# Uradni list L 164/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 164 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6220. junij 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 164

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6220. junij 2019

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2019/982 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2019/983 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (
  1
  ) | 23 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2019/984Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES glede roka za izvajanje posebnih pravil glede največje dolžine za kabine, ki zagotavljajo boljšo aerodinamičnost, energetsko učinkovitost in večjo varnost | 30 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2019/982 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju)

1

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2019/983 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (
  1
  )

1

23

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2019/984Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES glede roka za izvajanje posebnih pravil glede največje dolžine za kabine, ki zagotavljajo boljšo aerodinamičnost, energetsko učinkovitost in večjo varnost

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/1

---

UREDBA (EU) 2019/982 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 5. junija 2019

o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GFCM) zagotavlja ustrezen okvir za večstransko sodelovanje pri spodbujanju razvoja, ohranjanja, smotrnega upravljanja in najboljšega izkoriščanja živih morskih virov v Sredozemskem morju in Črnem morju v obsegu, ki velja za trajnostnega in predstavlja majhno tveganje za njihovo izčrpanje. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GFCM) zagotavlja ustrezen okvir za večstransko sodelovanje pri spodbujanju razvoja, ohranjanja, smotrnega upravljanja in najboljšega izkoriščanja živih morskih virov v Sredozemskem morju in Črnem morju v obsegu, ki velja za trajnostnega in predstavlja majhno tveganje za njihovo izčrpanje.

| (2) | Eden izmed ciljev skupne ribiške politike (SRP), kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva okoljsko dolgoročno trajnostne in se upravljajo na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano. |
| --- | --- |

(2)

Eden izmed ciljev skupne ribiške politike (SRP), kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva okoljsko dolgoročno trajnostne in se upravljajo na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano.

| (3) | Pogodbenice Sporazuma GFCM so Unija, Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Malta, Romunija in Slovenija. |
| --- | --- |

(3)

Pogodbenice Sporazuma GFCM so Unija, Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Malta, Romunija in Slovenija.

| (4) | Priporočila, ki jih sprejme Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), so za pogodbenice zavezujoča. Ker je Unija pogodbenica Sporazuma GFCM, so ta priporočila zanjo zavezujoča in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije, razen če je njihova vsebina v njem že zajeta. |
| --- | --- |

(4)

Priporočila, ki jih sprejme Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), so za pogodbenice zavezujoča. Ker je Unija pogodbenica Sporazuma GFCM, so ta priporočila zanjo zavezujoča in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije, razen če je njihova vsebina v njem že zajeta.

| (5) | Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4) vsebuje nekatere določbe za ribolov na območju Sporazuma GFCM. Je ustrezen zakonodajni akt za izvajanje vsebine priporočil, ki jih je sprejela GFCM in ki še niso zajeta v pravu Unije. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4) vsebuje nekatere določbe za ribolov na območju Sporazuma GFCM. Je ustrezen zakonodajni akt za izvajanje vsebine priporočil, ki jih je sprejela GFCM in ki še niso zajeta v pravu Unije.

| (6) | GFCM je na letni seji leta 2015 sprejela Priporočilo GFCM/39/2015/2 o določitvi sklopa minimalnih standardov za ribolov pridnenih staležev v Sicilski ožini s pridneno vlečno mrežo. Ti standardi vključujejo tehnične ohranitvene ukrepe za dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) in osliča (Merluccius merluccius). Del navedenih ukrepov je že vključen v Prilogo III k Uredbi Sveta (ES) št. 1967/2006 (5) o najmanjših referenčnih velikostih ohranjanja zadevnih vrst. Ukrepe v zvezi z upravljanjem flote iz Priporočila 39/2015/2 pa bi bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011. |
| --- | --- |

(6)

GFCM je na letni seji leta 2015 sprejela Priporočilo GFCM/39/2015/2 o določitvi sklopa minimalnih standardov za ribolov pridnenih staležev v Sicilski ožini s pridneno vlečno mrežo. Ti standardi vključujejo tehnične ohranitvene ukrepe za dolgoostno rdečo kozico (Parapenaeus longirostris) in osliča (Merluccius merluccius). Del navedenih ukrepov je že vključen v Prilogo III k Uredbi Sveta (ES) št. 1967/2006 (5) o najmanjših referenčnih velikostih ohranjanja zadevnih vrst. Ukrepe v zvezi z upravljanjem flote iz Priporočila 39/2015/2 pa bi bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011.

| (7) | GFCM je na letni seji leta 2015 sprejela Priporočilo GFCM/39/2015/3 o določitvi sklopa ukrepov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova romba (Psetta maxima) v Črnem morju, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. Večina teh ukrepov je določenih že v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 (6), Uredbi Sveta (ES) št. 1005/2008 (7), Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009 (8), Uredbi (EU) št. 1343/2011, Uredbi (EU) št. 1380/2013 in Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 (9). Številni ukrepi za upravljanje flote iz Priporočila 39/2015/3 niso zajeti v zakonodaji Unije in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011. |
| --- | --- |

(7)

GFCM je na letni seji leta 2015 sprejela Priporočilo GFCM/39/2015/3 o določitvi sklopa ukrepov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova romba (Psetta maxima) v Črnem morju, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. Večina teh ukrepov je določenih že v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 (6), Uredbi Sveta (ES) št. 1005/2008 (7), Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009 (8), Uredbi (EU) št. 1343/2011, Uredbi (EU) št. 1380/2013 in Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 (9). Številni ukrepi za upravljanje flote iz Priporočila 39/2015/3 niso zajeti v zakonodaji Unije in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011.

