# Eiropas Savienības L 53/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 53 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 22. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 53

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 22. februāris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/287 (2019. gada 13. februāris), ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/288 (2019. gada 13. februāris), ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā | 14 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/287 (2019. gada 13. februāris), ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/288 (2019. gada 13. februāris), ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā

14

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 22.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/287

(2019. gada 13. februāris),

ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Savienība regulāri slēdz tirdzniecības nolīgumus ar trešām valstīm, kuros tā minētajām valstīm piešķir preferenciālu režīmu. Šādi tirdzniecības nolīgumi var ietvert divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma, piemēram, konkrētiem sensitīviem ražojumiem paredzētu stabilizācijas mehānismu, pagaidu atcelšanai. Dažu ražojumu, uz kuriem attiecas tirdzniecības nolīgumi, specifiskums, kā arī sarežģītā situācija, kādā atrodas Savienības tālākie reģioni, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantā, var būt iemesls, lai noteiktu ad hoc pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Savienība regulāri slēdz tirdzniecības nolīgumus ar trešām valstīm, kuros tā minētajām valstīm piešķir preferenciālu režīmu. Šādi tirdzniecības nolīgumi var ietvert divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma, piemēram, konkrētiem sensitīviem ražojumiem paredzētu stabilizācijas mehānismu, pagaidu atcelšanai. Dažu ražojumu, uz kuriem attiecas tirdzniecības nolīgumi, specifiskums, kā arī sarežģītā situācija, kādā atrodas Savienības tālākie reģioni, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantā, var būt iemesls, lai noteiktu ad hoc pasākumus.

| (2) | Ir jāparedz procedūras, lai nodrošinātu divpusēju aizsardzības pasākumu klauzulu un citu mehānismu tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai efektīvai īstenošanai. |
| --- | --- |

(2)

Ir jāparedz procedūras, lai nodrošinātu divpusēju aizsardzības pasākumu klauzulu un citu mehānismu tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai efektīvai īstenošanai.

| (3) | Šī regula būtu jāpiemēro, neskarot specifiskus noteikumus, kas tirdzniecības nolīgumos ietverti attiecībā uz aizsardzības pasākumiem un citiem mehānismiem tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai, ja šādi specifiskie noteikumi nav saskaņā ar šo regulu. Visi šādi specifiskie noteikumi būtu jāuzskaita šīs regulas pielikumā. Tāpēc Komisijai, kad tā risina sarunas par turpmākiem tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm, nevajadzētu būt liegtam risināt sarunas par šādiem specifiskiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Šī regula būtu jāpiemēro, neskarot specifiskus noteikumus, kas tirdzniecības nolīgumos ietverti attiecībā uz aizsardzības pasākumiem un citiem mehānismiem tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai, ja šādi specifiskie noteikumi nav saskaņā ar šo regulu. Visi šādi specifiskie noteikumi būtu jāuzskaita šīs regulas pielikumā. Tāpēc Komisijai, kad tā risina sarunas par turpmākiem tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm, nevajadzētu būt liegtam risināt sarunas par šādiem specifiskiem noteikumiem.

| (4) | Aizsardzības pasākumi ir jāapsver tikai tad, ja attiecīgo ražojumu Savienībā importē tādā palielinātā daudzumā absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret Savienības ražošanas apjomu un ar tādiem nosacījumiem, ka rodas nopietns kaitējums vai nopietna kaitējuma draudi Savienības ražotājiem, kuri ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus. Aizsardzības pasākumiem vajadzētu būt kādiem no tiem, kas minēti attiecīgajā tirdzniecības nolīgumā. |
| --- | --- |

(4)

Aizsardzības pasākumi ir jāapsver tikai tad, ja attiecīgo ražojumu Savienībā importē tādā palielinātā daudzumā absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret Savienības ražošanas apjomu un ar tādiem nosacījumiem, ka rodas nopietns kaitējums vai nopietna kaitējuma draudi Savienības ražotājiem, kuri ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus. Aizsardzības pasākumiem vajadzētu būt kādiem no tiem, kas minēti attiecīgajā tirdzniecības nolīgumā.

| (5) | Tirdzniecības nolīgumu pārraudzība un pārskatīšana, izmeklēšana un vajadzības gadījumā aizsardzības pasākumu noteikšana būtu jāīsteno cik iespējams pārredzami. |
| --- | --- |

(5)

Tirdzniecības nolīgumu pārraudzība un pārskatīšana, izmeklēšana un vajadzības gadījumā aizsardzības pasākumu noteikšana būtu jāīsteno cik iespējams pārredzami.

| (6) | Dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par visām importa tendencēm, kas varētu likt piemērot aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par visām importa tendencēm, kas varētu likt piemērot aizsardzības pasākumus.

| (7) | Nosakot, vai ir izpildīti aizsardzības pasākumu piemērošanas nosacījumi, izšķiroša nozīme ir statistikas ticamībai par visu importu Savienībā no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(7)

Nosakot, vai ir izpildīti aizsardzības pasākumu piemērošanas nosacījumi, izšķiroša nozīme ir statistikas ticamībai par visu importu Savienībā no attiecīgajām valstīm.

| (8) | Tam, ka tiek cieši uzraudzīti jebkādi sensitīvi ražojumi, būtu jāatvieglo savlaicīga lēmumu pieņemšana par iespējamu izmeklēšanas sākšanu un tai sekojošu aizsardzības pasākumu piemērošanu. Tādēļ Komisijai būtu regulāri jāuzrauga jebkādu sensitīvu ražojumu imports, sākot no attiecīgā tirdzniecības nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas vai, ja tas netiek piemērots provizoriski, no tā spēkā stāšanās dienas. Ja attiecīgā Savienības ražošanas nozare iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu lūgumu, uzraudzība būtu jāattiecina arī uz citiem ražojumiem vai nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Tam, ka tiek cieši uzraudzīti jebkādi sensitīvi ražojumi, būtu jāatvieglo savlaicīga lēmumu pieņemšana par iespējamu izmeklēšanas sākšanu un tai sekojošu aizsardzības pasākumu piemērošanu. Tādēļ Komisijai būtu regulāri jāuzrauga jebkādu sensitīvu ražojumu imports, sākot no attiecīgā tirdzniecības nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas vai, ja tas netiek piemērots provizoriski, no tā spēkā stāšanās dienas. Ja attiecīgā Savienības ražošanas nozare iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu lūgumu, uzraudzība būtu jāattiecina arī uz citiem ražojumiem vai nozarēm.

| (9) | Tāpat, lai palielinātu juridisko noteiktību attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem, ir jānosaka termiņi, kādos jāsāk izmeklēšana un kādos jākonstatē, vai aizsardzības pasākumi ir atbilstoši, nolūkā panākt, ka tas tiek konstatēts ātri. |
| --- | --- |

(9)

Tāpat, lai palielinātu juridisko noteiktību attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem, ir jānosaka termiņi, kādos jāsāk izmeklēšana un kādos jākonstatē, vai aizsardzības pasākumi ir atbilstoši, nolūkā panākt, ka tas tiek konstatēts ātri.

| (10) | Pirms tiek piemērots aizsardzības pasākums, būtu jāveic izmeklēšana, bet Komisijai būtu jāļauj piemērot pagaidu aizsardzības pasākumus kritiskos apstākļos. |
| --- | --- |

(10)

Pirms tiek piemērots aizsardzības pasākums, būtu jāveic izmeklēšana, bet Komisijai būtu jāļauj piemērot pagaidu aizsardzības pasākumus kritiskos apstākļos.

| (11) | Aizsardzības pasākumi būtu jāpiemēro tikai tādā apjomā un uz tādu laikposmu, kas vajadzīgs, lai novērstu nopietnu kaitējumu un atvieglotu pielāgošanos. Būtu jānosaka maksimālais aizsardzības pasākumu piemērošanas ilgums un jāparedz specifiski noteikumi par šādu pasākumu pagarināšanu un pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(11)

Aizsardzības pasākumi būtu jāpiemēro tikai tādā apjomā un uz tādu laikposmu, kas vajadzīgs, lai novērstu nopietnu kaitējumu un atvieglotu pielāgošanos. Būtu jānosaka maksimālais aizsardzības pasākumu piemērošanas ilgums un jāparedz specifiski noteikumi par šādu pasākumu pagarināšanu un pārskatīšanu.

