Irak.” |
| --- | --- |

„103.

| „114. | STATE BATTERY MANUFACTURING ESTABLISHMENT (alias STATE BATTERY MANUFACTURING ENTERPRISE). Cím: P.O. Box 190, Al-Waziriyah, Safi El-Din, Al-Hilli St., Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„114.

| „120. | STATE COMPANY FOR PLASTIC BAGS INDUSTRIES IN TIKRIT. Cím: P.O. Box 12, Muhafadha Salah Aldin, Tikrit, Irak.” |
| --- | --- |

„120.

| „136. | STATE ENTERPRISE FOR GLASS AND CERAMIC INDUSTRIES. Cím: Ramadi, Al Anbar, Irak.” |
| --- | --- |

„136.

| „148. | STATE ENTERPRISE FOR RAW BUILDING MATERIALS. Cím: P.O. Box 5890, Alwiya, near Unknown Soldier, Saadoun Street, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„148.

| „154. | STATE ENTERPRISE FOR WOOD INDUSTRIES. Címek: a) Abu Sukhair, P.O. Box 20, Najaf, Irak; b) Manadhira, Al-Najaf, Irak.” |
| --- | --- |

„154.

| „182. | STATE ORGANISATION FOR INDUSTRIAL DEVELOPMENT. Cím: Khullani Square, Khulafa St., Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„182.

| „187. | STATE ORGANISATION FOR ROADS AND BRIDGES (alias (a) STATE ESTABLISHMENT OF BRIDGES CONSTRUCTION, (b) STATE ESTABLISHMENT FOR MIDDLE AREA (ROADS), (c) STATE ESTABLISHMENT OF CONSTRUCTION OF ROADS (SOUTHERN AREA), (d) STATE ESTABLISHMENT OF CONSTRUCTION OF ROADS (NORTHERN AREA), (e) STATE ESTABLISHMENT OF CONSTRUCTION OF ROADS (MIDDLE AREA AROUND ELPHURATE), (f) STATE ESTABLISHMENT OF EXPRESSWAY ROADS). Címek: a) Karradat Mariam, Karkh, P.O. Box 917, Bagdad, Irak; b) Nassiryah, Irak; c) Kirkuk, Irak; d) Hilla, Irak; e) Yousufia, Irak.” |
| --- | --- |

„187.

| „185. | STATE ORGANIZATION FOR MINERALS. Cím: P.O. Box 2330, Sa'doon Street, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„185.

| „27. | DIRECTORATE-GENERAL OF GENERATION AND TRANSMISSION OF ELECTRICITY. Cím: P.O. Box 1058, Al-Masbah, Building 4/356, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„27.

| „89. | NASSIRITYAH THERMAL POWER STATION. Cím: P.O. Box 31, Nassiriyah, Irak.” |
| --- | --- |

„89.

---

HATÁROZATOK

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/33

---

A TANÁCS (EU) 2019/1104 HATÁROZATA

(2019. június 25.)

a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az észt kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án elfogadta a Régiók Bizottsága – többek között észt – tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án elfogadta a Régiók Bizottsága – többek között észt – tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 határozatot (1).

| (2) | Mihkel JUHKAMI (Mayor of Rakvere City) és Kurmet MÜÜRSEPP (Member of Antsla Rural Municipality Council) 2015. január 26. óta a Régiók Bizottságának tagjai. |
| --- | --- |

(2)

Mihkel JUHKAMI (Mayor of Rakvere City) és Kurmet MÜÜRSEPP (Member of Antsla Rural Municipality Council) 2015. január 26. óta a Régiók Bizottságának tagjai.

| (3) | Rait PIHELGAS (Mayor of Ambla Rural Municipality) és Jan TREI (Mayor of Viimsi Rural Municipality) 2015. január 26. óta a Régiók Bizottságának póttagjai. |
| --- | --- |

(3)

Rait PIHELGAS (Mayor of Ambla Rural Municipality) és Jan TREI (Mayor of Viimsi Rural Municipality) 2015. január 26. óta a Régiók Bizottságának póttagjai.

| (4) | Az észt kormány a 2019. június 4-i levelében tájékoztatta a Tanácsot a Mihkel JUHKAMI, Kurmet MÜÜRSEPP, Rait PIHELGAS és Jan TREI jelenlegi képviselői mandátuma keretében betöltött hivatalok tekintetében bekövetkezett változásokról. |
| --- | --- |

(4)

Az észt kormány a 2019. június 4-i levelében tájékoztatta a Tanácsot a Mihkel JUHKAMI, Kurmet MÜÜRSEPP, Rait PIHELGAS és Jan TREI jelenlegi képviselői mandátuma keretében betöltött hivatalok tekintetében bekövetkezett változásokról.

| (5) | Az (EU) 2015/116 határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2015/116 határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2015/116 határozat I. mellékletében a Mihkel JUHKAMI-ra és Kurmet MÜÜRSEPP-re vonatkozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

„Mihkel JUHKAMI

Chairman of Rakvere Town Council

Kurmet MÜÜRSEPP

Deputy Mayor of Antsla Rural Municipality
  ”.

2. cikk

Az (EU) 2015/116 határozat II. mellékletében a Rait PIHELGAS-ra és Jan TREI-re vonatkozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

„Rait PIHELGAS

Mayor of Järva Rural Municipality

Jan TREI

Member of Viimsi Rural Municipality Council
  ”.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. június 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. ANTON

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/35

---

A TANÁCS (EU) 2019/1105 HATÁROZATA

(2019. június 25.)

a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az olasz kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

| (2) | Giuseppe DI PANGRAZIO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Giuseppe DI PANGRAZIO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Roberto SANTANGELO, Vice Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Abruzzo. |
| --- | --- |

—

Roberto SANTANGELO, Vice Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Abruzzo.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. június 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. ANTON

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/36

---

A TANÁCS (EU) 2019/1106 HATÁROZATA

(2019. június 25.)

a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az olasz kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

| (2) | Francesco PIGLIARU hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Francesco PIGLIARU hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna. |
| --- | --- |

—

Christian SOLINAS, Presidente della Regione Sardegna.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. június 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. ANTON

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/37

---

A TANÁCS (EU) 2019/1107 HATÁROZATA

(2019. június 25.)

a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a spanyol kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. december 16-án az (EU) 2015/2397 tanácsi határozat (4) értelmében Javier GONZALEZ ORTIZ-t Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI váltotta fel póttagként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. december 16-án az (EU) 2015/2397 tanácsi határozat (4) értelmében Javier GONZALEZ ORTIZ-t Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI váltotta fel póttagként.

| (2) | Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Maria Luisa de MIGUEL ANASAGASTI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Julián ZAFRA DÍAZ, Director General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias. |
| --- | --- |

—

Julián ZAFRA DÍAZ, Director General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. június 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. ANTON

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2015/2397 határozata (2015. december 16.) a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának és egy spanyol póttagjának kinevezéséről (HL L 332., 2015.12.18., 144. o.).

4

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/38

---

A TANÁCS (KKBP) 2019/1108 HATÁROZATA

(2019. június 27.)

az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. július 31-én elfogadta a 2014/512/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. július 31-én elfogadta a 2014/512/KKBP határozatot (1).

| (2) | Az Európai Tanács 2015. március 19-én megállapodott arról, hogy meghozatalra kerülnek az ahhoz szükséges intézkedések, hogy a korlátozó intézkedések időtartama egyértelműen a minszki megállapodások teljes körű végrehajtásához kapcsolódjon, szem előtt tartva, hogy a teljes körű végrehajtás 2015. december 31-re volt ütemezve. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2015. március 19-én megállapodott arról, hogy meghozatalra kerülnek az ahhoz szükséges intézkedések, hogy a korlátozó intézkedések időtartama egyértelműen a minszki megállapodások teljes körű végrehajtásához kapcsolódjon, szem előtt tartva, hogy a teljes körű végrehajtás 2015. december 31-re volt ütemezve.

| (3) | A Tanács 2018. december 21-én elfogadta a (KKBP) 2018/2078 határozatot (2), amellyel 2019. július 31-ig megújította a 2014/512/KKBP határozatot annak érdekében, hogy lehetősége legyen folytatni a minszki megállapodások végrehajtásának értékelését. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2018. december 21-én elfogadta a (KKBP) 2018/2078 határozatot (2), amellyel 2019. július 31-ig megújította a 2014/512/KKBP határozatot annak érdekében, hogy lehetősége legyen folytatni a minszki megállapodások végrehajtásának értékelését.

| (4) | A minszki megállapodások végrehajtásának értékelését követően a Tanács úgy véli, hogy a 2014/512/KKBP határozatot további hat hónapra meg kell újítani annak érdekében, hogy a Tanácsnak lehetősége legyen folytatni az említett megállapodások végrehajtásának értékelését. |
| --- | --- |

(4)

A minszki megállapodások végrehajtásának értékelését követően a Tanács úgy véli, hogy a 2014/512/KKBP határozatot további hat hónapra meg kell újítani annak érdekében, hogy a Tanácsnak lehetősége legyen folytatni az említett megállapodások végrehajtásának értékelését.

| (5) | A 2014/512/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2014/512/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/512/KKBP határozat 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ezt a határozatot 2020. január 31-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  A Tanács 2014/512/KKBP határozata (2014. július 31.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 229., 2014.7.31., 13. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2018/2078 határozata (2018. december 21.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról (HL L 331., 2018.12.28., 224. o.).

2

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1109 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. június 27.)

az Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból származó, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű hegesztett csövek és üreges profilok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | 2018. szeptember 28-án az alaprendelet 5. cikk alapján az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított az Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból (a továbbiakban: az érintett országok) származó vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű hegesztett csövek és üreges profilok Unióba történő behozatalára vonatkozóan, kivéve az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcsövet és az olaj- vagy gázfúráshoz való béléscsövet és termelőcsövet (a továbbiakban: üreges idomacélok). A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést (2) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

2018. szeptember 28-án az alaprendelet 5. cikk alapján az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított az Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból (a továbbiakban: az érintett országok) származó vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű hegesztett csövek és üreges profilok Unióba történő behozatalára vonatkozóan, kivéve az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcsövet és az olaj- vagy gázfúráshoz való béléscsövet és termelőcsövet (a továbbiakban: üreges idomacélok). A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést (2) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés).