| (8) | GFCM je na letni seji leta 2015 sprejela Priporočilo GFCM/39/2015/4 o ukrepih za upravljanje trneža v Črnem morju ter uvedla najmanjšo referenčno velikost ohranjanja za zadevno vrsto. |
| --- | --- |

(8)

GFCM je na letni seji leta 2015 sprejela Priporočilo GFCM/39/2015/4 o ukrepih za upravljanje trneža v Črnem morju ter uvedla najmanjšo referenčno velikost ohranjanja za zadevno vrsto.

| (9) | GFCM je na letni seji leta 2016 sprejela Priporočilo GFCM 40/2016/4 o večletnem načrtu upravljanja za ribolov, ki izkorišča osliča in dolgoostno rdečo kozico v Sicilski ožini (geografska podobmočja 12 do 16). Nekateri elementi tega večletnega načrta so zajeti že v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 in Uredbi (EU) št. 1380/2013. Nekateri ukrepi iz Priporočila 40/2016/4 pa v zakonodaji Unije niso zajeti in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011. |
| --- | --- |

(9)

GFCM je na letni seji leta 2016 sprejela Priporočilo GFCM 40/2016/4 o večletnem načrtu upravljanja za ribolov, ki izkorišča osliča in dolgoostno rdečo kozico v Sicilski ožini (geografska podobmočja 12 do 16). Nekateri elementi tega večletnega načrta so zajeti že v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 in Uredbi (EU) št. 1380/2013. Nekateri ukrepi iz Priporočila 40/2016/4 pa v zakonodaji Unije niso zajeti in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011.

| (10) | GFCM je na letni seji leta 2017 sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/2 o upravljanju ribolova okatega ribona v Alboranskem morju (geografska podobmočja 1, 2,3) za dveletno prehodno obdobje. Operativni cilj tega priporočila je ohraniti ribolovno umrljivost okatega ribona znotraj dogovorjenih previdnostnih referenčnih točk in čim prej doseči ali ohraniti največji trajnostni donos. |
| --- | --- |

(10)

GFCM je na letni seji leta 2017 sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/2 o upravljanju ribolova okatega ribona v Alboranskem morju (geografska podobmočja 1, 2,3) za dveletno prehodno obdobje. Operativni cilj tega priporočila je ohraniti ribolovno umrljivost okatega ribona znotraj dogovorjenih previdnostnih referenčnih točk in čim prej doseči ali ohraniti največji trajnostni donos.

| (11) | GFCM je na letni seji leta 2017 sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/3 o vzpostavitvi zaprtega območja za ribolov v Jabučki kotlini v Jadranskem morju. |
| --- | --- |

(11)

GFCM je na letni seji leta 2017 sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/3 o vzpostavitvi zaprtega območja za ribolov v Jabučki kotlini v Jadranskem morju.

| (12) | GFCM je na letni seji leta 2017 sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/4 o večletnem načrtu upravljanja za ribolov romba v Črnem morju (geografsko podobmočje 29). V tem priporočilu je določen sklop ukrepov upravljanja, tehničnih ukrepov, ukrepov v zvezi s floto in nadzornih ukrepov kot pilotni projekt za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu romba v Črnem morju. Nekateri elementi tega večletnega načrta so že zajeti v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218, Uredbi (ES) št. 1005/2008, Uredbi (ES) št. 1224/2009, Uredbi (EU) št. 1343/2011, Uredbi (EU) št. 1380/2013 in Izvedbeni uredbi (EU) št. 404/2011. Nekateri ukrepi iz Priporočila 41/2017/4 pa v zakonodaji Unije niso zajeti in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011. |
| --- | --- |

(12)

GFCM je na letni seji leta 2017 sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/4 o večletnem načrtu upravljanja za ribolov romba v Črnem morju (geografsko podobmočje 29). V tem priporočilu je določen sklop ukrepov upravljanja, tehničnih ukrepov, ukrepov v zvezi s floto in nadzornih ukrepov kot pilotni projekt za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu romba v Črnem morju. Nekateri elementi tega večletnega načrta so že zajeti v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218, Uredbi (ES) št. 1005/2008, Uredbi (ES) št. 1224/2009, Uredbi (EU) št. 1343/2011, Uredbi (EU) št. 1380/2013 in Izvedbeni uredbi (EU) št. 404/2011. Nekateri ukrepi iz Priporočila 41/2017/4 pa v zakonodaji Unije niso zajeti in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011.

| (13) | GFCM je na letni seji leta 2017 sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/5 o vzpostavitvi regionalnega načrta za prilagodljivo upravljanje izkoriščanja rdeče korale v Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

(13)

GFCM je na letni seji leta 2017 sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/5 o vzpostavitvi regionalnega načrta za prilagodljivo upravljanje izkoriščanja rdeče korale v Sredozemskem morju.

| (14) | Na isti seji je sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/8 o programu skupnega mednarodnega inšpekcijskega pregleda in nadzora zunaj voda v nacionalni pristojnosti v Sicilski ožini (geografska podobmočja 12 do 16), v katerem lahko sodelujejo države članice. Za zagotovitev skladnosti s SRP je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim dejavnostim. Zlasti Uredba (ES) št. 1224/2009 vzpostavlja sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili SRP. Izvedbena uredba (EU) št. 404/2011 določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Uredba (ES) št. 1005/2008 vzpostavlja sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. V navedenih uredbah so že določeni številni ukrepi iz Priporočila GFCM/41/2017/8. Zato teh ukrepov ni treba vključiti v to uredbo. Nekateri ukrepi iz priporočila pa v zakonodaji Unije niso zajeti in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011. |
| --- | --- |