| (12) | Ja to prasa tirdzniecības nolīgumi, kuros tās ir puses, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām valstīm, ko ietekmē aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

(12)

Ja to prasa tirdzniecības nolīgumi, kuros tās ir puses, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām valstīm, ko ietekmē aizsardzības pasākumi.

| (13) | Lai grozītu šīs regulas pielikumu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to, ka tiek pievienoti vai svītroti ieraksti, kas attiecas uz: kādu tirdzniecības nolīgumu; jebkādiem specifiskiem noteikumiem, kas ietverti kādā tirdzniecības nolīgumā un attiecas uz aizsardzības pasākumiem vai citiem mehānismiem tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai, kuri nav saskaņā ar šo regulu; jebkādiem ražojumiem, kas tirdzniecības nolīgumā atzīti par sensitīviem ražojumiem; vai jebkādiem noteikumiem, ar kuriem paredz konkrētus noteikumus attiecībā uz citiem mehānismiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (2). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(13)

Lai grozītu šīs regulas pielikumu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to, ka tiek pievienoti vai svītroti ieraksti, kas attiecas uz: kādu tirdzniecības nolīgumu; jebkādiem specifiskiem noteikumiem, kas ietverti kādā tirdzniecības nolīgumā un attiecas uz aizsardzības pasākumiem vai citiem mehānismiem tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai, kuri nav saskaņā ar šo regulu; jebkādiem ražojumiem, kas tirdzniecības nolīgumā atzīti par sensitīviem ražojumiem; vai jebkādiem noteikumiem, ar kuriem paredz konkrētus noteikumus attiecībā uz citiem mehānismiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (2). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (14) | Divpusēju aizsardzības pasākumu klauzulu vai citu mehānismu īstenošanai un tādu pārredzamu kritēriju ieviešanai, kas paredz tirdzniecības nolīgumos ietverto tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu apturēšanu, ir nepieciešami vienoti nosacījumi pagaidu un galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanai, iepriekšējas pārraudzības pasākumu noteikšanai, izmeklēšanas izbeigšanai bez pasākumu noteikšanas un tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu apturēšanai. |
| --- | --- |

(14)

Divpusēju aizsardzības pasākumu klauzulu vai citu mehānismu īstenošanai un tādu pārredzamu kritēriju ieviešanai, kas paredz tirdzniecības nolīgumos ietverto tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu apturēšanu, ir nepieciešami vienoti nosacījumi pagaidu un galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanai, iepriekšējas pārraudzības pasākumu noteikšanai, izmeklēšanas izbeigšanai bez pasākumu noteikšanas un tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu apturēšanai.

| (15) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (3). |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (3).

| (16) | Ņemot vērā iepriekšējas pārraudzības pasākumu un pagaidu aizsardzības pasākumu ietekmi un to loģisko saikni ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu, minēto pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra. Galīgo aizsardzības pasākumu noteikšanai un šādu pasākumu pārskatīšanai būtu jāizmanto pārbaudes procedūra. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā iepriekšējas pārraudzības pasākumu un pagaidu aizsardzības pasākumu ietekmi un to loģisko saikni ar galīgo aizsardzības pasākumu pieņemšanu, minēto pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra. Galīgo aizsardzības pasākumu noteikšanai un šādu pasākumu pārskatīšanai būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.

| (17) | Ja tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, Komisijai būtu jāpieņem tūlītēji piemērojami īstenošanas akti, ja pienācīgi pamatotos gadījumos kavēšanās noteikt pagaidu aizsardzības pasākumus varētu radīt kaitējumu, kuru būtu grūti novērst, vai lai novērstu negatīvu ietekmi uz Savienības tirgu, ko izraisītu importa pieaugums. |
| --- | --- |

(17)

Ja tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, Komisijai būtu jāpieņem tūlītēji piemērojami īstenošanas akti, ja pienācīgi pamatotos gadījumos kavēšanās noteikt pagaidu aizsardzības pasākumus varētu radīt kaitējumu, kuru būtu grūti novērst, vai lai novērstu negatīvu ietekmi uz Savienības tirgu, ko izraisītu importa pieaugums.

| (18) | Būtu jāparedz noteikums par konfidenciālas informācijas apstrādi, lai netiktu izpausti komercnoslēpumi. |
| --- | --- |

(18)

Būtu jāparedz noteikums par konfidenciālas informācijas apstrādi, lai netiktu izpausti komercnoslēpumi.

| (19) | Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz gada ziņojums par šīs regulas pielikumā iekļauto tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un aizsardzības pasākumu piemērošanu, |
| --- | --- |

(19)

Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz gada ziņojums par šīs regulas pielikumā iekļauto tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un aizsardzības pasākumu piemērošanu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula paredz noteikumus par to, kā īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai, kuri ietverti tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību un vienu vai vairākām trešām valstīm un minēti šīs regulas pielikumā.

Šos noteikumus piemēro, neskarot specifiskus noteikumus, kas ietverti tirdzniecības nolīgumos un uzskaitīti pielikumā, attiecībā uz divpusējām aizsardzības pasākumu klauzulām vai citiem mehānismiem tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai, ja šādi noteikumi nav saskaņā ar šo regulu.

Tāpēc šī regula Komisijai neliedz risināt sarunas par šādiem specifiskiem noteikumiem turpmākos tirdzniecības nolīgumos.

2.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (4) 194. pantu turpina piemērot, piemērojot tādus aizsardzības pasākumus tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai, kas ietverti tirdzniecības nolīgumos starp Savienību un trešām valstīm un kas nav minēti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “nolīgums” ir tirdzniecības nolīgums, kas minēts šīs regulas pielikumā; |
| --- | --- |

1)

“nolīgums” ir tirdzniecības nolīgums, kas minēts šīs regulas pielikumā;

| 2) | “divpusēja aizsardzības pasākumu klauzula” ir noteikums attiecībā uz tarifa preferenču pagaidu apturēšanu, kas izklāstīts kādā nolīgumā; |
| --- | --- |

2)

“divpusēja aizsardzības pasākumu klauzula” ir noteikums attiecībā uz tarifa preferenču pagaidu apturēšanu, kas izklāstīts kādā nolīgumā;

| 3) | “ieinteresētās puses” ir puses, ko ietekmē konkrētā ražojuma imports; |
| --- | --- |

3)

“ieinteresētās puses” ir puses, ko ietekmē konkrētā ražojuma imports;

| 4) | “Savienības ražošanas nozare” ir vai nu līdzīga, vai tieši konkurējoša ražojuma Savienības ražotāji kopumā, kas darbojas Savienības teritorijā, vai arī Savienības ražotāji, kuru ražota līdzīga vai tieši konkurējoša ražojuma kopējais apjoms veido lielāko daļu no minētā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā; ja līdzīgs vai tieši konkurējošs ražojums ir tikai viens no vairākiem ražojumiem, kurus ražo Savienības ražotāji, tad Savienības ražošanas nozari definē, ņemot vērā konkrētās darbības līdzīgā vai tieši konkurējošā ražojuma ražošanā; |
| --- | --- |

4)

“Savienības ražošanas nozare” ir vai nu līdzīga, vai tieši konkurējoša ražojuma Savienības ražotāji kopumā, kas darbojas Savienības teritorijā, vai arī Savienības ražotāji, kuru ražota līdzīga vai tieši konkurējoša ražojuma kopējais apjoms veido lielāko daļu no minētā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā; ja līdzīgs vai tieši konkurējošs ražojums ir tikai viens no vairākiem ražojumiem, kurus ražo Savienības ražotāji, tad Savienības ražošanas nozari definē, ņemot vērā konkrētās darbības līdzīgā vai tieši konkurējošā ražojuma ražošanā;

| 5) | “nopietns kaitējums” ir ievērojama vispārēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās; |
| --- | --- |

5)

“nopietns kaitējums” ir ievērojama vispārēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās;

| 6) | “nopietna kaitējuma draudi” ir nopietna kaitējuma acīmredzama nenovēršamība, kuras pastāvēšanu konstatē, balstoties uz pārbaudāmu informāciju; |
| --- | --- |