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot a hegesztett acélcsövek európai uniós gazdasági ágazatának védelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszos) által az uniós gyártók nevében 2018. augusztus 14-én benyújtott panaszt követően indította meg. A panaszos által képviselt vállalkozások az üreges idomacélok teljes uniós termelésének több mint 40 %-át képviselték. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot a hegesztett acélcsövek európai uniós gazdasági ágazatának védelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszos) által az uniós gyártók nevében 2018. augusztus 14-én benyújtott panaszt követően indította meg. A panaszos által képviselt vállalkozások az üreges idomacélok teljes uniós termelésének több mint 40 %-át képviselték. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

1.2.   Nyilvántartásba vétel iránti kérelem

Nyilvántartásba vétel iránti kérelem

| (3) | A panaszos 2018. december 20-án az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmezte az érintett országokból származó behozatalok nyilvántartásba vételét. A panaszos a következők összehasonlítása alapján feltételezte, hogy az érintett országokból származó behozatal jelentős mértékben növekedett:






  a) | a vizsgálati időszak (2018. július–október) végét követő időszakra vonatkozó mennyiség a 2017. július–október közötti időszakhoz képest, és |
| --- | --- | --- |

(3)

A panaszos 2018. december 20-án az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmezte az érintett országokból származó behozatalok nyilvántartásba vételét. A panaszos a következők összehasonlítása alapján feltételezte, hogy az érintett országokból származó behozatal jelentős mértékben növekedett:

a)

a vizsgálati időszak (2018. július–október) végét követő időszakra vonatkozó mennyiség a 2017. július–október közötti időszakhoz képest, és

| b) | az érintett országokból származó átlagos havi behozatal a vizsgálat megindítását követő időszakban (2018. október és november) az előző év hasonló időszakához képest. |
| --- | --- |

b)

az érintett országokból származó átlagos havi behozatal a vizsgálat megindítását követő időszakban (2018. október és november) az előző év hasonló időszakához képest.

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (4) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat, Észak-Macedónia, Oroszország és Törökország hatóságait, az ismert importőröket, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte azokat a részvételre. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat, Észak-Macedónia, Oroszország és Törökország hatóságait, az ismert importőröket, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte azokat a részvételre.

| (5) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálatok megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(5)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálatok megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.4.   Mintavétel

Mintavétel

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.4.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte továbbá, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék 2017. július és 2018. június közötti, Unión belüli termelési volumene és a földrajzi eloszlás alapján választotta ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Az egyik ideiglenesen kiválasztott gyártó arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem volt abban a helyzetben, hogy teljes kérdőívet töltsön ki, és ezért nem kíván részt venni az uniós gyártók mintájában. Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy felülvizsgálja az uniós gyártók mintáját, és ezt a gyártót a termelési volumen tekintetében a következő legnagyobb uniós gyártóval váltja fel. A végleges minta a hasonló termék becsült uniós termelésének több mint 30 %-át képviselte, és az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak minősült. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte továbbá, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék 2017. július és 2018. június közötti, Unión belüli termelési volumene és a földrajzi eloszlás alapján választotta ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Az egyik ideiglenesen kiválasztott gyártó arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem volt abban a helyzetben, hogy teljes kérdőívet töltsön ki, és ezért nem kíván részt venni az uniós gyártók mintájában. Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy felülvizsgálja az uniós gyártók mintáját, és ezt a gyártót a termelési volumen tekintetében a következő legnagyobb uniós gyártóval váltja fel. A végleges minta a hasonló termék becsült uniós termelésének több mint 30 %-át képviselte, és az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak minősült.

1.4.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (8) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független uniós gyártókat, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(8)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független uniós gyártókat, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

| (9) | Tizenkét független importőr jelentkezett a Bizottságnál, amelyek közül négy jelentett az érintett országokból származó, a vizsgálati időszak alatti behozatalt, nyújtotta be a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb mennyisége, illetve az unióbeli földrajzi elhelyezkedés alapján három importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte valamennyi ismert érintett importőr véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(9)

Tizenkét független importőr jelentkezett a Bizottságnál, amelyek közül négy jelentett az érintett országokból származó, a vizsgálati időszak alatti behozatalt, nyújtotta be a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb mennyisége, illetve az unióbeli földrajzi elhelyezkedés alapján három importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte valamennyi ismert érintett importőr véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett.

1.4.3.   Mintavétel Észak-Macedónia, Oroszország és Törökország exportáló gyártói körében

Mintavétel Észak-Macedónia, Oroszország és Törökország exportáló gyártói körében

| (10) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi észak-macedóniai, oroszországi és törökországi exportáló gyártót felkérte, hogy nyújtsa be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte Észak-Macedónia, Oroszország és Törökország Európai Unió melletti képviseleteit, hogy azonosítsanak más olyan exportáló gyártókat a saját országukban, és/vagy lépjenek kapcsolatba velük, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben. |
| --- | --- |

(10)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi észak-macedóniai, oroszországi és törökországi exportáló gyártót felkérte, hogy nyújtsa be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte Észak-Macedónia, Oroszország és Törökország Európai Unió melletti képviseleteit, hogy azonosítsanak más olyan exportáló gyártókat a saját országukban, és/vagy lépjenek kapcsolatba velük, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben.

| (11) | Tíz törökországi, három észak-macedóniai és két oroszországi exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. |
| --- | --- |

(11)

Tíz törökországi, három észak-macedóniai és két oroszországi exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában.

| (12) | Tekintettel az Észak-Macedóniában és Oroszországban működő exportáló gyártók korlátozott számára, a Bizottság úgy határozott, hogy e két országban nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel az Észak-Macedóniában és Oroszországban működő exportáló gyártók korlátozott számára, a Bizottság úgy határozott, hogy e két országban nincs szükség mintavételre.

| (13) | Ami a törökországi exportáló gyártókat illeti, a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban három exportáló gyártóból álló mintát választott ki az Unióba irányuló kivitel azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt még észszerűen megvizsgálható. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(13)

Ami a törökországi exportáló gyártókat illeti, a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban három exportáló gyártóból álló mintát választott ki az Unióba irányuló kivitel azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt még észszerűen megvizsgálható. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevétel nem érkezett.

1.5.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (14) | Egy törökországi exportáló gyártó kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján. A (97) preambulumbekezdésben foglalt következtetésekre tekintettel nem volt szükség e kérelem további feldolgozására. |
| --- | --- |

(14)

Egy törökországi exportáló gyártó kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján. A (97) preambulumbekezdésben foglalt következtetésekre tekintettel nem volt szükség e kérelem további feldolgozására.

1.5.1.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (15) | A Bizottság a vizsgálat megindításakor online hozzáférhetővé tette a kérdőíveket, és felkérte a három együttműködő észak-macedóniai exportáló gyártót, a két együttműködő oroszországi exportáló gyártót, a mintába felvett három törökországi exportáló gyártót, a mintába felvett négy uniós gyártót, valamint a mintába felvett három független importőrt, hogy adjanak választ a kérdőíven szereplő kérdésekre. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság a vizsgálat megindításakor online hozzáférhetővé tette a kérdőíveket, és felkérte a három együttműködő észak-macedóniai exportáló gyártót, a két együttműködő oroszországi exportáló gyártót, a mintába felvett három törökországi exportáló gyártót, a mintába felvett négy uniós gyártót, valamint a mintába felvett három független importőrt, hogy adjanak választ a kérdőíven szereplő kérdésekre.

| (16) | A három együttműködő észak-macedóniai exportáló gyártó, az egyik együttműködő oroszországi exportáló gyártó, a mintában szereplő három törökországi exportáló gyártó, valamint egy egyedi vizsgálatot kérelmező törökországi exportáló gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó és a mintába felvett három független importőr válaszolt a kérdőívre. Egy oroszországi exportáló gyártó nem nyújtott be választ, és bejelentette, hogy nem kíván együttműködni. |
| --- | --- |

(16)

A három együttműködő észak-macedóniai exportáló gyártó, az egyik együttműködő oroszországi exportáló gyártó, a mintában szereplő három törökországi exportáló gyártó, valamint egy egyedi vizsgálatot kérelmező törökországi exportáló gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó és a mintába felvett három független importőr válaszolt a kérdőívre. Egy oroszországi exportáló gyártó nem nyújtott be választ, és bejelentette, hogy nem kíván együttműködni.

1.6.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (17) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: | Európai Acélcsőipari Szövetség (ESTA), Párizs, Franciaország |
| --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

Európai Acélcsőipari Szövetség (ESTA), Párizs, Franciaország

| | A mintába felvett uniós gyártók






  — | Tata Steel UK Limited, Corby, Egyesült Királyság |
| --- | --- | --- |

A mintába felvett uniós gyártók

—

Tata Steel UK Limited, Corby, Egyesült Királyság

| — | Tata Steel Tubes BV, Oosterhout és Zwijndrecht, Hollandia |
| --- | --- |

—

Tata Steel Tubes BV, Oosterhout és Zwijndrecht, Hollandia

| — | Marcegaglia Carbon Steel S.P.A., Gazoldo degli Ippoliti, Olaszország |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel S.P.A., Gazoldo degli Ippoliti, Olaszország

| | Észak-macedóniai exportáló gyártók






  — | FZC 11 Oktomvri AD, Kumanovo |
| --- | --- | --- |

Észak-macedóniai exportáló gyártók

—

FZC 11 Oktomvri AD, Kumanovo

| — | IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o., Kavadarci |
| --- | --- |

—

IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o., Kavadarci

| — | Metalopromet Dooel, Strumica |
| --- | --- |

—

Metalopromet Dooel, Strumica

| | PAO Severstal csoport






  — | PAO Severstal, Cserepovec, Oroszország |
| --- | --- | --- |

PAO Severstal csoport

—

PAO Severstal, Cserepovec, Oroszország

| — | JSC Severstal Distribution, Cserepovec, Oroszország |
| --- | --- |

—

JSC Severstal Distribution, Cserepovec, Oroszország

| — | SIA Severstal Distribution, Riga, Lettország |
| --- | --- |

—

SIA Severstal Distribution, Riga, Lettország

| — | Severstal Export GmbH, Manno, Svájc |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH, Manno, Svájc

| | Törökországi exportáló gyártók






  — | Noksel Celik Boru Sanayi, Ankara |
| --- | --- | --- |

Törökországi exportáló gyártók

—

Noksel Celik Boru Sanayi, Ankara

| — | Özdemir Boru Profil San. ve Tic. Ltd. Ști., Zonguldak |
| --- | --- |

—

Özdemir Boru Profil San. ve Tic. Ltd. Ști., Zonguldak

| — | Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi, Iskenderun |
| --- | --- |