(14)

Na isti seji je sprejela Priporočilo GFCM/41/2017/8 o programu skupnega mednarodnega inšpekcijskega pregleda in nadzora zunaj voda v nacionalni pristojnosti v Sicilski ožini (geografska podobmočja 12 do 16), v katerem lahko sodelujejo države članice. Za zagotovitev skladnosti s SRP je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim dejavnostim. Zlasti Uredba (ES) št. 1224/2009 vzpostavlja sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili SRP. Izvedbena uredba (EU) št. 404/2011 določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Uredba (ES) št. 1005/2008 vzpostavlja sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. V navedenih uredbah so že določeni številni ukrepi iz Priporočila GFCM/41/2017/8. Zato teh ukrepov ni treba vključiti v to uredbo. Nekateri ukrepi iz priporočila pa v zakonodaji Unije niso zajeti in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo Unije z Uredbo (EU) št. 1343/2011.

| (15) | Uredbo (EU) št. 1343/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (EU) št. 1343/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 1343/2011

Uredba (EU) št. 1343/2011 se spremeni:

| (1) | v členu 2(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Ta uredba se uporablja za vse komercialne ribolovne in ribogojne dejavnosti ter, kadar je izrecno določeno v tej uredbi, za rekreacijske ribolovne dejavnosti, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije in državljani držav članic na območju Sporazuma GFCM.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 2(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ta uredba se uporablja za vse komercialne ribolovne in ribogojne dejavnosti ter, kadar je izrecno določeno v tej uredbi, za rekreacijske ribolovne dejavnosti, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije in državljani držav članic na območju Sporazuma GFCM.“;

| (2) | člen 3 se spremeni:






  (a) | uvodni del se nadomesti z naslednjim:
  „V tej uredbi se poleg opredelitev pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), člena 2 Uredbe (ES) št. 1967/2006 in člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (*2) uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

  (*1)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)."


  (*2)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).“;" |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 3 se spremeni:

(a)

uvodni del se nadomesti z naslednjim:

„V tej uredbi se poleg opredelitev pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), člena 2 Uredbe (ES) št. 1967/2006 in člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (*2) uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

*1

*2

(*1)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)."

*1

(*2)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).“;"

*2

| (b) | dodata se naslednji točki:






  „(e) | ‚varovalni pas‘ pomeni območje, ki obdaja zaprto območje za ribolov, da se prepreči nenamerni dostop do njega, s čimer se izboljša zaščita obkroženega območja; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodata se naslednji točki:

„(e)

‚varovalni pas‘ pomeni območje, ki obdaja zaprto območje za ribolov, da se prepreči nenamerni dostop do njega, s čimer se izboljša zaščita obkroženega območja;

| (f) | ‚ribolov okatega ribona‘ pomeni izvajanje ribolovnih dejavnosti, pri katerih količine okatega ribona na krovu ali iztovorjene količine okatega ribona predstavljajo več kot 20 % ulova v živi teži po sortiranju na bibavico.“; |
| --- | --- |

(f)

‚ribolov okatega ribona‘ pomeni izvajanje ribolovnih dejavnosti, pri katerih količine okatega ribona na krovu ali iztovorjene količine okatega ribona predstavljajo več kot 20 % ulova v živi teži po sortiranju na bibavico.“;

| (3) | za členom 9 se vstavi naslednji oddelek:


  „
  Oddelek Ia




  Zaprta območja za ribolov za zaščito bistvenih ribjih habitatov in občutljivih morskih ekosistemov




  Člen 9a
  Zaprta območja za ribolov v Sicilski ožini
  Ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami je prepovedan na:






  (1) | zaprtem območju za ribolov ‚vzhodno od Adventure Bank‘, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:






  — | 37° 23,850′ S, 12° 30,072′ V |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

za členom 9 se vstavi naslednji oddelek:

„
  Oddelek Ia

Zaprta območja za ribolov za zaščito bistvenih ribjih habitatov in občutljivih morskih ekosistemov

Člen 9a

Zaprta območja za ribolov v Sicilski ožini

Ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami je prepovedan na:

(1)

zaprtem območju za ribolov ‚vzhodno od Adventure Bank‘, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

—

37° 23,850′ S, 12° 30,072′ V

| — | 37° 23,884′ S, 12° 48,282′ V |
| --- | --- |

—

37° 23,884′ S, 12° 48,282′ V

| — | 37° 11,567′ S, 12° 48,305′ V |
| --- | --- |

—

37° 11,567′ S, 12° 48,305′ V

| — | 37° 11,532′ S, 12° 30,095′ V |
| --- | --- |

—

37° 11,532′ S, 12° 30,095′ V

| (2) | zaprtem območju za ribolov ‚zahodno od Gela Basin‘, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:






  — | 37° 12,040′ S, 13° 17,925′ V |
| --- | --- | --- |

(2)

zaprtem območju za ribolov ‚zahodno od Gela Basin‘, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

—

37° 12,040′ S, 13° 17,925′ V

| — | 37° 12,047′ S, 13° 36,170′ V |
| --- | --- |

—

37° 12,047′ S, 13° 36,170′ V

| — | 36° 59,725′ S, 13° 36,175′ V |
| --- | --- |

—

36° 59,725′ S, 13° 36,175′ V

| — | 36° 59,717′ S, 13° 17,930′ V |
| --- | --- |

—

36° 59,717′ S, 13° 17,930′ V

| (3) | zaprtem območju za ribolov ‚vzhodno od Malta Bank‘, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:






  — | 36° 12,621′ S, 15° 13,338′ V |
| --- | --- | --- |

(3)

zaprtem območju za ribolov ‚vzhodno od Malta Bank‘, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

—

36° 12,621′ S, 15° 13,338′ V

| — | 36° 12,621′ S, 15° 26,062′ V |
| --- | --- |

—

36° 12,621′ S, 15° 26,062′ V

| — | 35° 59,344′ S, 15° 26,062′ V |
| --- | --- |

—

35° 59,344′ S, 15° 26,062′ V

| — | 35° 59,344′ S, 15° 13,338′ V. |
| --- | --- |

—

35° 59,344′ S, 15° 13,338′ V.