6)

“nopietna kaitējuma draudi” ir nopietna kaitējuma acīmredzama nenovēršamība, kuras pastāvēšanu konstatē, balstoties uz pārbaudāmu informāciju;

| 7) | “sensitīvs ražojums” ir ražojums, kas kādā konkrētā nolīgumā atzīts par tādu, kuru importa pieaugums ietekmē salīdzinoši vairāk nekā citus ražojumus; |
| --- | --- |

7)

“sensitīvs ražojums” ir ražojums, kas kādā konkrētā nolīgumā atzīts par tādu, kuru importa pieaugums ietekmē salīdzinoši vairāk nekā citus ražojumus;

| 8) | “pārejas periods” ir 10 gadu periods no brīža, kad nolīgums stājas spēkā, ja vien attiecīgajā nolīgumā nav noteikts citādi; |
| --- | --- |

8)

“pārejas periods” ir 10 gadu periods no brīža, kad nolīgums stājas spēkā, ja vien attiecīgajā nolīgumā nav noteikts citādi;

| 9) | “attiecīgā valsts” ir trešā valsts, kas ir nolīguma puse. |
| --- | --- |

9)

“attiecīgā valsts” ir trešā valsts, kas ir nolīguma puse.

3. pants

Principi

1.   Saskaņā ar šo regulu aizsardzības pasākumu var noteikt, ja attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importē Savienībā:

| a) | tādā palielinātā daudzumā absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret Savienības ražošanas apjomu; un |
| --- | --- |

a)

tādā palielinātā daudzumā absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret Savienības ražošanas apjomu; un

| b) | ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; un |
| --- | --- |

b)

ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; un

| c) | importa pieaugums rodas sakarā ar to, ka tiek pildīti pienākumi, kuri noteikti attiecīgajā nolīgumā, tostarp sakarā ar muitas nodokļu samazināšanu vai atcelšanu minētajam ražojumam. |
| --- | --- |

c)

importa pieaugums rodas sakarā ar to, ka tiek pildīti pienākumi, kuri noteikti attiecīgajā nolīgumā, tostarp sakarā ar muitas nodokļu samazināšanu vai atcelšanu minētajam ražojumam.

2.   Aizsardzības pasākums var izpausties vienā no šādiem veidiem:

| a) | attiecīgā ražojuma muitas nodokļa likmes, kas paredzēta ar attiecīgo valsti noslēgtā nolīguma tarifu atcelšanas grafikā, turpmākas pazemināšanās apturēšana; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā ražojuma muitas nodokļa likmes, kas paredzēta ar attiecīgo valsti noslēgtā nolīguma tarifu atcelšanas grafikā, turpmākas pazemināšanās apturēšana;

| b) | muitas nodokļa paaugstināšana attiecīgajam ražojumam līdz tādam līmenim, kas nepārsniedz mazāko no šādām likmēm:






  i) | vislielākās labvēlības režīma muitas nodokļa likme attiecīgajam ražojumam, kura ir spēkā aizsardzības pasākuma pieņemšanas brīdī; vai |
| --- | --- | --- |

b)

muitas nodokļa paaugstināšana attiecīgajam ražojumam līdz tādam līmenim, kas nepārsniedz mazāko no šādām likmēm:

i)

vislielākās labvēlības režīma muitas nodokļa likme attiecīgajam ražojumam, kura ir spēkā aizsardzības pasākuma pieņemšanas brīdī; vai

| ii) | muitas nodokļa pamatlikme, kas noteikta ar attiecīgo valsti noslēgtā nolīguma tarifu atcelšanas grafikā. |
| --- | --- |

ii)

muitas nodokļa pamatlikme, kas noteikta ar attiecīgo valsti noslēgtā nolīguma tarifu atcelšanas grafikā.

4. pants

Uzraudzība

1.   Komisija regulāri uzrauga importa statistikas attīstību attiecībā uz jebkādiem sensitīviem ražojumiem, kas attiecībā uz katru nolīgumu minēti šīs regulas pielikumā. Šajā nolūkā Komisija regulāri sadarbojas un apmainās ar datiem ar dalībvalstīm un Savienības ražošanas nozari.

2.   Ja tiek saņemts pienācīgi pamatots attiecīgās Savienības ražošanas nozares lūgums, Komisija var paplašināt 1. punktā minēto uzraudzību, attiecinot to arī uz jebkādiem citiem ražojumiem vai nozarēm, kas nav minēti pielikumā.

3.   Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz gada uzraudzības ziņojumu par sensitīvu ražojumu importa statistiku un par jebkādu tādu ražojumu vai nozaru importa statistiku, uz kuriem ir attiecināta uzraudzība.

5. pants

Izmeklēšanas sākšana

1.   Komisija sāk izmeklēšanu pēc kādas dalībvalsts, jebkuras fiziskas vai juridiskas personas, kas rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, vai jebkuras apvienības, kas nav juridiska persona un kas rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, lūguma vai pēc Komisijas pašas iniciatīvas, ja ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi par nopietnu kaitējumu vai nopietna kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei, kuri konstatēti, balstoties uz 6. panta 5. punktā minētajiem faktoriem.

2.   Lūgumus sākt izmeklēšanu var arī iesniegt Savienības ražošanas nozare vai jebkura fiziska vai juridiska persona, kas rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, vai jebkura apvienība, kas nav juridiska persona un kas rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, kopā ar arodbiedrībām. Turklāt arodbiedrības var atbalstīt lūgumus sākt izmeklēšanu. Tas neskar Savienības ražošanas nozares tiesības atsaukt lūgumu.

3.   Lūgumos sākt izmeklēšanu iekļauj šādu informāciju:

| a) | attiecīgā ražojuma importa pieauguma temps un apjoms absolūtā un relatīvā izteiksmē; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā ražojuma importa pieauguma temps un apjoms absolūtā un relatīvā izteiksmē;

| b) | pieaugušā importa aizņemtā iekšzemes tirgus daļa un izmaiņas, kas Savienības ražošanas nozari skar attiecībā uz pārdošanas apjoma, ražošanas apjoma, ražīguma, jaudas izmantojuma, peļņas un zaudējumu un nodarbinātības līmeni. |
| --- | --- |

b)

pieaugušā importa aizņemtā iekšzemes tirgus daļa un izmaiņas, kas Savienības ražošanas nozari skar attiecībā uz pārdošanas apjoma, ražošanas apjoma, ražīguma, jaudas izmantojuma, peļņas un zaudējumu un nodarbinātības līmeni.

4.   Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, var aptvert vienu vai vairākas tarifa pozīcijas vai vienas vai vairāku tarifa pozīciju vienu vai vairākas apakšgrupas atkarībā no konkrētajiem apstākļiem tirgū vai var atbilst jebkādiem ražojumu segmentiem, kādos to parasti iedala Savienības ražošanas nozarē.

5.   Izmeklēšanu var sākt arī tad, ja importa pieaugums koncentrējas vienā vai vairākās dalībvalstīs, ar noteikumu, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi par nopietnu kaitējumu vai nopietna kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei, kuri konstatēti, balstoties uz 6. panta 5. punktā minētajiem faktoriem.

6.   Pirms tā sāk izmeklēšanu, Komisija dalībvalstīm izsniedz lūguma sākt izmeklēšanu kopiju. Ja, ievērojot 1. punktu, Komisija ir iecerējusi sākt izmeklēšanu pēc pašas iniciatīvas, tā sniedz informāciju dalībvalstīm, tiklīdz tā ir konstatējusi nepieciešamību sākt minēto izmeklēšanu.

7.   Ja Komisijai ir skaidrs, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, Komisija sāk izmeklēšanu un publicē paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Izmeklēšanu sāk viena mēneša laikā pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi lūgumu saskaņā ar 1. punktu.