—

Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi, Iskenderun

| — | Yücel Boru ve Profil Endüstrisi, Isztambul |
| --- | --- |

—

Yücel Boru ve Profil Endüstrisi, Isztambul

| | A mintába felvett független uniós importőrök






  — | Kromat Trading Ltd., London, Egyesült Királyság |
| --- | --- | --- |

A mintába felvett független uniós importőrök

—

Kromat Trading Ltd., London, Egyesült Királyság

| — | Carl Spaeter GmbH, Duisburg, Németország |
| --- | --- |

—

Carl Spaeter GmbH, Duisburg, Németország

1.7.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (18) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2017. július 1. és 2018. június 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2015. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(18)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2017. július 1. és 2018. június 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2015. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (19) | Az érintett termék a jelenleg a 7306 61 92 és a 7306 61 99 KN-kód alá tartozó, Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból származó, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű hegesztett csövek és üreges profilok – az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcső és az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscső és termelőcső kivételével (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék a jelenleg a 7306 61 92 és a 7306 61 99 KN-kód alá tartozó, Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból származó, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű hegesztett csövek és üreges profilok – az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcső és az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscső és termelőcső kivételével (a továbbiakban: az érintett termék).

| (20) | Az üreges idomacélok alkalmazása széles körű; használatosak például az építőiparban szerkezeti és teherhordozó elemekként, az anyagmozgató berendezésekben, a szerszámgépekben, a gépjárműiparban, a mezőgazdasági gépekben és berendezésekben és más hasonló célokra. |
| --- | --- |

(20)

Az üreges idomacélok alkalmazása széles körű; használatosak például az építőiparban szerkezeti és teherhordozó elemekként, az anyagmozgató berendezésekben, a szerszámgépekben, a gépjárműiparban, a mezőgazdasági gépekben és berendezésekben és más hasonló célokra.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (21) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(21)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék;

| — | az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék; |
| --- | --- |

—

az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék;

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (22) | A Bizottság ezért úgy döntött, hogy az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság ezért úgy döntött, hogy az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Észak-Macedónia

Észak-Macedónia

| (23) | A következő három észak-macedóniai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban: az FZC 11 Oktomvri AD (a továbbiakban: FZC), az IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. (a továbbiakban: IGM) és a Metalopromet Dooel (a továbbiakban: Metalopromet). |
| --- | --- |

(23)

A következő három észak-macedóniai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban: az FZC 11 Oktomvri AD (a továbbiakban: FZC), az IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o. (a továbbiakban: IGM) és a Metalopromet Dooel (a továbbiakban: Metalopromet).

3.1.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (24) | A rendes érték kiszámításához az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(24)

A rendes érték kiszámításához az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt.

| (25) | Az egyik exportáló gyártó – nevezetesen az FZC – esetében a teljes belföldi értékesítés nem volt reprezentatív az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(25)

Az egyik exportáló gyártó – nevezetesen az FZC – esetében a teljes belföldi értékesítés nem volt reprezentatív az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében.

| (26) | mivel a hasonló terméket nem értékesítették reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, ezért az FZC esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján állapította meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(26)

mivel a hasonló terméket nem értékesítették reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, ezért az FZC esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján állapította meg a rendes értéket.

| (27) | Amennyiben valamely terméktípus esetében nem volt nyereséges értékesítés, a Bizottság a rendes értéket úgy számította ki az adott típusra, hogy az együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének a vizsgálati időszak alatti átlagos gyártási költségéhez hozzáadta a következőket:






  a) | a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(27)

Amennyiben valamely terméktípus esetében nem volt nyereséges értékesítés, a Bizottság a rendes értéket úgy számította ki az adott típusra, hogy az együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének a vizsgálati időszak alatti átlagos gyártási költségéhez hozzáadta a következőket:

a)

a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| b) | az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

Amennyiben valamely terméktípus esetében volt nyereséges értékesítés, a Bizottság az adott típusra vonatkozó rendes értéket nem az SGA-költségek és a nyereség súlyozott átlagának felhasználásával, hanem az adott típus SGA-költségeinek és nyereségének felhasználásával számította ki.

| (28) | Az IGM és a Metalopromet esetében – a (24) preambulumbekezdésben ismertetett reprezentativitásvizsgálat alapján – a Bizottság megállapította, hogy a hasonló terméket a belföldi piacon összességében reprezentatív mennyiségben értékesítették. |
| --- | --- |

(28)

Az IGM és a Metalopromet esetében – a (24) preambulumbekezdésben ismertetett reprezentativitásvizsgálat alapján – a Bizottság megállapította, hogy a hasonló terméket a belföldi piacon összességében reprezentatív mennyiségben értékesítették.

| (29) | A Bizottság ezt követően meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság ezt követően meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (30) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladja a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(30)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladja a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (31) | Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(31)

Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga.

| (32) | Abban az esetben, ha az összes belföldi értékesítés kevesebb mint 80 %-a volt nyereséges, vagy a súlyozott átlagos értékesítési ár alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(32)

Abban az esetben, ha az összes belföldi értékesítés kevesebb mint 80 %-a volt nyereséges, vagy a súlyozott átlagos értékesítési ár alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki.

| (33) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy nem elegendő mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki, a fenti (27) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(33)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy nem elegendő mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki, a fenti (27) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően.

| (34) | A vizsgálat megállapította, hogy az IGM és a Metalopromet esetében néhány terméktípus tekintetében a rendes kereskedelmi forgalomban nem, vagy nem elegendő mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy egy adott terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon. E terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően állapították meg. A fennmaradó terméktípusok esetében a rendes érték a rendes kereskedelmi forgalom keretében alkalmazott belföldi árakon alapult. |
| --- | --- |

(34)

A vizsgálat megállapította, hogy az IGM és a Metalopromet esetében néhány terméktípus tekintetében a rendes kereskedelmi forgalomban nem, vagy nem elegendő mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy egy adott terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon. E terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően állapították meg. A fennmaradó terméktípusok esetében a rendes érték a rendes kereskedelmi forgalom keretében alkalmazott belföldi árakon alapult.

| (35) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos azzal érvelt, hogy a rendes érték fent ismertetett számítási módszere inkonzisztens volt. A panaszos azt állította, hogy a Bizottságnak minden észak-macedóniai exportőr esetében a számtanilag képzett rendes értéket kellett volna használnia (szemben a belföldi értékesítésekkel), különösen azért, mert az észak-macedóniai belföldi piac – mérete, pénzügyi kapacitásai és versenyfeltételei miatt – nem reprezentatív viszonyítási alapja az uniós piacra történő értékesítésnek. |
| --- | --- |

(35)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos azzal érvelt, hogy a rendes érték fent ismertetett számítási módszere inkonzisztens volt. A panaszos azt állította, hogy a Bizottságnak minden észak-macedóniai exportőr esetében a számtanilag képzett rendes értéket kellett volna használnia (szemben a belföldi értékesítésekkel), különösen azért, mert az észak-macedóniai belföldi piac – mérete, pénzügyi kapacitásai és versenyfeltételei miatt – nem reprezentatív viszonyítási alapja az uniós piacra történő értékesítésnek.

| (36) | A Bizottság megjegyzi, hogy a rendes érték kiszámítására vonatkozó megközelítése következetesen követte az alaprendelet 2. cikk meghatározott módszertant. Olyan esetben, amikor a rendes kereskedelmi forgalomban elegendő értékesítés történik, az említett rendelkezéssel ellentétes lenne a panaszos javaslatának megfelelően figyelmen kívül hagyni az árakat. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság megjegyzi, hogy a rendes érték kiszámítására vonatkozó megközelítése következetesen követte az alaprendelet 2. cikk meghatározott módszertant. Olyan esetben, amikor a rendes kereskedelmi forgalomban elegendő értékesítés történik, az említett rendelkezéssel ellentétes lenne a panaszos javaslatának megfelelően figyelmen kívül hagyni az árakat. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

3.1.2.   Exportár

Exportár

| (37) | Mindkét észak-macedóniai exportáló gyártó közvetlenül független uniós vevőknek értékesítette az érintett terméket. Így az exportárat az Unióba történő kivitelre eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(37)

Mindkét észak-macedóniai exportáló gyártó közvetlenül független uniós vevőknek értékesítette az érintett terméket. Így az exportárat az Unióba történő kivitelre eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.1.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (38) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi szinten hasonlította össze egymással. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi szinten hasonlította össze egymással.

| (39) | Amennyiben azt a tisztességes összehasonlítás elve megkövetelte, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokra került sor az árengedmények, a kezelési, rakodási és mellékköltségek, a szállítási, a hitelköltségek, a banki költségek, a csomagolás és a jutalékok tekintetében. |
| --- | --- |

(39)

Amennyiben azt a tisztességes összehasonlítás elve megkövetelte, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokra került sor az árengedmények, a kezelési, rakodási és mellékköltségek, a szállítási, a hitelköltségek, a banki költségek, a csomagolás és a jutalékok tekintetében.

3.1.4.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (40) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (41) | Észak-Macedónia nagymértékben együttműködött, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel közel 100 %-át az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki. Ennek alapján a CIF importérték százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| FZC 11 Oktomvri AD | 8,5 |
| IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o., | 1,5 |
| Metalopromet Dooel | 1,9 |
| Országos dömpingkülönbözet | 2,9 |

(41)

Észak-Macedónia nagymértékben együttműködött, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel közel 100 %-át az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki. Ennek alapján a CIF importérték százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet (%)

FZC 11 Oktomvri AD

8,5

IGM-Trade Ilija I dr. d.o.o.,

1,5

Metalopromet Dooel

1,9

Országos dömpingkülönbözet

2,9

| (42) | Tekintettel arra, hogy a mintába felvett három észak-macedóniai exportáló gyártó közül kettő esetében a dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbérték alatt van, a Bizottság megvizsgálta, hogy az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlaga meghaladta-e ezt a küszöbértéket. |
| --- | --- |

(42)

Tekintettel arra, hogy a mintába felvett három észak-macedóniai exportáló gyártó közül kettő esetében a dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbérték alatt van, a Bizottság megvizsgálta, hogy az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlaga meghaladta-e ezt a küszöbértéket.

de minimis

| (43) | Az országos dömpingkülönbözetet az összes Észak-Macedóniában működő együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga alapján számították ki. A dömping összege az együttműködő exportáló gyártók által realizált kivitel CIF értékének százalékában kifejezve 2,9 % volt, azaz meghaladta a fentiekben meghatározott 2 % -os de minimis küszöbértéket. |
| --- | --- |

(43)

Az országos dömpingkülönbözetet az összes Észak-Macedóniában működő együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga alapján számították ki. A dömping összege az együttműködő exportáló gyártók által realizált kivitel CIF értékének százalékában kifejezve 2,9 % volt, azaz meghaladta a fentiekben meghatározott 2 % -os de minimis küszöbértéket.

de minimis

3.2.   Oroszország

Oroszország

| (44) | Oroszországban egy exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban, nevezetesen a PAO Severstal (a továbbiakban: Severstal). |
| --- | --- |

(44)

Oroszországban egy exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban, nevezetesen a PAO Severstal (a továbbiakban: Severstal).