Člen 9b

Varovalni pasovi v Sicilski ožini

1.   Okrog zaprtega območja za ribolov ‚vzhodno od Adventure Bank‘ iz člena 9a(1) se vzpostavi varovalni pas, omejen s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

| — | 37° 24,849′ S, 12° 28,814′ V |
| --- | --- |

—

37° 24,849′ S, 12° 28,814′ V

| — | 37° 24,888′ S, 12° 49,536′ V |
| --- | --- |

—

37° 24,888′ S, 12° 49,536′ V

| — | 37° 10,567′ S, 12° 49,559′ V |
| --- | --- |

—

37° 10,567′ S, 12° 49,559′ V

| — | 37° 10,528′ S, 12° 28,845′ V |
| --- | --- |

—

37° 10,528′ S, 12° 28,845′ V

2.   Okrog zaprtega območja za ribolov ‚zahodno od Gela Basin‘ iz člena 9a(2) se vzpostavi varovalni pas, omejen s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

| — | 37° 13,041′ S, 13° 16,672′ V |
| --- | --- |

—

37° 13,041′ S, 13° 16,672′ V

| — | 37° 13,049′ S, 13° 37,422′ V |
| --- | --- |

—

37° 13,049′ S, 13° 37,422′ V

| — | 36° 58,723′ S, 13° 37,424′ V |
| --- | --- |

—

36° 58,723′ S, 13° 37,424′ V

| — | 36° 58,715′ S, 13° 16,682′ V |
| --- | --- |

—

36° 58,715′ S, 13° 16,682′ V

3.   Okrog zaprtega območja za ribolov ‚vzhodno od Malta Bank‘ iz člena 9a(3) se vzpostavi varovalni pas, omejen s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

| — | 36° 13,624′ S, 15° 12,102′ V |
| --- | --- |

—

36° 13,624′ S, 15° 12,102′ V

| — | 36° 13,624′ S, 15° 27,298′ V |
| --- | --- |

—

36° 13,624′ S, 15° 27,298′ V

| — | 35° 58,342′ S, 15° 27,294′ V |
| --- | --- |

—

35° 58,342′ S, 15° 27,294′ V

| — | 35° 58,342′ S, 15° 12,106′ V |
| --- | --- |

—

35° 58,342′ S, 15° 12,106′ V

4.   Plovila, ki izvajajo ribolovne dejavnosti s pridnenimi vlečnimi mrežami v varovalnih pasovih iz tega člena, zagotovijo ustrezno pogostost oddajanja signalov sistema za spremljanje plovil (VMS). Plovila, ki niso opremljena s transponderjem VMS in nameravajo loviti s pridnenimi vlečnimi mrežami v varovalnih pasovih, morajo biti opremljena s katerim koli drugim sistemom za geografsko lokalizacijo, ki nadzornim organom omogoča sledenje njihovih dejavnostih.

Člen 9c

Ribolovne omejitve na območju Jabučke kotline v Jadranskem morju

1.   Rekreacijski ribolov in ribolov s stoječimi mrežami, pridnenimi vlečnimi mrežami, stoječimi parangali in vabami sta prepovedana na območju, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

| — | 43° 32,044′ S, 15° 16,501′ V |
| --- | --- |

—

43° 32,044′ S, 15° 16,501′ V

| — | 43° 05,452′ S, 14° 58,658′ V |
| --- | --- |

—

43° 05,452′ S, 14° 58,658′ V

| — | 43° 03,477′ S, 14° 54,982′ V |
| --- | --- |

—

43° 03,477′ S, 14° 54,982′ V

| — | 42° 50,450′ S, 15° 07,431′ V |
| --- | --- |

—

42° 50,450′ S, 15° 07,431′ V

| — | 42° 55,618′ S, 15° 18,194′ V |
| --- | --- |

—

42° 55,618′ S, 15° 18,194′ V

| — | 43° 17,436′ S, 15° 29,496′ V |
| --- | --- |

—

43° 17,436′ S, 15° 29,496′ V

| — | 43° 24,758′ S, 15° 33,215′ V |
| --- | --- |

—

43° 24,758′ S, 15° 33,215′ V

2.   Ribolov s stoječimi mrežami, pridnenimi vlečnimi mrežami, stoječimi parangali in vabami je od 1. septembra do 31. oktobra vsako leto prepovedan na območju, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