8.   Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu ir šādi elementi:

| a) | Komisijas saņemtās informācijas kopsavilkums un lūgums darīt Komisijai zināmu visu būtisko informāciju; |
| --- | --- |

a)

Komisijas saņemtās informācijas kopsavilkums un lūgums darīt Komisijai zināmu visu būtisko informāciju;

| b) | laikposms, kurā ieinteresētās puses var rakstiski paust viedokli un iesniegt informāciju Komisijai, lai šāds viedoklis un informācija tiktu ņemti vērā izmeklēšanā; |
| --- | --- |

b)

laikposms, kurā ieinteresētās puses var rakstiski paust viedokli un iesniegt informāciju Komisijai, lai šāds viedoklis un informācija tiktu ņemti vērā izmeklēšanā;

| c) | laikposms, kurā ieinteresētās puses var pieteikties, lai Komisija tās uzklausītu saskaņā ar 6. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

c)

laikposms, kurā ieinteresētās puses var pieteikties, lai Komisija tās uzklausītu saskaņā ar 6. panta 9. punktu.

6. pants

Izmeklēšanas norise

1.   Pēc paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu publicēšanas saskaņā ar 5. panta 7. un 8. punktu Komisija sāk izmeklēšanu.

2.   Komisija var lūgt, lai dalībvalstis tai sniedz informāciju, un dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šādus lūgumus. Ja prasītā informācija ir tāda, kas varētu interesēt visus, un nav konfidenciāla 12. panta nozīmē, to iekļauj datnē, kura nav konfidenciāla, kā paredzēts šā panta 8. punktā.

3.   Ja iespējams, izmeklēšanu pabeidz sešos mēnešos pēc dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiek publicēts izmeklēšanas uzsākšanas lēmums. Izņēmuma gadījumos, piemēram, kad ir neparasti liels ieinteresēto pušu skaits vai kad ir sarežģīta tirgus situācija, minēto termiņu var pagarināt par trim mēnešiem. Komisija par šādiem pagarinājumiem informē visas ieinteresētās puses un izskaidro to iemeslus.

4.   Komisija cenšas iegūt visu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai konstatētu 3. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, un vajadzības gadījumā pārbauda minēto informāciju.

5.   Komisija novērtē visus objektīvos un kvantitatīvos atbilstīgos faktorus, kuri skar Savienības ražošanas nozares stāvokli, jo īpaši attiecīgā ražojuma importa pieauguma tempu un apjomu absolūtā un relatīvā izteiksmē, pieaugušā importa aizņemto iekšzemes tirgus daļu un izmaiņas Savienības ražošanas nozarē attiecībā uz pārdošanas apjoma, ražošanas apjoma, ražīguma, jaudas izmantojuma, peļņas un zaudējumu un nodarbinātības līmeni. Šis uzskaitījums nav izsmeļošs, un Komisija, nosakot, vai pastāv nopietns kaitējums vai nopietna kaitējuma draudi, var ņemt vērā arī citus atbilstīgus faktorus, piemēram, krājumus, cenas, peļņu no ieguldītā kapitāla, naudas plūsmu, tirgus daļu lielumu un citus faktorus, kas Savienības ražošanas nozarei rada vai ir varējuši radīt nopietnu kaitējumu vai rada nopietna kaitējuma draudus.

6.   Ieinteresētās puses, kuras iesniegušas informāciju saskaņā ar 5. panta 8. punkta b) apakšpunktu, un attiecīgās valsts pārstāvji pēc rakstiska lūguma var izskatīt visu informāciju, ko Komisija ieguvusi saistībā ar izmeklēšanu, izņemot iekšējo dokumentāciju, kuru sagatavojušas Savienības iestādes vai dalībvalstu iestādes, ar noteikumu, ka šāda informācija ir būtiska viņu lietas izklāstam, nav konfidenciāla 12. panta nozīmē un Komisija to izmanto izmeklēšanā. Ieinteresētās puses var arī sniegt savu viedokli par šādu informāciju. Komisija minēto viedokli ņem vērā, ja ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, kas to pamato.

7.   Komisija nodrošina, lai visi izmeklēšanā izmantotie dati un statistika būtu reprezentatīvi, pieejami, saprotami, pārredzami un pārbaudāmi.

8.   Tiklīdz ir sagatavots nepieciešamais tehniskais satvars, Komisija nodrošina ar paroli aizsargātu tiešsaistes piekļuvi nekonfidenciālajai datnei (“tiešsaistes platforma”), kuru tā pārvalda un ar kuru izplata visu informāciju, kas ir būtiska un nav konfidenciāla šīs regulas 12. panta nozīmē. Piekļuvi tiešsaistes platformai saņem ieinteresētās puses, dalībvalstis un Eiropas Parlaments.

9.   Komisija uzklausa ieinteresētās puses, jo īpaši, ja laikposmā, kas noteikts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu, tās iesniegušas rakstisku pieteikumu, kurā apliecināts, ka izmeklēšanas iznākums varētu tās ietekmēt un ka pastāv īpaši iemesli to mutiskai uzklausīšanai. Komisija ieinteresētās puses uzklausa arī turpmāk, ja ir īpaši iemesli to darīt.

10.   Komisija ar specializēta MVU palīdzības dienesta palīdzību veicina to, lai izmeklēšana būtu pieejama tādām dažādām un sadrumstalotām ražošanas nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), piemēram, palielinot informētību, sniedzot vispārēju informāciju un paskaidrojumus par procedūrām un par to, kā iesniegt lūgumu, izdodot standarta anketas visās Savienības oficiālajās valodās un atbildot uz vispārīgiem, ar konkrētām lietām nesaistītiem jautājumiem. MVU palīdzības dienests dara pieejamas standarta veidlapas statistikai, kas jāiesniedz izmeklēšanas ierosināšanas pārbaudes nolūkos, un anketas.

11.   Ja informāciju neiesniedz Komisijas noteiktajā termiņā vai ja izmeklēšana tiek būtiski kavēta, Komisija var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Ja Komisija konstatē, ka kāda ieinteresētā puse vai trešā persona tai sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, tā neņem vērā minēto informāciju un var izmantot pieejamos faktus.

12.   Komisijas paspārnē darbojas uzklausīšanas amatpersona, kuras pilnvaras un pienākumus nosaka mandātā, ko pieņem Komisija, un kura nodrošina ieinteresēto pušu procesuālo tiesību efektīvu īstenošanu.

13.   Komisija attiecīgo valsti vai valstis rakstiski informē par izmeklēšanas sākšanu.

7. pants

Iepriekšējas pārraudzības pasākumi

1.   Attiecībā uz kāda ražojuma importu no attiecīgās valsts Komisija var pieņemt iepriekšējas pārraudzības pasākumus, ja minētā ražojuma importa tendence ir tāda, ka tas varētu izraisīt vienu no situācijām, kas minētas 3. un 5. pantā. Minētos iepriekšējas pārraudzības pasākumus pieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 17. panta 2. punktā.

2.   Iepriekšējas pārraudzības pasākumi ir spēkā ierobežotu laiku. Ja vien nav paredzēts citādi, tie zaudē spēku otrā sešu mēnešu laikposma beigās pēc pirmajiem sešiem mēnešiem pēc minēto pasākumu ieviešanas.

8. pants

Pagaidu aizsardzības pasākumu noteikšana

1.   Komisija pieņem pagaidu aizsardzības pasākumus kritiskos apstākļos, ja kavēšanās varētu radīt kaitējumu, ko būtu grūti novērst, un tādēļ nepieciešams tūlīt rīkoties, ievērojot Komisijas sākotnējo konstatējumu, kura pamatā ir 6. panta 5. punktā minētie faktori, ka ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi tam, ka attiecīgās valsts izcelsmes ražojums tiek importēts:

| a) | tādā palielinātā daudzumā absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret Savienības ražošanas apjomu; un |
| --- | --- |

a)

tādā palielinātā daudzumā absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret Savienības ražošanas apjomu; un

| b) | ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; un |
| --- | --- |

b)

ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; un

| c) | importa pieaugums rodas sakarā ar muitas nodokļu samazinājumu vai atcelšanu minētajam ražojumam. |
| --- | --- |

c)

importa pieaugums rodas sakarā ar muitas nodokļu samazinājumu vai atcelšanu minētajam ražojumam.

Minētos pagaidu aizsardzības pasākumus pieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 17. panta 2. punktā.

2.   Pienācīgi pamatotu nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, ja kāda dalībvalsts lūdz Komisijas tūlītēju iejaukšanos un ja ir izpildīti šā panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi, Komisija saskaņā ar procedūru, kura minēta 17. panta 4. punktā, pieņem tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus. Komisija pieņem lēmumu piecās darbdienās pēc lūguma saņemšanas.