3.2.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (45) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a Severstal esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése a Severstal esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a Severstal esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése a Severstal esetében reprezentatív volt.

| (46) | A Bizottság ezt követően meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság ezt követően meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (47) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladja a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(47)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladja a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (48) | Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(48)

Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga.

| (49) | Abban az esetben, ha az összes belföldi értékesítés kevesebb mint 80 %-a volt nyereséges, vagy a súlyozott átlagos értékesítési ár alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(49)

Abban az esetben, ha az összes belföldi értékesítés kevesebb mint 80 %-a volt nyereséges, vagy a súlyozott átlagos értékesítési ár alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki.

| (50) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy nem elegendő mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki, a fenti (27) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(50)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy nem elegendő mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki, a fenti (27) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően.

| (51) | A vizsgálat megállapította, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében a rendes érték egyes terméktípusok tekintetében a vonatkozó terméktípus vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagán, egyes terméktípusoknál a rendes kereskedelmi forgalom keretében alkalmazott belföldi árakon alapult, bizonyos terméktípusok esetében pedig azt az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően számították ki. |
| --- | --- |

(51)

A vizsgálat megállapította, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében a rendes érték egyes terméktípusok tekintetében a vonatkozó terméktípus vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagán, egyes terméktípusoknál a rendes kereskedelmi forgalom keretében alkalmazott belföldi árakon alapult, bizonyos terméktípusok esetében pedig azt az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően számították ki.

3.2.2.   Exportár

Exportár

| (52) | A Severstal három értékesítési csatornát vett igénybe a vizsgálati időszak alatti uniós értékesítéshez: az érintett terméket közvetlenül az első független uniós vevő részére, az Unión belüli kapcsolatban álló importőrökön keresztül, illetve egy vele kapcsolatban álló svájci kereskedőn keresztül értékesítette. |
| --- | --- |

(52)

A Severstal három értékesítési csatornát vett igénybe a vizsgálati időszak alatti uniós értékesítéshez: az érintett terméket közvetlenül az első független uniós vevő részére, az Unión belüli kapcsolatban álló importőrökön keresztül, illetve egy vele kapcsolatban álló svájci kereskedőn keresztül értékesítette.

| (53) | Ha az exportáló gyártó az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálta, illetve ha az exportra a kapcsolatban álló svájci kereskedőn keresztül került sor, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(53)

Ha az exportáló gyártó az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálta, illetve ha az exportra a kapcsolatban álló svájci kereskedőn keresztül került sor, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő árak alapján állapították meg.

| (54) | A kapcsolatban álló importőrökön keresztül történő értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján határozták meg. A Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a nyereség figyelembevételével kiigazította. |
| --- | --- |

(54)

A kapcsolatban álló importőrökön keresztül történő értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján határozták meg. A Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a nyereség figyelembevételével kiigazította.

| (55) | A megfelelő nyereségszint megállapítása érdekében a Bizottság értékelte a mintába felvett három importőrtől gyűjtött információkat. A vizsgálat feltárta, hogy a mintában szereplő importőrök közül kettő elsősorban az Unióban beszerzett áruk széles körének forgalmazójaként jár el, és az érintett termék behozatala az üzleti tevékenységüknek csak nagyon kis hányadát teszi ki. Egyik vállalat sem volt képes a behozatali tevékenységeihez kapcsolódó haszonkulcsot a teljes tevékenysége haszonkulcsától elkülöníteni. Ezért e vállalatok haszonkulcsa nem tükrözte az érintett termék behozatalával és viszonteladásával kapcsolatos tevékenységüket. A harmadik független importőr fő tevékenysége az érintett termék behozatala és viszonteladása volt, így a bejelentett haszonkulcs megfelelően tükrözte ezt a tevékenységet. Következésképpen a Bizottság ezen importőr haszonkulcsát használta az exportár kiszámításához, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. A haszonkulcs [2 %–6 %] volt. |
| --- | --- |

(55)

A megfelelő nyereségszint megállapítása érdekében a Bizottság értékelte a mintába felvett három importőrtől gyűjtött információkat. A vizsgálat feltárta, hogy a mintában szereplő importőrök közül kettő elsősorban az Unióban beszerzett áruk széles körének forgalmazójaként jár el, és az érintett termék behozatala az üzleti tevékenységüknek csak nagyon kis hányadát teszi ki. Egyik vállalat sem volt képes a behozatali tevékenységeihez kapcsolódó haszonkulcsot a teljes tevékenysége haszonkulcsától elkülöníteni. Ezért e vállalatok haszonkulcsa nem tükrözte az érintett termék behozatalával és viszonteladásával kapcsolatos tevékenységüket. A harmadik független importőr fő tevékenysége az érintett termék behozatala és viszonteladása volt, így a bejelentett haszonkulcs megfelelően tükrözte ezt a tevékenységet. Következésképpen a Bizottság ezen importőr haszonkulcsát használta az exportár kiszámításához, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. A haszonkulcs [2 %–6 %] volt.

3.2.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (56) | A Bizottság a rendes értéket és az egyetlen exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság a rendes értéket és az egyetlen exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (57) | Amennyiben azt a tisztességes összehasonlítás elve megkövetelte, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokra került sor a szállítási, kezelési, rakodási és mellékköltségek, a biztosítási, csomagolási és hitelköltségek, az importterhek, a banki költségek, az árengedmények és a jutalékok tekintetében. |
| --- | --- |

(57)

Amennyiben azt a tisztességes összehasonlítás elve megkövetelte, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokra került sor a szállítási, kezelési, rakodási és mellékköltségek, a biztosítási, csomagolási és hitelköltségek, az importterhek, a banki költségek, az árengedmények és a jutalékok tekintetében.

| (58) | Az együttműködő exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének g) pontja alapján kiigazítást kért az euróban kifejezett exportértékesítésére vonatkozó negatív hitelköltségek miatt. Az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az Unióba irányuló összes értékesítés euróban történt, és a vizsgálati időszakban az euro átlagos LIBOR rátája negatív volt. A Bizottság megjegyzi, hogy a hitelköltségek 2. cikk (10) bekezdés g) pontja szerinti kiigazításának célja, hogy tükrözze az eladó és a vevő között a szerződés vagy az értékesítés időpontjában elfogadott hitelfeltételeket. Valójában ez az a tényező, amelyet figyelembe vettek a felszámított ár meghatározása során, függetlenül ezen értékesítések tényleges végső költségeitől vagy nyereségeitől, mivel ezeket a költségeket vagy nyereségeket nem lehetett figyelembe venni, amikor az árat a szerződésben meghatározták. Mindenesetre és a fentiek sérelme nélkül, a vállalat nem bizonyította, hogy ez hatással volt az árra és az árak összehasonlíthatóságára, ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(58)

Az együttműködő exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének g) pontja alapján kiigazítást kért az euróban kifejezett exportértékesítésére vonatkozó negatív hitelköltségek miatt. Az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az Unióba irányuló összes értékesítés euróban történt, és a vizsgálati időszakban az euro átlagos LIBOR rátája negatív volt. A Bizottság megjegyzi, hogy a hitelköltségek 2. cikk (10) bekezdés g) pontja szerinti kiigazításának célja, hogy tükrözze az eladó és a vevő között a szerződés vagy az értékesítés időpontjában elfogadott hitelfeltételeket. Valójában ez az a tényező, amelyet figyelembe vettek a felszámított ár meghatározása során, függetlenül ezen értékesítések tényleges végső költségeitől vagy nyereségeitől, mivel ezeket a költségeket vagy nyereségeket nem lehetett figyelembe venni, amikor az árat a szerződésben meghatározták. Mindenesetre és a fentiek sérelme nélkül, a vállalat nem bizonyította, hogy ez hatással volt az árra és az árak összehasonlíthatóságára, ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította.

| (59) | A kapcsolatban álló svájci kereskedőn keresztül történő exportértékesítések tekintetében az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a svájci kereskedő az ő belső értékesítési részlegeként járt el, amellyel egyetlen gazdasági egységet alkot. Az exportáló gyártó rámutatott, hogy a svájci kereskedő az ő 100 %-os leányvállalata, amely az érintett terméket az Unióba értékesíti. Ezért az együttműködő exportáló gyártó szerint a Bizottságnak nem lett volna szabad kiigazítania az exportárat a jutalék tekintetében. |
| --- | --- |

(59)

A kapcsolatban álló svájci kereskedőn keresztül történő exportértékesítések tekintetében az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a svájci kereskedő az ő belső értékesítési részlegeként járt el, amellyel egyetlen gazdasági egységet alkot. Az exportáló gyártó rámutatott, hogy a svájci kereskedő az ő 100 %-os leányvállalata, amely az érintett terméket az Unióba értékesíti. Ezért az együttműködő exportáló gyártó szerint a Bizottságnak nem lett volna szabad kiigazítania az exportárat a jutalék tekintetében.

| (60) | A vizsgálat azonban megállapította, hogy az anyavállalat és a svájci kereskedő között nem volt kizárólagos kapcsolat az Unióba irányuló értékesítések tekintetében, és a csoporton belül más olyan jogalanyok is voltak – beleértve az exportáló gyártót is –, amelyek közvetlenül értékesítettek az Unióba. Az (52) preambulumbekezdésben említettek szerint az oroszországi anyavállalat az érintett termék vonatkozásában három különböző exportcsatornát tartott fenn az Unióba irányuló kivitel vonatkozásában. Ezen okok miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az exportáló gyártóval kapcsolatban álló svájci vállalat nem volt az exportáló gyártó olyan integrált és belső értékesítési részlege, amely alapján a két jogalany egyetlen gazdasági egységet alkotott volna. Ehelyett a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a svájci vállalat jutalék alapján dolgozó ügynöknek tekinthető az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló svájci kereskedő egyetlen gazdasági egységet alkot. Ennek eredményeként a Bizottság kiigazította az exportárat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban a jutalékok levonásával. A jutalékok kiszámítása a kereskedő SGA-költségei és az Unióban működő független importőrök által szolgáltatott információk alapján az (55) preambulumbekezdésben megállapított észszerű haszonkulcs alapján történt. |
| --- | --- |

(60)

A vizsgálat azonban megállapította, hogy az anyavállalat és a svájci kereskedő között nem volt kizárólagos kapcsolat az Unióba irányuló értékesítések tekintetében, és a csoporton belül más olyan jogalanyok is voltak – beleértve az exportáló gyártót is –, amelyek közvetlenül értékesítettek az Unióba. Az (52) preambulumbekezdésben említettek szerint az oroszországi anyavállalat az érintett termék vonatkozásában három különböző exportcsatornát tartott fenn az Unióba irányuló kivitel vonatkozásában. Ezen okok miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az exportáló gyártóval kapcsolatban álló svájci vállalat nem volt az exportáló gyártó olyan integrált és belső értékesítési részlege, amely alapján a két jogalany egyetlen gazdasági egységet alkotott volna. Ehelyett a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a svájci vállalat jutalék alapján dolgozó ügynöknek tekinthető az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló svájci kereskedő egyetlen gazdasági egységet alkot. Ennek eredményeként a Bizottság kiigazította az exportárat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban a jutalékok levonásával. A jutalékok kiszámítása a kereskedő SGA-költségei és az Unióban működő független importőrök által szolgáltatott információk alapján az (55) preambulumbekezdésben megállapított észszerű haszonkulcs alapján történt.