| — | 43° 03,477′ S, 14° 54,982′ V |
| --- | --- |

—

43° 03,477′ S, 14° 54,982′ V

| — | 42° 49,811′ S, 14° 29,550′ V |
| --- | --- |

—

42° 49,811′ S, 14° 29,550′ V

| — | 42° 35,205′ S, 14° 59,611′ V |
| --- | --- |

—

42° 35,205′ S, 14° 59,611′ V

| — | 42° 49,668′ S, 15° 05,802′ V |
| --- | --- |

—

42° 49,668′ S, 15° 05,802′ V

| — | 42° 50,450′ S, 15° 07,431′ V |
| --- | --- |

—

42° 50,450′ S, 15° 07,431′ V

3.   Rekreacijski ribolov in ribolov s stoječimi mrežami, pridnenimi vlečnimi mrežami, stoječimi parangali in vabami sta od 1. septembra do 31. oktobra vsako leto prepovedana na območju, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

| — | 43° 17,436′ S, 15° 29,496′ V |
| --- | --- |

—

43° 17,436′ S, 15° 29,496′ V

| — | 43° 24,758′ S, 15° 33,215′ V |
| --- | --- |

—

43° 24,758′ S, 15° 33,215′ V

| — | 3° 20,345′ S, 15° 47,012′ V |
| --- | --- |

—

3° 20,345′ S, 15° 47,012′ V

| — | 43° 18,150′ S, 15° 51,362′ V |
| --- | --- |

—

43° 18,150′ S, 15° 51,362′ V

| — | 43° 13,984′ S, 15° 55,232′ V |
| --- | --- |

—

43° 13,984′ S, 15° 55,232′ V

| — | 43° 12,873′ S, 15° 52,761′ V |
| --- | --- |

—

43° 12,873′ S, 15° 52,761′ V

| — | 43° 13,494′ S, 15° 40,040′ V. |
| --- | --- |

—

43° 13,494′ S, 15° 40,040′ V.

Člen 9d

Plovila z dovoljenjem na območju Jabučke kotline

1.   Brez poseganja v člen 9c(2) in (3) so komercialne ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo s stoječimi mrežami, pridnenimi vlečnimi mrežami, stoječimi parangali in vabami, na območjih iz navedenih odstavkov dovoljene le, če ima plovilo posebno dovoljenje in lahko izkaže, da je na zadevnih območjih že izvajalo ribolovne dejavnosti.

2.   Na območju iz člena 9c(2) ribiška plovila z dovoljenjem ne smejo loviti več kot dva ribolovna dneva na teden. Ribiška plovila z dovoljenjem, ki uporabljajo dvojno vlečno mrežo s širilkami, ne smejo loviti več kot en ribolovni dan na teden.

3.   Na območju iz člena 9c(3) plovila z dovoljenjem za ribolov s pridneno vlečno mrežo lahko lovijo le ob sobotah in nedeljah od 5.00 do 22.00. Plovila z dovoljenjem za ribolov s stoječimi mrežami, stoječimi parangali in vabami lahko lovijo le od ponedeljka od 5.00 do četrtka do 22.00.

4.   Plovilom z dovoljenjem za ribolov na območju iz člena 9c(2) in (3) z orodji iz odstavka 1 tega člena njihova država članica izda dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

5.   Države članice vsako leto najpozneje do 31. marca pošljejo Komisiji seznam plovil, za katera so izdala dovoljenje iz odstavka 1. Komisija najpozneje do 30. aprila pošlje sekretariatu GFCM seznam plovil z dovoljenjem za naslednje leto. Seznam za vsako plovilo vsebuje naslednje informacije:

| (a) | ime plovila; |
| --- | --- |

(a)

ime plovila;

| (b) | številko plovila v registru; |
| --- | --- |

(b)

številko plovila v registru;

| (c) | edinstveni identifikator GFCM (tričrkovna oznaka ISO države + 9 števk, npr. xxx000000001); |
| --- | --- |

(c)

edinstveni identifikator GFCM (tričrkovna oznaka ISO države + 9 števk, npr. xxx000000001);

| (d) | prejšnje ime (če obstaja); |
| --- | --- |

(d)

prejšnje ime (če obstaja);

| (e) | prejšnjo zastavo (če obstaja); |
| --- | --- |

(e)

prejšnjo zastavo (če obstaja);

| (f) | prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo); |
| --- | --- |

(f)

prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo);

| (g) | mednarodni radijski klicni znak (če obstaja); |
| --- | --- |

(g)

mednarodni radijski klicni znak (če obstaja);

| (h) | vrsto plovila, skupno dolžino, bruto tonažo in/ali bruto registrsko tonažo; |
| --- | --- |

(h)

vrsto plovila, skupno dolžino, bruto tonažo in/ali bruto registrsko tonažo;

| (i) | ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti; |
| --- | --- |

(i)

ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti;

| (j) | glavno(-a) orodje(-a), ki se uporablja(-jo) za ribolov na zaprtem območju za ribolov; |
| --- | --- |

(j)

glavno(-a) orodje(-a), ki se uporablja(-jo) za ribolov na zaprtem območju za ribolov;

| (k) | sezono, v kateri je dovoljen ribolov na zaprtem območju za ribolov; |
| --- | --- |

(k)

sezono, v kateri je dovoljen ribolov na zaprtem območju za ribolov;

| (l) | število ribolovnih dni, do katerih je upravičeno vsako plovilo; |
| --- | --- |

(l)

število ribolovnih dni, do katerih je upravičeno vsako plovilo;

| (m) | določeno pristanišče. |
| --- | --- |

(m)

določeno pristanišče.

6.   Ribiška plovila z dovoljenjem ulov pridnenih staležev iztovorijo le v določenih pristaniščih. Vsaka zadevna država članica v ta namen določi pristanišča, v katerih je dovoljeno iztovarjanje ulova z zaprtega območja za ribolov Jabučke kotline. Seznam teh pristanišč se pošlje sekretariatu GFCM in Komisiji vsako leto do 30. aprila.