3.   Pagaidu aizsardzības pasākumus nepiemēro ilgāk par 200 kalendārajām dienām.

4.   Ja pagaidu aizsardzības pasākumus atceļ tāpēc, ka izmeklēšanā tiek atklāts, ka 3. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi nav izpildīti, minēto pagaidu aizsardzības pasākumu dēļ iekasētos muitas nodokļus automātiski atmaksā.

5.   Pagaidu aizsardzības pasākumus piemēro katram ražojumam, kas laists brīvā apgrozībā pēc minēto pasākumu spēkā stāšanās dienas. Tomēr šādi pasākumi neliedz laist brīvā apgrozībā tādus ražojumus, kas jau ir ceļā uz Savienību, ja šādu ražojumu galamērķi nevar mainīt.

9. pants

Izmeklēšanas un procedūras izbeigšana bez pasākumu noteikšanas

1.   Ja izmeklēšanas rezultātā tiek secināts, ka 3. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi nav izpildīti, Komisija publicē lēmumu par izmeklēšanas un procedūras izbeigšanu saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Komisija, pienācīgi nodrošinot konfidenciālas informācijas aizsardzību 12. panta nozīmē, publisko ziņojumu, kurā izklāstīti tās konstatējumi un pamatoti secinājumi, kas izdarīti par visiem attiecīgajiem faktiskajiem un juridiskajiem jautājumiem.

10. pants

Galīgo aizsardzības pasākumu noteikšana

1.   Ja izmeklēšanas rezultātā tiek secināts, ka 3. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, Komisija var pieņemt galīgus aizsardzības pasākumus saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzību 12. panta nozīmē, publisko ziņojumu, kurā ietverts to būtisko faktu un apsvērumu kopsavilkums, kas ir svarīgi šādam konstatējumam.

11. pants

Aizsardzības pasākumu ilgums un pārskatīšana

1.   Aizsardzības pasākums paliek spēkā tikai tik ilgi, cik var būt vajadzīgs, lai novērstu vai labotu nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un lai atvieglotu pielāgošanos. Minētais laikposms nepārsniedz divus gadus, ja vien tas netiek pagarināts saskaņā ar 2. punktu.

2.   Sākotnējo aizsardzības pasākuma termiņu, kas minēts 1. punktā, var pagarināt ilgākais par diviem gadiem ar noteikumu, ka aizsardzības pasākums joprojām ir vajadzīgs, lai novērstu vai labotu nopietnu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un ja ir pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozare pielāgojas.

3.   Jebkura dalībvalsts, jebkura fiziska vai juridiska persona, kas rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, vai jebkura apvienība, kas nav juridiska persona un kas rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, var lūgt pagarinājumu, kā minēts šā panta 2. punktā. Šādā gadījumā, pirms tā lemj par pagarinājumu, Komisija veic pārskatīšanu, lai izmeklētu, vai ir izpildīti šā panta 2. punktā minētie nosacījumi, ņemot vērā 6. panta 5. punktā minētos faktorus. Komisija šādu pārskatīšanu var sākt pēc pašas iniciatīvas, ja ir pietiekami pirmšķietami pierādījumi, ka ir izpildīti šā panta 2. punktā noteiktie nosacījumi. Aizsardzības pasākums aizvien ir spēkā, līdz tiek sagaidīts minētās pārskatīšanas iznākums.

4.   Paziņojumu par šā panta 3. punktā minētās pārskatīšanas sākšanu publicē saskaņā ar 5. panta 7. un 8. punktu. Pārskatīšanu veic saskaņā ar 6. pantu.

5.   Lēmumus par pagarinājumu atbilstīgi šā panta 2. punktam pieņem saskaņā ar 9. un 10. pantu.

6.   Aizsardzības pasākuma kopējais ilgums nepārsniedz četrus gadus, ieskaitot jebkāda pagaidu aizsardzības pasākuma piemērošanas laikposmu, sākotnējo piemērošanas laikposmu un jebkādu tā pagarinājumu.

12. pants

Konfidencialitāte

1.   Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kam tā tikusi pieprasīta.

2.   Konfidenciālu informāciju un konfidenciāli sniegtu informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, neizpauž bez šādas informācijas sniedzēja skaidri izteiktas piekrišanas.

3.   Katrā pieprasījumā ievērot konfidencialitāti norāda iemeslus, kāpēc informācijai vajadzētu būt konfidenciālai. Ieinteresētajām pusēm, kas sniedz konfidenciālu informāciju, prasa sniegt tās nekonfidenciālus kopsavilkumus. Minētajiem kopsavilkumiem jābūt pietiekami detalizētiem, lai varētu pienācīgi saprast konfidenciālās informācijas būtību. Izņēmuma gadījumos šādas ieinteresētās puses var norādīt, ka informācijai nav iespējams izveidot kopsavilkumu. Šādos gadījumos ieinteresētā puse norāda iemeslus, kāpēc nav iespējams izveidot kopsavilkumu. Tomēr tad, ja rodas iespaids, ka lūgums ievērot konfidencialitāti nav pamatots, un ja informācijas sniedzējs nedz vēlas to publiskot, nedz arī atļauj to izpaust nedz vispārīgi, nedz kopsavilkumā, attiecīgo informāciju var atstāt bez ievērības.

4.   Informāciju katrā ziņā uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai minētās informācijas avotu.

5.   Šā panta 1.–4. punkts neliedz Savienības iestādēm atsaukties uz vispārēju informāciju un jo īpaši uz iemesliem, uz kuriem balstīti lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu. Savienības iestādes tomēr ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu leģitīmās intereses neizpaust to komercnoslēpumus.

13. pants

Ziņojums

1.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par katrā nolīgumā un šajā regulā ietverto saistību piemērošanu, īstenošanu un izpildi, tostarp attiecībā uz nodaļu par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, ja nolīgumā ir šāda nodaļa.

2.   Ziņojumā cita starpā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo aizsardzības pasākumu piemērošanu, iepriekšējas pārraudzības pasākumiem, reģionālo pārraudzību un aizsardzības pasākumiem, izmeklēšanu vai procedūru izbeigšanu bez pasākumu noteikšanas un informāciju par to dažādo struktūru darbību, kuras ir atbildīgas par nolīguma īstenošanu, un par vietējo konsultatīvo grupu darbību.

3.   Ziņojumā iekļauj statistikas kopsavilkumu un aplūko tirdzniecības dinamiku ar katru attiecīgo valsti.

4.   Eiropas Parlaments divu mēnešu laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas sanāksmi, lai tā izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu.

5.   Komisija ziņojumu publisko ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam un Padomei.

14. pants

Citi mehānismi un kritēriji tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai

1.   Ja nolīgumā paredzēti citi mehānismi vai kritēriji, kas ļauj pagaidu kārtā atcelt tarifa preferences vai citu preferenciālu režīmu attiecībā uz konkrētiem ražojumiem, tādi kā, piemēram, stabilizācijas mehānisms attiecībā uz Savienības tālākajiem reģioniem, Komisija, ja ir izpildīti attiecīgajā nolīgumā izklāstītie nosacījumi, pieņem īstenošanas aktus, lai:

| a) | apturētu tarifa preferences vai citu preferenciālu režīmu attiecīgajam ražojumam vai apstiprinātu, ka tie netiks apturēti; |
| --- | --- |

a)

apturētu tarifa preferences vai citu preferenciālu režīmu attiecīgajam ražojumam vai apstiprinātu, ka tie netiks apturēti;

| b) | no jauna ieviestu tarifa preferences vai citu preferenciālu režīmu, ja ir izpildīti attiecīgajā nolīgumā izklāstītie nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

no jauna ieviestu tarifa preferences vai citu preferenciālu režīmu, ja ir izpildīti attiecīgajā nolīgumā izklāstītie nosacījumi;

| c) | pielāgotu apturēšanu, lai ievērotu attiecīgajā nolīgumā izklāstītos nosacījumus; vai |
| --- | --- |

c)

pielāgotu apturēšanu, lai ievērotu attiecīgajā nolīgumā izklāstītos nosacījumus; vai

| d) | veiktu citas attiecīgajā nolīgumā minētas darbības. |
| --- | --- |

d)

veiktu citas attiecīgajā nolīgumā minētas darbības.