3.2.4.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (61) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (62) | Oroszország nagymértékben együttműködött, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel közel 85 %-át az együttműködő exportáló gyártó kivitele tette ki. Ennek alapján a CIF importérték százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| PAO Severstal | – 1,4 |
| Országos dömpingkülönbözet | – 1,4 |

(62)

Oroszország nagymértékben együttműködött, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel közel 85 %-át az együttműködő exportáló gyártó kivitele tette ki. Ennek alapján a CIF importérték százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet (%)

PAO Severstal

– 1,4

Országos dömpingkülönbözet

– 1,4

| (63) | Tekintettel az oroszországi együttműködés magas szintjére, az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet az együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet szintjén állapították meg. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel az oroszországi együttműködés magas szintjére, az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet az együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.

| (64) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos azt állította, hogy a Bizottságnak az országos dömpingkülönbözetet nem az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözettel azonos szinten kellett volna megállapítania, hanem azt az alaprendelet 18. cikkével összhangban kellett volna kiszámítania. |
| --- | --- |

(64)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos azt állította, hogy a Bizottságnak az országos dömpingkülönbözetet nem az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözettel azonos szinten kellett volna megállapítania, hanem azt az alaprendelet 18. cikkével összhangban kellett volna kiszámítania.

| (65) | A panaszos nem magyarázta azon állítását, hogy tisztességtelen lenne az országos különbözetet az együttműködő exportáló gyártóra vonatkozó megállapításokra alapozni, és nem nyújtott be az állítását alátámasztó további információt vagy bizonyítékot. A (62) preambulumbekezdésben említettek szerint az orosz együttműködés szintje magas volt, és a benyújtott adatok reprezentatívnak minősültek, függetlenül attól, hogy egy vagy több oroszországi exportáló gyártó végezte-e az exportot. Továbbá, az országos különbözet akkor is a de minimis szint alatt maradt volna, ha a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által exportált legtöbb terméktípust felhasználta volna a maradványvám kiszámításához. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(65)

A panaszos nem magyarázta azon állítását, hogy tisztességtelen lenne az országos különbözetet az együttműködő exportáló gyártóra vonatkozó megállapításokra alapozni, és nem nyújtott be az állítását alátámasztó további információt vagy bizonyítékot. A (62) preambulumbekezdésben említettek szerint az orosz együttműködés szintje magas volt, és a benyújtott adatok reprezentatívnak minősültek, függetlenül attól, hogy egy vagy több oroszországi exportáló gyártó végezte-e az exportot. Továbbá, az országos különbözet akkor is a de minimis szint alatt maradt volna, ha a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által exportált legtöbb terméktípust felhasználta volna a maradványvám kiszámításához. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

de minimis

| (66) | Tekintettel az országos negatív dömpingkülönbözetre, az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Oroszországból származó üreges idomacélok behozatala tekintetében a vizsgálatot intézkedések nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(66)

Tekintettel az országos negatív dömpingkülönbözetre, az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Oroszországból származó üreges idomacélok behozatala tekintetében a vizsgálatot intézkedések nélkül meg kell szüntetni.

3.3.   Törökország

Törökország

| (67) | Tíz törökországi exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban. Amint az a (13) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság három vállalatot választott be a mintába, nevezetesen a következőket: Noksel Celik Boru Sanayi, Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi és Yücel Boru ve Profil Endüstrisi. |
| --- | --- |

(67)

Tíz törökországi exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban. Amint az a (13) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság három vállalatot választott be a mintába, nevezetesen a következőket: Noksel Celik Boru Sanayi, Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi és Yücel Boru ve Profil Endüstrisi.

3.3.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (68) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék belföldi összértékesítése reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(68)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék belföldi összértékesítése reprezentatív volt.

| (69) | A Bizottság ezt követően meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság ezt követően meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (70) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladja a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(70)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladja a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (71) | Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(71)

Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga.

| (72) | Abban az esetben, ha az összes belföldi értékesítés kevesebb mint 80 %-a volt nyereséges, vagy a súlyozott átlagos értékesítési ár alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(72)

Abban az esetben, ha az összes belföldi értékesítés kevesebb mint 80 %-a volt nyereséges, vagy a súlyozott átlagos értékesítési ár alacsonyabb volt a termelési költségnél, a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki.

| (73) | Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy nem elegendő mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki, a fenti (27) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(73)

Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy nem elegendő mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki, a fenti (27) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően.

| (74) | A vizsgálat megállapította, hogy a három együttműködő exportáló gyártó esetében a rendes érték egyes terméktípusok esetében a vonatkozó terméktípus vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagán, egyes terméktípusoknál a rendes kereskedelmi forgalom keretében alkalmazott belföldi árakon alapult, egyes további terméktípusok esetében pedig azt az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően számították ki. |
| --- | --- |

(74)

A vizsgálat megállapította, hogy a három együttműködő exportáló gyártó esetében a rendes érték egyes terméktípusok esetében a vonatkozó terméktípus vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagán, egyes terméktípusoknál a rendes kereskedelmi forgalom keretében alkalmazott belföldi árakon alapult, egyes további terméktípusok esetében pedig azt az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően számították ki.

3.3.2.   Exportár

Exportár

| (75) | Mindhárom törökországi exportáló gyártó közvetlenül független uniós vevőknek értékesítette az érintett terméket. Így az exportárakat az Unióba történő kivitelre eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(75)

Mindhárom törökországi exportáló gyártó közvetlenül független uniós vevőknek értékesítette az érintett terméket. Így az exportárakat az Unióba történő kivitelre eladott érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.3.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (76) | A Bizottság a rendes értéket és a három exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság a rendes értéket és a három exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (77) | Amennyiben azt a tisztességes összehasonlítás elve megkövetelte, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokra került sor a szállítási és kezelési költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, a csomagolás, a banki költségek és az év végi visszatérítések tekintetében. |
| --- | --- |

(77)

Amennyiben azt a tisztességes összehasonlítás elve megkövetelte, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokra került sor a szállítási és kezelési költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, a csomagolás, a banki költségek és az év végi visszatérítések tekintetében.

| (78) | Az egyik exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján ki kell igazítani az aktív feldolgozási rendszer miatt, ahol is az importált felhasználandó anyagokra vonatkozó vámot nem fizetik ki, ha a késztermék egyenértékű mennyiségét exportálják. Míg azonban az exportáló gyártó bizonyította, hogy nem fizette meg a vámot egyes olyan inputtermékek után, amelyeket felhasználhattak az exportált termék gyártásához, azt nem bizonyította, hogy az egyenértékű vámot a hazai piacra szánt késztermékbe beépített inputokra megfizették volna. Következésképpen az exportáló gyártó nem bizonyította, hogy az aktív feldolgozási rendszer alkalmazása hatással van az árak összehasonlíthatóságára, ezért a Bizottság az exportáló gyártó ezen igényét elutasította. |
| --- | --- |

(78)

Az egyik exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján ki kell igazítani az aktív feldolgozási rendszer miatt, ahol is az importált felhasználandó anyagokra vonatkozó vámot nem fizetik ki, ha a késztermék egyenértékű mennyiségét exportálják. Míg azonban az exportáló gyártó bizonyította, hogy nem fizette meg a vámot egyes olyan inputtermékek után, amelyeket felhasználhattak az exportált termék gyártásához, azt nem bizonyította, hogy az egyenértékű vámot a hazai piacra szánt késztermékbe beépített inputokra megfizették volna. Következésképpen az exportáló gyártó nem bizonyította, hogy az aktív feldolgozási rendszer alkalmazása hatással van az árak összehasonlíthatóságára, ezért a Bizottság az exportáló gyártó ezen igényét elutasította.

| (79) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos azzal érvelt, hogy a Bizottság nem adott kielégítő magyarázatot az aktív feldolgozási rendszerek exportőr általi használatára és annak a dömpingkülönbözetekre gyakorolt hatására vonatkozóan. A panaszos azt állította, hogy vannak más nyitott kérdések is, de azokat nem fejtette ki. |
| --- | --- |

(79)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos azzal érvelt, hogy a Bizottság nem adott kielégítő magyarázatot az aktív feldolgozási rendszerek exportőr általi használatára és annak a dömpingkülönbözetekre gyakorolt hatására vonatkozóan. A panaszos azt állította, hogy vannak más nyitott kérdések is, de azokat nem fejtette ki.