7.   Ribiška plovila z dovoljenjem za ribolov na območjih iz člena 9c(2) in (3) z orodji iz odstavka 1 tega člena morajo imeti ustrezno delujoč VMS in/ali sistem samodejnega prepoznavanja (AIS), ribolovna orodja na krovu ali v uporabi pa se pred začetkom kakršnih koli ribolovnih dejavnosti ali plutjem po navedenih območjih ustrezno identificirajo, oštevilčijo in označijo.

8.   Ribiškim plovilom brez dovoljenja, opremljenim s stoječimi mrežami, pridnenimi vlečnimi mrežami, stoječimi parangali in vabami, je dovoljeno pluti skozi zaprto območje za ribolov le, če plujejo po direktni poti pri stalni hitrosti, ki ni manjša kot sedem vozlov, ter z delujočim VMS in/ali AIS na krovu in če ne opravljajo nikakršne ribolovne dejavnosti.

Člen 9e

Prostorske/časovne omejitve v Alboranskem morju

1.   Države članice lahko ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja določijo prostorske/časovne omejitve v Alboranskem morju (geografska podobmočja GFCM 1, 2 in 3, kot so opredeljena v Prilogi I), na podlagi katerih se ribolovne dejavnosti prepovejo ali omejijo za zaščito območij zbiranja mladic in/ali drstnic okatega ribona.

2.   Države članice najpozneje do 11. januarja 2020 sekretariat GFCM in Komisijo uradno obvestijo o območjih in omejitvah, ki veljajo zanje.“;

| (4) | v poglavju I naslova II se doda naslednji oddelek:


  „
  Oddelek III




  Časovna prepoved v zalivu Gabes




  Člen 11a
  Časovna prepoved v zalivu Gabes
  Vsako leto je od 1. julija do 30. septembra prepovedan ribolov s pridneno vlečno mrežo med obalo in izobato globine 200 metrov na geografskem podobmočju GFCM 14 (zaliv Gabes, kot je opredeljen v Prilogi I).“; |
| --- | --- |

(4)

v poglavju I naslova II se doda naslednji oddelek:

„
  Oddelek III

Časovna prepoved v zalivu Gabes

Člen 11a

Časovna prepoved v zalivu Gabes

Vsako leto je od 1. julija do 30. septembra prepovedan ribolov s pridneno vlečno mrežo med obalo in izobato globine 200 metrov na geografskem podobmočju GFCM 14 (zaliv Gabes, kot je opredeljen v Prilogi I).“;

| (5) | v naslovu II se vstavi naslednje poglavje:


  „
  POGLAVJE IIA




  Časovna prepoved v Črnem morju




  Člen 14a
  Obdobje prepovedi med sezono drstitve romba v Črnem morju

  1.   Vsaka zadevna država članica v obdobju od aprila do junija vsako leto določi vsaj dvomesečno obdobje prepovedi v Črnem morju.


  2.   Države članice lahko določijo dodatne prostorske/časovne omejitve, na podlagi katerih se ribolovne dejavnosti lahko prepovejo ali omejijo za zaščito območij zbiranja mladic romba.“; |
| --- | --- |

(5)

v naslovu II se vstavi naslednje poglavje:

„
  POGLAVJE IIA

Časovna prepoved v Črnem morju

Člen 14a

Obdobje prepovedi med sezono drstitve romba v Črnem morju

1.   Vsaka zadevna država članica v obdobju od aprila do junija vsako leto določi vsaj dvomesečno obdobje prepovedi v Črnem morju.

2.   Države članice lahko določijo dodatne prostorske/časovne omejitve, na podlagi katerih se ribolovne dejavnosti lahko prepovejo ali omejijo za zaščito območij zbiranja mladic romba.“;

| (6) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 16ca
  Previdnostne prepovedi za rdečo koralo

  1.   Ko je dosežena sprožitvena raven ulova rdeče korale iz odstavkov 2 in 3, države članice zadevno območje začasno zaprejo za vsako nabiranje rdeče korale.


  2.   Sprožitvena raven ulova se šteje za doseženo, ko kolonije rdeče korale, katerih bazalni premer je manjši od 7 mm, presežejo 25 % celotne količine rdečih koral, nabranih z zadevnega grebena v zadevnem letu.


  3.   Kadar koralni grebeni še niso bili ustrezno opredeljeni, se sprožitvena raven ulova in prepoved iz odstavka 1 uporabljata na ravni statističnega območja GFCM.


  4.   Države članice v odločitvi o prepovedi iz odstavka 1 jasno določijo zadevno geografsko območje, trajanje prepovedi in pogoje za ribolov na tem območju v času prepovedi.


  5.   Države članice, ki so določile prepovedi, o tem brez odlašanja obvestijo sekretariat GFCM in Komisijo.



  Člen 16cb
  Prostorske/časovne prepovedi
  Države članice, ki dejavno nabirajo rdeče korale, na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja in najpozneje do 11. januarja 2020 uvedejo dodatne prepovedi za zaščito rdeče korale.“; |
| --- | --- |

(6)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 16ca

Previdnostne prepovedi za rdečo koralo

1.   Ko je dosežena sprožitvena raven ulova rdeče korale iz odstavkov 2 in 3, države članice zadevno območje začasno zaprejo za vsako nabiranje rdeče korale.

2.   Sprožitvena raven ulova se šteje za doseženo, ko kolonije rdeče korale, katerih bazalni premer je manjši od 7 mm, presežejo 25 % celotne količine rdečih koral, nabranih z zadevnega grebena v zadevnem letu.