Minētos aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, ja kavēšanās veikt šā panta 1. punktā minēto darbību radītu kaitējumu, kuru būtu grūti novērst, vai lai novērstu negatīvu ietekmi uz stāvokli Savienības tirgū, jo īpaši importa pieauguma rezultātā, vai citos attiecīgajā nolīgumā paredzētos gadījumos, Komisija pieņem tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar 17. panta 4. punktā minēto procedūru.

15. pants

Deleģētie akti

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu pielikumu ar mērķi pievienot vai svītrot ierakstus attiecībā uz:

| a) | kādu nolīgumu; |
| --- | --- |

a)

kādu nolīgumu;

| b) | specifiskiem noteikumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- |

b)

specifiskiem noteikumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta otrajā daļā;

| c) | jebkādiem sensitīviem ražojumiem; |
| --- | --- |

c)

jebkādiem sensitīviem ražojumiem;

| d) | noteikumiem, ar kuriem nosaka specifiskus noteikumus citiem mehānismiem, kas minēti 14. pantā, cita starpā, ja piemērojams, attiecībā uz uzraudzību, izmeklēšanas termiņiem un ziņošanu. |
| --- | --- |

d)

noteikumiem, ar kuriem nosaka specifiskus noteikumus citiem mehānismiem, kas minēti 14. pantā, cita starpā, ja piemērojams, attiecībā uz uzraudzību, izmeklēšanas termiņiem un ziņošanu.

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 15. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 14. marta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 15. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 15. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

17. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/478 (5) 3. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2019. gada 13. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 28. janvāra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/478 (2015. gada 11. marts) par kopīgiem importa noteikumiem (OV L 83, 27.3.2015., 16. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

NOLĪGUMOS IETVERTIE UN AR ŠO REGULU ĪSTENOTIE SPECIFISKIE NOTEIKUMI

Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku

| Piemērošanas datums | xx/xx/xxxx |
| --- | --- |
| Divpusēja aizsardzības pasākumu klauzula | 3.10. pants (Divpusēja aizsardzības pasākuma piemērošana) |
| Nolīgumā ietvertais(-ie) specifiskais(-ie) noteikums(-i) | 3.9. panta b) punkts:







  “b) | “pārejas periods” ir 10 gadu periods no šā nolīguma stāšanās spēkā.” |

Piemērošanas datums

xx/xx/xxxx

Divpusēja aizsardzības pasākumu klauzula

3.10. pants (Divpusēja aizsardzības pasākuma piemērošana)

Nolīgumā ietvertais(-ie) specifiskais(-ie) noteikums(-i)

3.9. panta b) punkts:

“b)

“pārejas periods” ir 10 gadu periods no šā nolīguma stāšanās spēkā.”

3.11. panta 5. punkts:

| “5. | Neviena puse nepiemēro 3.10. panta (Divpusēja aizsardzības pasākuma piemērošana) 1. punktā minētu divpusēju aizsardzības pasākumu: |
| --- | --- |

“5.

Neviena puse nepiemēro 3.10. panta (Divpusēja aizsardzības pasākuma piemērošana) 1. punktā minētu divpusēju aizsardzības pasākumu:

(...)

| c) | pēc pārejas perioda beigām, izņemot gadījumus, kad otra puse tam ir piekritusi.” |
| --- | --- |

c)

pēc pārejas perioda beigām, izņemot gadījumus, kad otra puse tam ir piekritusi.”

Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku

| Piemērošanas datums | xx/xx/xxxx |
| --- | --- |
| Divpusēja aizsardzības pasākumu klauzula | 3.10. pants (Divpusēja aizsardzības pasākuma piemērošana) |
| Nolīgumā ietvertais(-ie) specifiskais(-ie) noteikums(-i) | 3.9. panta c) punkts:







  “c) | “pārejas periods” ir 10 gadu periods no šā nolīguma stāšanās spēkā.” |

Piemērošanas datums

xx/xx/xxxx

Divpusēja aizsardzības pasākumu klauzula

3.10. pants (Divpusēja aizsardzības pasākuma piemērošana)

Nolīgumā ietvertais(-ie) specifiskais(-ie) noteikums(-i)

3.9. panta c) punkts:

“c)

“pārejas periods” ir 10 gadu periods no šā nolīguma stāšanās spēkā.”

3.11. panta 6. punkts:

| “6. | Puse nepiemēro divpusēju aizsardzības pasākumu: |
| --- | --- |

“6.

Puse nepiemēro divpusēju aizsardzības pasākumu:

(...)

| c) | pēc pārejas perioda beigām, izņemot gadījumus, kad otra Puse tam ir piekritusi.” |
| --- | --- |

c)

pēc pārejas perioda beigām, izņemot gadījumus, kad otra Puse tam ir piekritusi.”

Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu

| Piemērošanas datums | xx/xx/xxxx |
| --- | --- |
| Divpusēja aizsardzības pasākumu klauzula | 2.5. pants (Lauksaimniecības aizsardzības pasākumi) un 5.2. pants (Divpusēju aizsardzības pasākumu piemērošana) |
| Nolīgumā ietvertais(-ie) specifiskais(-ie) noteikums(-i) | 5.1. panta d) punkts:







  “d) | “pārejas periods” attiecībā uz konkrētu noteiktas izcelsmes preci ir laikposms, kas sākas šā nolīguma spēkā stāšanās dienā un beidzas dienā, kas ir pēc 10 gadiem pēc tarifa samazināšanas vai atcelšanas pabeigšanas minētajai precei saskaņā ar 2.-A pielikumu.” |

Piemērošanas datums

xx/xx/xxxx

Divpusēja aizsardzības pasākumu klauzula

2.5. pants (Lauksaimniecības aizsardzības pasākumi) un 5.2. pants (Divpusēju aizsardzības pasākumu piemērošana)

Nolīgumā ietvertais(-ie) specifiskais(-ie) noteikums(-i)

5.1. panta d) punkts:

“d)

“pārejas periods” attiecībā uz konkrētu noteiktas izcelsmes preci ir laikposms, kas sākas šā nolīguma spēkā stāšanās dienā un beidzas dienā, kas ir pēc 10 gadiem pēc tarifa samazināšanas vai atcelšanas pabeigšanas minētajai precei saskaņā ar 2.-A pielikumu.”

Pielikuma par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām 18. pants:

| “1. | 10 gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katra Puse patur tiesības apturēt līdzvērtīgas koncesijas vai citas līdzvērtīgas saistības gadījumā, ja otra Puse:






  a) | nepiemēro kādus ANO noteikumus, kas norādīti 2-C-1. papildinājumā, vai pārtrauc šo ANO noteikumu piemērošanu; vai |
| --- | --- | --- |

“1.

10 gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katra Puse patur tiesības apturēt līdzvērtīgas koncesijas vai citas līdzvērtīgas saistības gadījumā, ja otra Puse:

a)

nepiemēro kādus ANO noteikumus, kas norādīti 2-C-1. papildinājumā, vai pārtrauc šo ANO noteikumu piemērošanu; vai

| b) | ievieš vai groza citus regulatīvus pasākumus, kas anulē vai mazina 2-C-1. papildinājumā norādīto ANO noteikumu piemērošanas priekšrocības. |
| --- | --- |

b)

ievieš vai groza citus regulatīvus pasākumus, kas anulē vai mazina 2-C-1. papildinājumā norādīto ANO noteikumu piemērošanas priekšrocības.

| 2. | Apturēšana saskaņā ar 1. punktu paliek spēkā vienīgi līdz laikam, kad tiek pieņemts lēmums saskaņā ar paātrināto strīdu izšķiršanas procedūru, kas minēta šā pielikuma 19. pantā, vai tiek rasts abpusēji pieņemams risinājums, tostarp apspriežoties saskaņā ar šā pielikuma 19. panta b) punktu, atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk.” |
| --- | --- |

2.

Apturēšana saskaņā ar 1. punktu paliek spēkā vienīgi līdz laikam, kad tiek pieņemts lēmums saskaņā ar paātrināto strīdu izšķiršanas procedūru, kas minēta šā pielikuma 19. pantā, vai tiek rasts abpusēji pieņemams risinājums, tostarp apspriežoties saskaņā ar šā pielikuma 19. panta b) punktu, atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk.”