| (80) | A Bizottság megjegyzi, hogy a (78) preambulumbekezdés célja az volt, hogy magyarázatot adjon a kiigazításra vonatkozó kérelemre és az elutasítás okaira, és nem az, hogy az aktív feldolgozási rendszer exportáló gyártók általi használatát magyarázza. Az aktív feldolgozási rendszer alkalmazása önmagában nem befolyásolja a dömpingre vonatkozó számításokat. Csak akkor lényeges, amennyiben befolyásolja az árak összehasonlíthatóságát a rendes érték és az exportár között. Itt azonban, mint azt a (78) preambulumbekezdés kifejti, nem ez a helyzet. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság megjegyzi, hogy a (78) preambulumbekezdés célja az volt, hogy magyarázatot adjon a kiigazításra vonatkozó kérelemre és az elutasítás okaira, és nem az, hogy az aktív feldolgozási rendszer exportáló gyártók általi használatát magyarázza. Az aktív feldolgozási rendszer alkalmazása önmagában nem befolyásolja a dömpingre vonatkozó számításokat. Csak akkor lényeges, amennyiben befolyásolja az árak összehasonlíthatóságát a rendes érték és az exportár között. Itt azonban, mint azt a (78) preambulumbekezdés kifejti, nem ez a helyzet. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (81) | A panaszos 2019. március 26-i beadványában azzal érvelt, hogy az Unióban értékesített és a belföldi piacon értékesített állítólagosan ugyanazon terméktípusok között fizikai különbségek vannak, mivel a török exportáló gyártók eltérő szabványokat alkalmaznak az Unióba történő értékesítés során (EN 10219) és a belföldi piacon történő értékesítéskor (TS 5314). A panaszos szerint a török szabvány az uniós szabványtól lényegesen eltérő mennyiségi tűréshatárt állapít meg. Ez azt jelenti, hogy a török exportáló gyártók által bejelentett névleges mennyiségek jelentősen torzítják a leszállított tényleges mennyiségeket, és így a bejelentett egységárakat. Következésképpen a dömpingkülönbözetek mesterségesen alacsonyak. A torzulás kiküszöbölése érdekében ezért a rendes értékhez közelítő, felfelé történő kiigazításra lenne szükség. |
| --- | --- |

(81)

A panaszos 2019. március 26-i beadványában azzal érvelt, hogy az Unióban értékesített és a belföldi piacon értékesített állítólagosan ugyanazon terméktípusok között fizikai különbségek vannak, mivel a török exportáló gyártók eltérő szabványokat alkalmaznak az Unióba történő értékesítés során (EN 10219) és a belföldi piacon történő értékesítéskor (TS 5314). A panaszos szerint a török szabvány az uniós szabványtól lényegesen eltérő mennyiségi tűréshatárt állapít meg. Ez azt jelenti, hogy a török exportáló gyártók által bejelentett névleges mennyiségek jelentősen torzítják a leszállított tényleges mennyiségeket, és így a bejelentett egységárakat. Következésképpen a dömpingkülönbözetek mesterségesen alacsonyak. A torzulás kiküszöbölése érdekében ezért a rendes értékhez közelítő, felfelé történő kiigazításra lenne szükség.

| (82) | A panaszos érvelése az alábbi két feltételezésen alapul: i. az exportáló gyártók a belföldi értékesítéseik céljára TS 5314 szabványt használnak; és ii. a dömpingszámítás a névleges, semmint a tényleges tömegen alapult. A 2019. március 26-i, valamint a 2019. április 1-jei és 2-i beadványaikban az exportáló gyártók mindkét feltételezést vitatták, azzal érvelve, hogy i. a vizsgálati időszak alatt nem használták a TS 5314 szabványt; és ii. a kérdőívre adott válaszokban szereplő adatok a névleges helyett a tényleges tömegre vonatkoztak. A Bizottság mindkét szempontot ellenőrizte és megerősítette. |
| --- | --- |

(82)

A panaszos érvelése az alábbi két feltételezésen alapul: i. az exportáló gyártók a belföldi értékesítéseik céljára TS 5314 szabványt használnak; és ii. a dömpingszámítás a névleges, semmint a tényleges tömegen alapult. A 2019. március 26-i, valamint a 2019. április 1-jei és 2-i beadványaikban az exportáló gyártók mindkét feltételezést vitatták, azzal érvelve, hogy i. a vizsgálati időszak alatt nem használták a TS 5314 szabványt; és ii. a kérdőívre adott válaszokban szereplő adatok a névleges helyett a tényleges tömegre vonatkoztak. A Bizottság mindkét szempontot ellenőrizte és megerősítette.

| (83) | A panaszos 2019. április 5-i beadványában megismételte ezt az állítást, és rámutatott arra, hogy az exportáló gyártók a vizsgálati időszakon kívül akalmazhatták a TS 5314 szabványt. A panaszos megkérdőjelezte azt a megállapítást, hogy a török vállalatok nem követik a török szabványokat a belföldi piacon történő értékesítés során. A panaszos megkérdőjelezte továbbá a tényleges tömeg mérésének vagy kiszámításának módját is. |
| --- | --- |

(83)

A panaszos 2019. április 5-i beadványában megismételte ezt az állítást, és rámutatott arra, hogy az exportáló gyártók a vizsgálati időszakon kívül akalmazhatták a TS 5314 szabványt. A panaszos megkérdőjelezte azt a megállapítást, hogy a török vállalatok nem követik a török szabványokat a belföldi piacon történő értékesítés során. A panaszos megkérdőjelezte továbbá a tényleges tömeg mérésének vagy kiszámításának módját is.

| (84) | A Bizottság megerősítette, hogy mind a szabványok használatát, mind pedig a termék tömegét megvitatták az exportáló gyártókkal, és a helyszíni ellenőrzések során ellenőrizték azokat. Ezeket a problémákat e termék korábbi vizsgálatai során már azonosították, és e vizsgálat során különös figyelmet fordítottak rájuk. Ezért a Bizottság elutasította a panaszos állítását. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megerősítette, hogy mind a szabványok használatát, mind pedig a termék tömegét megvitatták az exportáló gyártókkal, és a helyszíni ellenőrzések során ellenőrizték azokat. Ezeket a problémákat e termék korábbi vizsgálatai során már azonosították, és e vizsgálat során különös figyelmet fordítottak rájuk. Ezért a Bizottság elutasította a panaszos állítását.

| (85) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos megismételte azt az állítását, hogy a törökországi exportáló gyártók szabványos tömegátszámítást alkalmaznak, ami szabványtól függően eltérő tonnánkénti végső árhoz vezet. A panaszos azzal érvelt, hogy a Bizottság nem szolgált kellő magyarázattal arra vonatkozóan, miként ellenőrizte azt, hogy az exportáló gyártók számlázáskor a tényleges tömeget használják az elméleti tömeg helyett. |
| --- | --- |

(85)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos megismételte azt az állítását, hogy a törökországi exportáló gyártók szabványos tömegátszámítást alkalmaznak, ami szabványtól függően eltérő tonnánkénti végső árhoz vezet. A panaszos azzal érvelt, hogy a Bizottság nem szolgált kellő magyarázattal arra vonatkozóan, miként ellenőrizte azt, hogy az exportáló gyártók számlázáskor a tényleges tömeget használják az elméleti tömeg helyett.

| (86) | Amint az a (84) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság ellenőrizte, hogy a mintába felvett exportáló gyártók a dömpingellenes kérdőívre adott válaszukban megadták az érintett termék és az Unióban, illetve belföldön értékesített hasonló termék tényleges tömegét. A Bizottság a belföldi piacon és az uniós ügyfeleknek kiállított számlákból vett mintát választott ki, és a tömeget a fuvarokmányok és a fuvarszámlák, valamint az uniós vevőknek történő értékesítésekre vonatkozó vám-árunyilatkozatok alapján értékelte. Az ellenőrzés megerősítette, hogy az exportáló gyártók az értékesített termék tényleges tömegéről számoltak be, nem pedig a normán alapuló elméleti tömegről. |
| --- | --- |

(86)

Amint az a (84) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság ellenőrizte, hogy a mintába felvett exportáló gyártók a dömpingellenes kérdőívre adott válaszukban megadták az érintett termék és az Unióban, illetve belföldön értékesített hasonló termék tényleges tömegét. A Bizottság a belföldi piacon és az uniós ügyfeleknek kiállított számlákból vett mintát választott ki, és a tömeget a fuvarokmányok és a fuvarszámlák, valamint az uniós vevőknek történő értékesítésekre vonatkozó vám-árunyilatkozatok alapján értékelte. Az ellenőrzés megerősítette, hogy az exportáló gyártók az értékesített termék tényleges tömegéről számoltak be, nem pedig a normán alapuló elméleti tömegről.

| (87) | A panaszos 2019. április 15-i beadványában továbbá azzal érvelt, hogy a piaci információk szerint a török exportőrök, bár az EN 10219 alapján számláznak az Egyesült Királyságnak, valójában a BS 4848 szerint gyártott üreges idomacélok előállítását és szállítását végzik. A panaszos azt állította továbbá, hogy amennyiben ez a helyzet állna fenn, a számlán szerepeltetett elméleti tömeg torzult volna. A panaszos azzal érvelt, hogy torzulás történt, mivel i. a névleges tömeg a hosszegységenkénti névleges tömeg és a hosszúság szorzatán alapul; és ii. a számlán szereplő EN-szabvány méterenként kevesebb tömeget tesz lehetővé (3,30 kg/m), mint a ténylegesen előállított BS-szabvány (3,45 kg/m). A panaszos azt állította, hogy e torzulás kiigazításához átlagosan 3,5 %-kal csökkenteni kell az egyesült királyságbeli értékesítések árát. |
| --- | --- |

(87)

A panaszos 2019. április 15-i beadványában továbbá azzal érvelt, hogy a piaci információk szerint a török exportőrök, bár az EN 10219 alapján számláznak az Egyesült Királyságnak, valójában a BS 4848 szerint gyártott üreges idomacélok előállítását és szállítását végzik. A panaszos azt állította továbbá, hogy amennyiben ez a helyzet állna fenn, a számlán szerepeltetett elméleti tömeg torzult volna. A panaszos azzal érvelt, hogy torzulás történt, mivel i. a névleges tömeg a hosszegységenkénti névleges tömeg és a hosszúság szorzatán alapul; és ii. a számlán szereplő EN-szabvány méterenként kevesebb tömeget tesz lehetővé (3,30 kg/m), mint a ténylegesen előállított BS-szabvány (3,45 kg/m). A panaszos azt állította, hogy e torzulás kiigazításához átlagosan 3,5 %-kal csökkenteni kell az egyesült királyságbeli értékesítések árát.