3.   Kadar koralni grebeni še niso bili ustrezno opredeljeni, se sprožitvena raven ulova in prepoved iz odstavka 1 uporabljata na ravni statističnega območja GFCM.

4.   Države članice v odločitvi o prepovedi iz odstavka 1 jasno določijo zadevno geografsko območje, trajanje prepovedi in pogoje za ribolov na tem območju v času prepovedi.

5.   Države članice, ki so določile prepovedi, o tem brez odlašanja obvestijo sekretariat GFCM in Komisijo.

Člen 16cb

Prostorske/časovne prepovedi

Države članice, ki dejavno nabirajo rdeče korale, na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja in najpozneje do 11. januarja 2020 uvedejo dodatne prepovedi za zaščito rdeče korale.“;

| (7) | v naslovu II se za poglavjem IV vstavi naslednje poglavje:


  „
  POGLAVJE IVA




  Najmanjša referenčna velikost ohranjanja trneža v Črnem morju




  Člen 16da
  Najmanjša referenčna velikost ohranjanja trneža v Črnem morju
  Primerki trneža v Črnem morju, manjši od 90 cm, se ne obdržijo na krovu, pretovarjajo, iztovarjajo, skladiščijo, prodajajo, razstavljajo ali ponujajo v prodajo. Ob nenamernem ulovu se taki primerki trneža takoj izpustijo, kolikor mogoče nepoškodovani in živi. Kapitani ribiških plovil v ladijskem dnevniku zabeležijo naključni ulov, izpustitev in/ali zavržke trneža. Države članice te informacije uradno sporočijo GFCM in Komisiji v okviru njihovega letnega poročanja Znanstvenega svetovalnega odboru (SAC) in prek okvira GFCM za zbiranje podatkov.“; |
| --- | --- |

(7)

v naslovu II se za poglavjem IV vstavi naslednje poglavje:

„
  POGLAVJE IVA

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja trneža v Črnem morju

Člen 16da

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja trneža v Črnem morju

Primerki trneža v Črnem morju, manjši od 90 cm, se ne obdržijo na krovu, pretovarjajo, iztovarjajo, skladiščijo, prodajajo, razstavljajo ali ponujajo v prodajo. Ob nenamernem ulovu se taki primerki trneža takoj izpustijo, kolikor mogoče nepoškodovani in živi. Kapitani ribiških plovil v ladijskem dnevniku zabeležijo naključni ulov, izpustitev in/ali zavržke trneža. Države članice te informacije uradno sporočijo GFCM in Komisiji v okviru njihovega letnega poročanja Znanstvenega svetovalnega odboru (SAC) in prek okvira GFCM za zbiranje podatkov.“;

| (8) | vstavi se naslednji naslov:


  „NASLOV IIA


  RIBOLOVNA ZMOGLJIVOST IN RIBOLOVNE MOŽNOSTI



  Člen 16m
  Omejitve ulova za rdečo koralo
  Vsaka država članica lahko v Sredozemskem morju vzpostavi sistem posamičnih dnevnih in/ali letnih omejitev ulova za rdečo koralo.


  Člen 16n
  Zmogljivost ali ribolovni napor ribiške flote za okatega ribona v Alboranskem morju
  Države članice najpozneje do leta 2020 ohranijo zmogljivost ali ribolovni napor ribiške flote na ravneh, ki so bile dovoljene in so se uporabljale v zadnjih letih za izkoriščanje okatega ribona v Alboranskem morju (geografska podobmočja GFCM 1, 2 in 3, kakor so opredeljena v Prilogi I).“; |
| --- | --- |

(8)

vstavi se naslednji naslov:

„NASLOV IIA

RIBOLOVNA ZMOGLJIVOST IN RIBOLOVNE MOŽNOSTI

Člen 16m

Omejitve ulova za rdečo koralo

Vsaka država članica lahko v Sredozemskem morju vzpostavi sistem posamičnih dnevnih in/ali letnih omejitev ulova za rdečo koralo.

Člen 16n

Zmogljivost ali ribolovni napor ribiške flote za okatega ribona v Alboranskem morju

Države članice najpozneje do leta 2020 ohranijo zmogljivost ali ribolovni napor ribiške flote na ravneh, ki so bile dovoljene in so se uporabljale v zadnjih letih za izkoriščanje okatega ribona v Alboranskem morju (geografska podobmočja GFCM 1, 2 in 3, kakor so opredeljena v Prilogi I).“;

| (9) | člen 17a se črta; |
| --- | --- |

(9)

člen 17a se črta;

| (10) | v naslovu III se dodata naslednji poglavji:


  „
  POGLAVJE III




  Nadzor nabiranja koral




  Člen 22a
  Dovoljenja za nabiranje rdeče korale

  1.   Plovila ali ribiči z dovoljenjem za nabiranje rdeče korale v Sredozemskem morju morajo imeti veljavno dovoljenje za ribolov, v katerem so določeni tehnični pogoji, pod katerimi se nabiranje lahko izvaja.


  2.   Brez dovoljenja iz odstavka 1 je rdečo koralo prepovedano nabirati, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, prenašati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo.