---

Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgs paziņojums

Eiropas Parlaments un Komisija piekrīt, ka ir svarīga cieša sadarbība, īstenojot nolīgumus, kas uzskaitīti pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/287 (2019. gada 13. februāris), ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm. Tāpēc tās ir vienojušās, ka, ja Eiropas Parlaments pieņem ieteikumu, lai uzsāktu izmeklēšanu par iespējamu aizsargpasākumu ieviešanu, Komisija rūpīgi izmeklēs, vai ir ievēroti regulā paredzētie nosacījumi ex officio uzsākšanai. Ja Komisija uzskatīs, ka šie nosacījumi nav izpildīti, tā iesniegs Eiropas Parlamenta atbildīgajai komitejai ziņojumu, tostarp paskaidrojumu par visiem faktoriem, kas attiecas uz šādas izmeklēšanas sākšanu.

ex officio

---

| 22.2.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/14

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/288

(2019. gada 13. februāris),

ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2) ir tiesiskais regulējums, kas pašlaik reglamentē atbalstu lauku attīstībai. Tajā ir paredzēts atbalsts apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi un kuri nav kalnu apgabali. Ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2393 (3) ir paredzēta termiņa pagarināšana līdz 2019. gadam attiecībā uz jaunu robežu noteikšanu apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, bet kuri nav kalnu apgabali, un to, ka lauksaimniekiem, kuri vairs nebūs tiesīgi saņemt maksājumus, pielāgošanās periods būs īsāks, pakāpeniski samazinātos pārejas posma maksājumus, kas sākas tikai 2019. gadā, būtu jāsāk izmaksāt ne vairāk kā 80 % apmērā no vidējiem maksājumiem, kas noteikti 2014.–2020. gada plānošanas laikposmā. Maksājumu līmenis būtu jānosaka tā, lai 2020. gadā beigu līmenis būtu puse no sākuma līmeņa. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2) ir tiesiskais regulējums, kas pašlaik reglamentē atbalstu lauku attīstībai. Tajā ir paredzēts atbalsts apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi un kuri nav kalnu apgabali. Ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2393 (3) ir paredzēta termiņa pagarināšana līdz 2019. gadam attiecībā uz jaunu robežu noteikšanu apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, bet kuri nav kalnu apgabali, un to, ka lauksaimniekiem, kuri vairs nebūs tiesīgi saņemt maksājumus, pielāgošanās periods būs īsāks, pakāpeniski samazinātos pārejas posma maksājumus, kas sākas tikai 2019. gadā, būtu jāsāk izmaksāt ne vairāk kā 80 % apmērā no vidējiem maksājumiem, kas noteikti 2014.–2020. gada plānošanas laikposmā. Maksājumu līmenis būtu jānosaka tā, lai 2020. gadā beigu līmenis būtu puse no sākuma līmeņa.

| (2) | Lai dalībvalstīm un ieinteresētajām personām palīdzētu laikus sagatavot turpmāko kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un nodrošinātu netraucētu pāreju uz nākamo plānošanas laikposmu, būtu jāprecizē, ka darbības, kas saistītas ar turpmākās KLP sagatavošanu, ir iespējams finansēt, izmantojot tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas. |
| --- | --- |

(2)

Lai dalībvalstīm un ieinteresētajām personām palīdzētu laikus sagatavot turpmāko kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un nodrošinātu netraucētu pāreju uz nākamo plānošanas laikposmu, būtu jāprecizē, ka darbības, kas saistītas ar turpmākās KLP sagatavošanu, ir iespējams finansēt, izmantojot tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (4) ir tiesiskais regulējums, kas pašlaik reglamentē tiešos maksājumus. Lai gan lielāko daļu minētās regulas noteikumu var piemērot, kamēr tā ir spēkā, citos noteikumos ir skaidri norādīts 2015.–2019. kalendārais gads, uz kuru attiecas 2014.–2020. gadam paredzētā daudzgadu finanšu shēma. Dažiem citiem noteikumiem to piemērojamība pēc 2019. kalendārā gada nebija nepārprotami paredzēta. Komisija 2018. gada jūnijā iesniedza priekšlikumu jaunai regulai, ar ko aizstātu Regulu (ES) Nr. 1307/2013, bet tikai no 2021. gada 1. janvāra. Tāpēc ir lietderīgi Regulā (ES) Nr. 1307/2013 veikt dažus tehniskus pielāgojumus, lai to varētu netraucēti piemērot 2020. kalendārajā gadā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (4) ir tiesiskais regulējums, kas pašlaik reglamentē tiešos maksājumus. Lai gan lielāko daļu minētās regulas noteikumu var piemērot, kamēr tā ir spēkā, citos noteikumos ir skaidri norādīts 2015.–2019. kalendārais gads, uz kuru attiecas 2014.–2020. gadam paredzētā daudzgadu finanšu shēma. Dažiem citiem noteikumiem to piemērojamība pēc 2019. kalendārā gada nebija nepārprotami paredzēta. Komisija 2018. gada jūnijā iesniedza priekšlikumu jaunai regulai, ar ko aizstātu Regulu (ES) Nr. 1307/2013, bet tikai no 2021. gada 1. janvāra. Tāpēc ir lietderīgi Regulā (ES) Nr. 1307/2013 veikt dažus tehniskus pielāgojumus, lai to varētu netraucēti piemērot 2020. kalendārajā gadā.

| (4) | Regulas (ES) Nr. 1307/2013 11. pantā noteiktais pienākums samazināt lauksaimniekam attiecīgajā kalendārajā gadā piešķiramās tiešo maksājumu summas daļu, kas pārsniedz 150 000 EUR, turpina būt spēkā, kamēr ir spēkā minētā regula. Tomēr minētais pants dalībvalstīm nosaka pienākumu paziņot to lēmumus un minētās samazināšanas summas aplēses rezultātu tikai 2015.–2019. gadam. Lai nodrošinātu esošās sistēmas nepārtrauktību, dalībvalstīm būtu jāpaziņo arī savi lēmumi par 2020. gadu un samazināšanas summas aplēses rezultāts par minēto gadu. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 11. pantā noteiktais pienākums samazināt lauksaimniekam attiecīgajā kalendārajā gadā piešķiramās tiešo maksājumu summas daļu, kas pārsniedz 150 000 EUR, turpina būt spēkā, kamēr ir spēkā minētā regula. Tomēr minētais pants dalībvalstīm nosaka pienākumu paziņot to lēmumus un minētās samazināšanas summas aplēses rezultātu tikai 2015.–2019. gadam. Lai nodrošinātu esošās sistēmas nepārtrauktību, dalībvalstīm būtu jāpaziņo arī savi lēmumi par 2020. gadu un samazināšanas summas aplēses rezultāts par minēto gadu.

| (5) | Elastība starp pīlāriem ir fakultatīva līdzekļu pārvietošana starp tiešajiem maksājumiem un lauku attīstību. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. pantu dalībvalstis var izmantot šo elastību attiecībā uz 2014.–2019. kalendāro gadu. Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var saglabāt savu stratēģiju, elastība starp pīlāriem būtu jāpadara pieejama arī attiecībā uz 2020. kalendāro gadu, kas atbilst 2021. finanšu gadam. |
| --- | --- |

(5)

Elastība starp pīlāriem ir fakultatīva līdzekļu pārvietošana starp tiešajiem maksājumiem un lauku attīstību. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. pantu dalībvalstis var izmantot šo elastību attiecībā uz 2014.–2019. kalendāro gadu. Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var saglabāt savu stratēģiju, elastība starp pīlāriem būtu jāpadara pieejama arī attiecībā uz 2020. kalendāro gadu, kas atbilst 2021. finanšu gadam.

| (6) | Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta grozījumu attiecībā uz 2020. kalendāro gadu, ir lietderīgi pielāgot atsauces uz minēto pantu tādā kontekstā, ka dalībvalstīm ir pienākums lineāri samazināt vai palielināt maksājumtiesību vērtību, ņemot vērā valsts gada maksimālā apjoma svārstības, kas izriet no paziņojumiem par elastības piemērošanu starp pīlāriem. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta grozījumu attiecībā uz 2020. kalendāro gadu, ir lietderīgi pielāgot atsauces uz minēto pantu tādā kontekstā, ka dalībvalstīm ir pienākums lineāri samazināt vai palielināt maksājumtiesību vērtību, ņemot vērā valsts gada maksimālā apjoma svārstības, kas izriet no paziņojumiem par elastības piemērošanu starp pīlāriem.