| (88) | A Bizottság megjegyzi, hogy a panaszos nem szolgált bizonyítékkal erre a gyakorlatra vonatkozóan. A vizsgálat során a Bizottság nem tárt fel olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta volna ezt a gyakorlatot. Továbbá, amint az a (82) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság megállapította, hogy a mintába felvett exportáló gyártók a dömpingellenes kérdőívre adott válaszukban megadták az érintett termék és az Unióban, illetve belföldön értékesített hasonló termék tényleges tömegét. Ezt a tényleges, nem elméleti súlyt használta a Bizottság a dömpingszámítás során. Ezért a Bizottság elutasította a panaszos állítását. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság megjegyzi, hogy a panaszos nem szolgált bizonyítékkal erre a gyakorlatra vonatkozóan. A vizsgálat során a Bizottság nem tárt fel olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta volna ezt a gyakorlatot. Továbbá, amint az a (82) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság megállapította, hogy a mintába felvett exportáló gyártók a dömpingellenes kérdőívre adott válaszukban megadták az érintett termék és az Unióban, illetve belföldön értékesített hasonló termék tényleges tömegét. Ezt a tényleges, nem elméleti súlyt használta a Bizottság a dömpingszámítás során. Ezért a Bizottság elutasította a panaszos állítását.

| (89) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos megismételte a fenti (87) preambulumbekezdésben összefoglalt állítását, miszerint a számlázás az EN 10219 szerint, az értékesítés a BS 4848 szerint történik, ami a névleges tömeg állítólagos különbségét eredményezi. A panaszos azt is állította, hogy bizonyítékkal szolgált e gyakorlat alkalmazására. |
| --- | --- |

(89)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a panaszos megismételte a fenti (87) preambulumbekezdésben összefoglalt állítását, miszerint a számlázás az EN 10219 szerint, az értékesítés a BS 4848 szerint történik, ami a névleges tömeg állítólagos különbségét eredményezi. A panaszos azt is állította, hogy bizonyítékkal szolgált e gyakorlat alkalmazására.

| (90) | A panaszos által hivatkozott bizonyítékok azt mutatják, hogy az importőrök BS 4848 szerinti terméket kínálnak, de azt nem, hogy azokat az EN 10219 szabvány szerint számlázzák. A fenti magyarázat alapján azonban világos, hogy még ha ez történt is, a dömpingszámítás a tényleges és nem a névleges tömegen alapult. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(90)

A panaszos által hivatkozott bizonyítékok azt mutatják, hogy az importőrök BS 4848 szerinti terméket kínálnak, de azt nem, hogy azokat az EN 10219 szabvány szerint számlázzák. A fenti magyarázat alapján azonban világos, hogy még ha ez történt is, a dömpingszámítás a tényleges és nem a névleges tömegen alapult. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (91) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a török gyártók költségszerkezete eltér az uniós gyártókétól, és ezt a különbséget figyelembe kell venni a dömpingkülönbözet kiszámításánál. |
| --- | --- |

(91)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a török gyártók költségszerkezete eltér az uniós gyártókétól, és ezt a különbséget figyelembe kell venni a dömpingkülönbözet kiszámításánál.

| (92) | Emlékeztetni kell arra, hogy nincs jogalap arra, hogy figyelembe lehessen venni az érintett exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat költségszerkezetének különbségeit a dömpingkülönbözet megállapításában. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(92)

Emlékeztetni kell arra, hogy nincs jogalap arra, hogy figyelembe lehessen venni az érintett exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat költségszerkezetének különbségeit a dömpingkülönbözet megállapításában. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (93) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a török rendes értéket befolyásolja a török belföldi piacra gyártott hasonló termék nyersanyagára és az exportpiacra gyártott érintett termék nyersanyagára közötti különbség. Ez a fél konkrétan azt állította, hogy a belföldi piac esetében a török exportőrök drágább nyersanyagot használnak, mint az exportpiacok esetében. |
| --- | --- |

(93)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a török rendes értéket befolyásolja a török belföldi piacra gyártott hasonló termék nyersanyagára és az exportpiacra gyártott érintett termék nyersanyagára közötti különbség. Ez a fél konkrétan azt állította, hogy a belföldi piac esetében a török exportőrök drágább nyersanyagot használnak, mint az exportpiacok esetében.

| (94) | Ezekre az állításokra válaszul a Bizottság a következőket állapította meg. Emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése alapján tett kiigazításokat csak az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében lehetett elvégezni, a költségek összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében nem. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a szóban forgó állítást megfogalmazó érdekelt fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy a belföldi és az exportált termék költségei között különbség állna fenn. Mindenesetre a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat nem tárt fel ezen állítást alátámasztó bizonyítékot, így az érdekelt fél észrevételei megalapozatlanok maradtak. Az érdekelt fél nem bizonyította továbbá, hogy az ilyen költségkülönbséget – amely helyzet nem állt fenn – tükrözi a termék ára, amely így befolyásolja a rendes érték és az exportár közötti ár-összehasonlíthatóságot. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(94)

Ezekre az állításokra válaszul a Bizottság a következőket állapította meg. Emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése alapján tett kiigazításokat csak az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében lehetett elvégezni, a költségek összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében nem. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a szóban forgó állítást megfogalmazó érdekelt fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy a belföldi és az exportált termék költségei között különbség állna fenn. Mindenesetre a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat nem tárt fel ezen állítást alátámasztó bizonyítékot, így az érdekelt fél észrevételei megalapozatlanok maradtak. Az érdekelt fél nem bizonyította továbbá, hogy az ilyen költségkülönbséget – amely helyzet nem állt fenn – tükrözi a termék ára, amely így befolyásolja a rendes érték és az exportár közötti ár-összehasonlíthatóságot. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

3.3.4.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (95) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (96) | Törökország nagymértékben együttműködött, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele az Unióba irányuló teljes kivitel közel 100 %-át tette ki. Ennek alapján a CIF importérték százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| Noksel Celik Boru Sanayi | 0,5 |
| Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi | – 3,6 |
| Yücel Boru ve Profil Endüstrisi | 2,5 |
| Országos dömpingkülönbözet | – 0,03 |

(96)

Törökország nagymértékben együttműködött, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele az Unióba irányuló teljes kivitel közel 100 %-át tette ki. Ennek alapján a CIF importérték százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet (%)

Noksel Celik Boru Sanayi

0,5

Tosçelik Profil ve Sac Endüstrisi

– 3,6

Yücel Boru ve Profil Endüstrisi

2,5

Országos dömpingkülönbözet

– 0,03

| (97) | Tekintettel arra, hogy az egyik exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet negatív, a másik esetében pedig az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbérték alatt van, a Bizottság megvizsgálta, hogy az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlaga meghaladta-e ezt a küszöbértéket. |
| --- | --- |

(97)

Tekintettel arra, hogy az egyik exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet negatív, a másik esetében pedig az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbérték alatt van, a Bizottság megvizsgálta, hogy az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlaga meghaladta-e ezt a küszöbértéket.

de minimis

| (98) | Az országos dömpingkülönbözetet a mintába felvett vállalatokra megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga alapján számították ki. Az így kiszámított dömpingkülönbözet a mintában szereplő kivitel CIF értékének százalékában kifejezve – 0,03 % volt. |
| --- | --- |

(98)

Az országos dömpingkülönbözetet a mintába felvett vállalatokra megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga alapján számították ki. Az így kiszámított dömpingkülönbözet a mintában szereplő kivitel CIF értékének százalékában kifejezve – 0,03 % volt.

| (99) | Tekintettel az országos negatív dömpingkülönbözetre, a Törökországból származó üreges idomacélok behozatala tekintetében a vizsgálatot intézkedések nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(99)

Tekintettel az országos negatív dömpingkülönbözetre, a Törökországból származó üreges idomacélok behozatala tekintetében a vizsgálatot intézkedések nélkül meg kell szüntetni.

| (100) | E következtetést figyelembe véve a (14) preambulumbekezdésben említett, egyedi vizsgálat iránti kérelem okafogyottá vált. |
| --- | --- |

(100)

E következtetést figyelembe véve a (14) preambulumbekezdésben említett, egyedi vizsgálat iránti kérelem okafogyottá vált.

| (101) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Románia – Törökországhoz viszonyított relatív közelsége miatt – különösen érzékeny az adott országból érkező behozatalra. Az érdekelt fél azzal érvelt, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor figyelembe kell venni a román piac e sajátos helyzetét. |
| --- | --- |

(101)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Románia – Törökországhoz viszonyított relatív közelsége miatt – különösen érzékeny az adott országból érkező behozatalra. Az érdekelt fél azzal érvelt, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor figyelembe kell venni a román piac e sajátos helyzetét.

| (102) | Az érdekelt fél azonban nem fejtette ki, hogy a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó országspecifikus értékelést miként lehetne az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban elvégezni. Voltaképpen azok az érvek, amelyeket az érdekelt fél állítása megalapozására előadott, a kárral és az uniós érdekkel voltak összefüggésben, és nem a dömpinggel. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(102)

Az érdekelt fél azonban nem fejtette ki, hogy a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó országspecifikus értékelést miként lehetne az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban elvégezni. Voltaképpen azok az érvek, amelyeket az érdekelt fél állítása megalapozására előadott, a kárral és az uniós érdekkel voltak összefüggésben, és nem a dömpinggel. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (103) | A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben egy török exportáló gyártó azt állította, hogy a tényleges dömpingkülönbözete de minimis lett volna, ha a Bizottság a terméktípusok összehasonlításakor részletesebb struktúrát alkalmazott volna, azaz ha csoportosítás helyett a szelvények tényleges méretét és vastagságát állapította volna meg. Ezt az érvet már a vizsgálat során is előterjesztették. Az exportáló gyártó, amikor ezt az érvet eredetileg megfogalmazta, azt állította, hogy az üreges idomacélok ára méretüktől és vastagságuktól függően eltérő. |
| --- | --- |

(103)

A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben egy török exportáló gyártó azt állította, hogy a tényleges dömpingkülönbözete de minimis lett volna, ha a Bizottság a terméktípusok összehasonlításakor részletesebb struktúrát alkalmazott volna, azaz ha csoportosítás helyett a szelvények tényleges méretét és vastagságát állapította volna meg. Ezt az érvet már a vizsgálat során is előterjesztették. Az exportáló gyártó, amikor ezt az érvet eredetileg megfogalmazta, azt állította, hogy az üreges idomacélok ára méretüktől és vastagságuktól függően eltérő.