| (7) | Tādēļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Lai dalībvalstīm ātri nodrošinātu nepieciešamo elastību un 2014.–2020. gada plānošanas laikposma pēdējo gadu laikā garantētu lauku attīstības politikas nepārtrauktību, ir lietderīgi paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts 4. pantā Protokolā Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumam. |
| --- | --- |

(8)

Lai dalībvalstīm ātri nodrošinātu nepieciešamo elastību un 2014.–2020. gada plānošanas laikposma pēdējo gadu laikā garantētu lauku attīstības politikas nepārtrauktību, ir lietderīgi paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts 4. pantā Protokolā Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumam.

| (9) | Lai dalībvalstīm ātri nodrošinātu nepieciešamo elastību un 2014.–2020. gada plānošanas laikposma pēdējo gadu laikā garantētu lauku attīstības politikas nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. marta, |
| --- | --- |

(9)

Lai dalībvalstīm ātri nodrošinātu nepieciešamo elastību un 2014.–2020. gada plānošanas laikposma pēdējo gadu laikā garantētu lauku attīstības politikas nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. marta,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1305/2013

Regulu (ES) Nr. 1305/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 31. panta 5. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Atkāpjoties no pirmās daļas, ja maksājumu samazināšana sākas tikai 2019. gadā, minētos maksājumus sāk izmaksāt ne vairāk kā 80 % apmērā no vidējā maksājuma, kas noteikts 2014.–2020. gada plānošanas laikposmā. Maksājumu līmeni nosaka tā, lai 2020. gadā beigu līmenis būtu puse no sākuma līmeņa.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 31. panta 5. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Atkāpjoties no pirmās daļas, ja maksājumu samazināšana sākas tikai 2019. gadā, minētos maksājumus sāk izmaksāt ne vairāk kā 80 % apmērā no vidējā maksājuma, kas noteikts 2014.–2020. gada plānošanas laikposmā. Maksājumu līmeni nosaka tā, lai 2020. gadā beigu līmenis būtu puse no sākuma līmeņa.”;

| 2) | regulas 51. panta 1. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
  “ELFLA var finansēt darbības, ar kurām tiek sagatavota KLP īstenošana nākamajā plānošanas laikposmā.” |
| --- | --- |

2)

regulas 51. panta 1. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“ELFLA var finansēt darbības, ar kurām tiek sagatavota KLP īstenošana nākamajā plānošanas laikposmā.”

2. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1307/2013

Regulu (ES) Nr. 1307/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Katrai dalībvalstij un katram kalendārajam gadam tiek darīts pieejams 11. pantā minētās tiešo maksājumu samazināšanas summas aplēses rezultāts (kas ir starpība starp II pielikumā noteikto valsts maksimālo apjomu, kuram pieskaitīta saskaņā ar 58. pantu pieejamā summa, un III pielikumā noteikto neto maksimālo apjomu) kā Savienības atbalsts, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).”; |
| --- | --- |

1)

regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Katrai dalībvalstij un katram kalendārajam gadam tiek darīts pieejams 11. pantā minētās tiešo maksājumu samazināšanas summas aplēses rezultāts (kas ir starpība starp II pielikumā noteikto valsts maksimālo apjomu, kuram pieskaitīta saskaņā ar 58. pantu pieejamā summa, un III pielikumā noteikto neto maksimālo apjomu) kā Savienības atbalsts, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).”;

| 2) | regulas 11. panta 6. punktam pievieno šādu daļu:
  “Attiecībā uz 2020. gadu dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim paziņo Komisijai par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, un par visiem samazināšanas summu aplēses rezultātiem.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 11. panta 6. punktam pievieno šādu daļu:

“Attiecībā uz 2020. gadu dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim paziņo Komisijai par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, un par visiem samazināšanas summu aplēses rezultātiem.”;

| 3) | regulas14. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim var nolemt darīt pieejamus kā papildu atbalstu, ko 2021. finanšu gadā finansē no ELFLA, līdz 15 % no valsts gada maksimālajiem apjomiem 2020. kalendārajam gadam, kā noteikts šīs regulas II pielikumā. Rezultātā attiecīgā summa vairs nav pieejama tiešo maksājumu piešķiršanai. Minēto lēmumu paziņo Komisijai līdz 2019. gada 31. decembrim, un tajā nosaka izvēlēto procentuālo daļu.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas14. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim var nolemt darīt pieejamus kā papildu atbalstu, ko 2021. finanšu gadā finansē no ELFLA, līdz 15 % no valsts gada maksimālajiem apjomiem 2020. kalendārajam gadam, kā noteikts šīs regulas II pielikumā. Rezultātā attiecīgā summa vairs nav pieejama tiešo maksājumu piešķiršanai. Minēto lēmumu paziņo Komisijai līdz 2019. gada 31. decembrim, un tajā nosaka izvēlēto procentuālo daļu.”;

| b) | panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
  “Dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim var nolemt darīt pieejamus kā tiešos maksājumus līdz 15 % vai – Bulgārijas, Igaunijas, Spānijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas gadījumā – līdz 25 % no summas, kas atbalstam, kuru 2021. finanšu gadā finansē no ELFLA, piešķirta ar Savienības tiesību aktiem, kuri pieņemti pēc tam, kad Padome pieņēmusi attiecīgo regulu saskaņā ar LESD 312. panta 2. punktu. Rezultātā attiecīgā summa vairs nav pieejama atbalstam, ko finansē no ELFLA. Minēto lēmumu paziņo Komisijai līdz 2019. gada 31. decembrim, un tajā nosaka izvēlēto procentuālo daļu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim var nolemt darīt pieejamus kā tiešos maksājumus līdz 15 % vai – Bulgārijas, Igaunijas, Spānijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas gadījumā – līdz 25 % no summas, kas atbalstam, kuru 2021. finanšu gadā finansē no ELFLA, piešķirta ar Savienības tiesību aktiem, kuri pieņemti pēc tam, kad Padome pieņēmusi attiecīgo regulu saskaņā ar LESD 312. panta 2. punktu. Rezultātā attiecīgā summa vairs nav pieejama atbalstam, ko finansē no ELFLA. Minēto lēmumu paziņo Komisijai līdz 2019. gada 31. decembrim, un tajā nosaka izvēlēto procentuālo daļu.”;

| 4) | regulas 22. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Ja maksimālais apjoms dalībvalstij, ko Komisija noteikusi atbilstīgi šā panta 1. punktam, atšķiras no iepriekšējā gada maksimālā apjoma tādēļ, ka minētā dalībvalsts ir pieņēmusi jebkādu lēmumu saskaņā ar šā panta 3. punktu, 14. panta 1. vai 2. punktu, 42. panta 1. punktu, 49. panta 1. punkta otro daļu, 51. panta 1. punkta otro daļu vai 53. pantu, minētā dalībvalsts lineāri samazina vai palielina visu maksājumtiesību vērtību, lai nodrošinātu atbilstību šā panta 4. punkta noteikumiem.” |
| --- | --- |

4)

regulas 22. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja maksimālais apjoms dalībvalstij, ko Komisija noteikusi atbilstīgi šā panta 1. punktam, atšķiras no iepriekšējā gada maksimālā apjoma tādēļ, ka minētā dalībvalsts ir pieņēmusi jebkādu lēmumu saskaņā ar šā panta 3. punktu, 14. panta 1. vai 2. punktu, 42. panta 1. punktu, 49. panta 1. punkta otro daļu, 51. panta 1. punkta otro daļu vai 53. pantu, minētā dalībvalsts lineāri samazina vai palielina visu maksājumtiesību vērtību, lai nodrošinātu atbilstību šā panta 4. punkta noteikumiem.”

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2019. gada 1. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2019. gada 13. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 12. februāra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2393 (2017. gada 13. decembris), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu (OV L 350, 29.12.2017., 15. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

4

---