de minimis

| (104) | A Bizottság megjegyezte, hogy az üreges idomacélok árai valóban jelentősen eltérnek méretüktől és vastagságuktól függően, ha az ár a hosszon alapul (azaz méterenkénti árról van szó). Ez az eltérés nem kifejezetten jelentős, amikor az üreges idomacélt tömeg alapján értékesítik (azaz kilogrammonként). A dömping kiszámítása a kilogrammonkénti árakon alapult, és így indokolt volt a méretek és a vastagság csoportosítása. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság megjegyezte, hogy az üreges idomacélok árai valóban jelentősen eltérnek méretüktől és vastagságuktól függően, ha az ár a hosszon alapul (azaz méterenkénti árról van szó). Ez az eltérés nem kifejezetten jelentős, amikor az üreges idomacélt tömeg alapján értékesítik (azaz kilogrammonként). A dömping kiszámítása a kilogrammonkénti árakon alapult, és így indokolt volt a méretek és a vastagság csoportosítása. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (105) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket több mint 40 uniós gyártó gyártotta. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”. |
| --- | --- |

(105)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket több mint 40 uniós gyártó gyártotta. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”.

| (106) | A vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelés mennyiségét az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló információk – például a panaszban foglalt információk –, valamint az Európai Acélcsőipari Szövetségtől gyűjtött, ellenőrzött adatok alapján állapították meg. A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés így 3,4 millió tonnát tett ki. |
| --- | --- |

(106)

A vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelés mennyiségét az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló információk – például a panaszban foglalt információk –, valamint az Európai Acélcsőipari Szövetségtől gyűjtött, ellenőrzött adatok alapján állapították meg. A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés így 3,4 millió tonnát tett ki.

| (107) | A (7) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság négy uniós gyártót vett fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 30 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(107)

A (7) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság négy uniós gyártót vett fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 30 %-át képviselték.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (108) | A Bizottság az uniós felhasználást az Eurostat adatai alapján, az uniós gyártók uniós összértékesítésének és a harmadik országokból származó teljes behozatalnak az alapján állapította meg. Eszerint az uniós felhasználás 4 251 597 tonna volt a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság az uniós felhasználást az Eurostat adatai alapján, az uniós gyártók uniós összértékesítésének és a harmadik országokból származó teljes behozatalnak az alapján állapította meg. Eszerint az uniós felhasználás 4 251 597 tonna volt a vizsgálati időszakban.

4.3.   Az érintett országokból származó behozatal

Az érintett országokból származó behozatal

4.3.1.   Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése

| (109) | A (63) és a (96) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a vizsgálat Oroszország és Törökország tekintetében de minimis országos dömpingkülönbözetet állapított meg, ezért ezen országok esetében a vizsgálatot meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(109)

A (63) és a (96) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a vizsgálat Oroszország és Törökország tekintetében de minimis országos dömpingkülönbözetet állapított meg, ezért ezen országok esetében a vizsgálatot meg kell szüntetni.

de minimis

| (110) | Megállapítást nyert, hogy Észak-Macedónia országos dömpingkülönbözete 2,9 %. Dömpingelt behozatalnak azonban csak a FZC vállalattól származó behozatal tekinthető, mivel a (41) és a (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a két másik vállalat esetében a dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott 2 %-os de minimis küszöbérték alatt volt. |
| --- | --- |

(110)

Megállapítást nyert, hogy Észak-Macedónia országos dömpingkülönbözete 2,9 %. Dömpingelt behozatalnak azonban csak a FZC vállalattól származó behozatal tekinthető, mivel a (41) és a (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a két másik vállalat esetében a dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott 2 %-os de minimis küszöbérték alatt volt.

de minimis

| (111) | A vizsgálati időszakban az Észak-Macedóniából származó dömpingelt behozatal mennyisége [15 000–25 000] tonnát tett ki. A vizsgálati időszak alatt ez az uniós felhasználás [0,35 %–0,59 %]-át és az érintett termék Unióba irányuló összes behozatalának [1,60 %–2,66 %]-át tette ki. |
| --- | --- |

(111)

A vizsgálati időszakban az Észak-Macedóniából származó dömpingelt behozatal mennyisége [15 000–25 000] tonnát tett ki. A vizsgálati időszak alatt ez az uniós felhasználás [0,35 %–0,59 %]-át és az érintett termék Unióba irányuló összes behozatalának [1,60 %–2,66 %]-át tette ki.

| (112) | Az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerint a kár rendszerint akkor tekinthető elhanyagolhatónak, ha az érintett behozatal nem éri el az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott mennyiséget. A 5. cikk (7) bekezdése pedig úgy rendelkezik, hogy kumuláció nélkül e mennyiségnek el kell érnie az érintett termék uniós felhasználásának legalább 1 %-át kitevő piaci részesedést. |
| --- | --- |

(112)

Az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerint a kár rendszerint akkor tekinthető elhanyagolhatónak, ha az érintett behozatal nem éri el az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott mennyiséget. A 5. cikk (7) bekezdése pedig úgy rendelkezik, hogy kumuláció nélkül e mennyiségnek el kell érnie az érintett termék uniós felhasználásának legalább 1 %-át kitevő piaci részesedést.

| (113) | A (109) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelen vizsgálatban a vizsgált behozatal piaci részesedése az uniós felhasználás [0,35 %–0,59 %]-át tette ki, ami kevesebb, mint az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti piaci részesedési követelmény. |
| --- | --- |

(113)

A (109) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelen vizsgálatban a vizsgált behozatal piaci részesedése az uniós felhasználás [0,35 %–0,59 %]-át tette ki, ami kevesebb, mint az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti piaci részesedési követelmény.

| (114) | Ezért az ellenkező bizonyításáig a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a kárt elhanyagolhatónak kell tekinteni, mivel az Észak-Macedóniából származó dömpingelt behozatal mennyisége kisebb, mint az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott mennyiség. |
| --- | --- |

(114)

Ezért az ellenkező bizonyításáig a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a kárt elhanyagolhatónak kell tekinteni, mivel az Észak-Macedóniából származó dömpingelt behozatal mennyisége kisebb, mint az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott mennyiség.

| (115) | Tekintettel az esetleges elhanyagolható kárra, a vizsgálatot – az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban – az Észak-Macedóniából származó üreges idomacélok behozatala tekintetében intézkedések nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(115)

Tekintettel az esetleges elhanyagolható kárra, a vizsgálatot – az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban – az Észak-Macedóniából származó üreges idomacélok behozatala tekintetében intézkedések nélkül meg kell szüntetni.

5.   KÖVETKEZTETÉS ÉS NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

KÖVETKEZTETÉS ÉS NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (116) | A fentieket figyelembe véve az Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból származó üreges idomacélok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(116)

A fentieket figyelembe véve az Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból származó üreges idomacélok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni.

| (117) | A fenti megállapítások fényében a panaszos által benyújtott, nyilvántartásba vétel iránti kérelem okafogyottá vált. |
| --- | --- |

(117)

A fenti megállapítások fényében a panaszos által benyújtott, nyilvántartásba vétel iránti kérelem okafogyottá vált.

| (118) | Valamennyi fél tájékoztatást kapott a Bizottság ténymegállapításairól, és a felek lehetőséget kaptak arra, hogy adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. |
| --- | --- |

(118)

Valamennyi fél tájékoztatást kapott a Bizottság ténymegállapításairól, és a felek lehetőséget kaptak arra, hogy adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket.

| (119) | Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(119)

Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság a jelenleg 7306 61 92 ésa 7306 61 99 KN-kód alá tartozó, Észak-Macedóniából, Oroszországból és Törökországból származó, az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcső és az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscső és termelőcső kivételével a vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű hegesztett csövek és üreges profilok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást megszünteti.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból, az Oroszországból és a Törökországból származó, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű hegesztett csövek és üreges profilok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 347., 2018.9.28., 6. o.).

2

---

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1110 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. június 27.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2019) 4976. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy fertőzött vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2019/1031 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis Litvániában, Lengyelországban és Romániában észlelt előfordulásait követően. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy fertőzött vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2019/1031 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestis Litvániában, Lengyelországban és Romániában észlelt előfordulásait követően.

| (2) | Az (EU) 2019/1031 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Lengyelországban az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának egy további esete fordult elő, amit szintén tükröznie kell a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/1031 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Lengyelországban az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának egy további esete fordult elő, amit szintén tükröznie kell a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének.

| (3) | 2019 júniusában egy esetben afrikai sertéspestis előfordulását figyelték meg vadon élő sertésekben a lengyelországi tomaszowski járás olyan területén, amely jelenleg nincs felsorolva a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletében. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak az afrikai sertéspestis által érintett e területét fel kell tüntetni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében. |
| --- | --- |

(3)

2019 júniusában egy esetben afrikai sertéspestis előfordulását figyelték meg vadon élő sertésekben a lengyelországi tomaszowski járás olyan területén, amely jelenleg nincs felsorolva a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletében. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak az afrikai sertéspestis által érintett e területét fel kell tüntetni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében.

| (4) | Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén a közelmúltban bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország esetében megfelelő méretű, új magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében szereplő jegyzékbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén a közelmúltban bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország esetében megfelelő méretű, új magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében szereplő jegyzékbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 27-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/1031 végrehajtási határozata (2019. június 21.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 167., 2019.6.24., 34. o.).

5

---

MELLÉKLET

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II; |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II;

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whithinmunicipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

whithinmunicipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| wholemunicipality of General Toshevo, |
| --- |

wholemunicipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachód od zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachód od zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łyse i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łyse i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, Staroźreby i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, Staroźreby i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płońsk i Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płońsk i Sochocin w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Wydminy, część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593 w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| powiat garwoliński, |
| --- |

powiat garwoliński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim.

8.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

III. RÉSZ

1.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i, miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Kruklanki, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i, miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Helyesbítések

| 2019.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 175/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 175/83

---

Helyesbítés a tagállami versenyhatóságok helyzetének a hatékonyabb jogérvényesítés céljából történő megerősítéséről és a belső piac megfelelő működésének biztosításáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2019/1 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 11., 2019. január 14.
  )

A 11. oldalon, a 6. cikk (1) bekezdése b) pontjának

szövege:

| „b) | az üzleti tevékenységhez kapcsolódó üzleti könyvek és feljegyzések ellenőrzése, függetlenül attól, hogy azokat milyen adathordozón tárolják; valamint jogosultak az említett személyeket fel kell jogosítani minden olyan információhoz való hozzáférésre, amely a helyszíni vizsgálat tárgyát képező szervezet számára hozzáférhető;”, |
| --- | --- |

„b)

helyesen:

| „b) | az üzleti tevékenységhez kapcsolódó üzleti könyvek és feljegyzések ellenőrzése, függetlenül attól, hogy azokat milyen adathordozón tárolják, valamint bármely olyan információhoz való hozzáférés jogosultsága, amelyhez hozzáférhet a helyszíni vizsgálat hatálya alá vont szervezet;”. |
| --- | --- |

„b)

---