  3.   Države članice vzdržujejo posodobljen register dovoljenj za ribolov iz odstavka 1 in Komisiji vsako leto do 31. marca pošljejo seznam plovil, za katera so bila izdana dovoljenja iz odstavka 1. Komisija pošlje ta seznam sekretariatu GFCM vsako leto najpozneje do 30. aprila. Ta seznam za vsako plovilo vsebuje naslednje informacije:






  (a) | ime plovila; |
| --- | --- | --- |

(10)

v naslovu III se dodata naslednji poglavji:

„
  POGLAVJE III

Nadzor nabiranja koral

Člen 22a

Dovoljenja za nabiranje rdeče korale

1.   Plovila ali ribiči z dovoljenjem za nabiranje rdeče korale v Sredozemskem morju morajo imeti veljavno dovoljenje za ribolov, v katerem so določeni tehnični pogoji, pod katerimi se nabiranje lahko izvaja.

2.   Brez dovoljenja iz odstavka 1 je rdečo koralo prepovedano nabirati, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, prenašati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo.

3.   Države članice vzdržujejo posodobljen register dovoljenj za ribolov iz odstavka 1 in Komisiji vsako leto do 31. marca pošljejo seznam plovil, za katera so bila izdana dovoljenja iz odstavka 1. Komisija pošlje ta seznam sekretariatu GFCM vsako leto najpozneje do 30. aprila. Ta seznam za vsako plovilo vsebuje naslednje informacije:

(a)

ime plovila;

| (b) | številko plovila v registru (kodo dodeli pogodbenica); |
| --- | --- |

(b)

številko plovila v registru (kodo dodeli pogodbenica);

| (c) | registracijsko številko GFCM (tričrkovna oznaka ISO države + 9 števk, npr. xxx000000001); |
| --- | --- |

(c)

registracijsko številko GFCM (tričrkovna oznaka ISO države + 9 števk, npr. xxx000000001);

| (d) | pristanišče registracije (polno ime pristanišča); |
| --- | --- |

(d)

pristanišče registracije (polno ime pristanišča);

| (e) | prejšnje ime (če obstaja); |
| --- | --- |

(e)

prejšnje ime (če obstaja);

| (f) | prejšnjo zastavo (če obstaja); |
| --- | --- |

(f)

prejšnjo zastavo (če obstaja);

| (g) | prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo); |
| --- | --- |

(g)

prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo);

| (h) | mednarodni radijski klicni znak (če obstaja); |
| --- | --- |

(h)

mednarodni radijski klicni znak (če obstaja);

| (i) | VMS ali drugo opremo za geografsko lokalizacijo plovil (navedite D/N); |
| --- | --- |

(i)

VMS ali drugo opremo za geografsko lokalizacijo plovil (navedite D/N);

| (j) | vrsto plovila, skupno dolžino, bruto tonažo in/ali bruto registrsko tonažo in moč motorja, izraženo v kW; |
| --- | --- |

(j)

vrsto plovila, skupno dolžino, bruto tonažo in/ali bruto registrsko tonažo in moč motorja, izraženo v kW;

| (k) | varnostno opremo in opremo za varovanje za gostitev opazovalca(-ev) na krovu (navedite D/N); |
| --- | --- |

(k)

varnostno opremo in opremo za varovanje za gostitev opazovalca(-ev) na krovu (navedite D/N);

| (l) | obdobje, v katerem je dovoljeno nabiranje rdeče korale; |
| --- | --- |

(l)

obdobje, v katerem je dovoljeno nabiranje rdeče korale;

| (m) | območje(-a), v katerem(-ih) je dovoljeno nabiranje rdeče korale: geografska podobmočja GFCM in celice statističnega omrežja GFCM; |
| --- | --- |

(m)

območje(-a), v katerem(-ih) je dovoljeno nabiranje rdeče korale: geografska podobmočja GFCM in celice statističnega omrežja GFCM;

| (n) | sodelovanje v raziskovalnih programih, ki jih vodijo nacionalne/mednarodne znanstvene ustanove (navedite D/N; predložite opis). |
| --- | --- |

(n)

sodelovanje v raziskovalnih programih, ki jih vodijo nacionalne/mednarodne znanstvene ustanove (navedite D/N; predložite opis).

4.   Države članice ne povečajo števila dovoljenj za ribolov, dokler znanstveno mnenje ne nakazuje ugodnega stanja populacij rdeče korale.

Člen 22b

Evidentiranje nabranih količin rdeče korale

1.   Ribiči ali kapitani plovil z dovoljenjem za nabiranje rdeče korale po ribolovnih dejavnostih ali najpozneje ob iztovarjanju v pristanišču pri dnevnih ribolovnih potovanjih zabeležijo ulov v živi teži in po možnosti število kolonij.

2.   Ribiška plovila z dovoljenjem za nabiranje rdeče korale imajo na krovu ladijski dnevnik, v katerem so zabeležene dnevno nabrane količine rdeče korale ne glede na njihovo živo težo ter ribolovna dejavnost po območjih in globinah, kadar je mogoče pa tudi število ribolovnih dni in potopov. Te informacije se sporočijo pristojnim nacionalnim organom v roku, določenem v členu 14(6) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 22c

Predhodno obvestilo za rdečo koralo

Kapitani ribiških plovil ali njihov predstavnik dve do štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče ustreznim organom sporoči naslednje informacije:

| (a) | predvideni čas prihoda; |
| --- | --- |

(a)

predvideni čas prihoda;

| (b) | zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila; |
| --- | --- |

(b)

zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiškega plovila;

| (c) | predvideno količino v živi teži in po možnosti število kolonij rdeče korale, obdržanih na krovu; |
| --- | --- |

(c)

predvideno količino v živi teži in po možnosti število kolonij rdeče korale, obdržanih na krovu;

| (d) | informacije o geografskem območju nabiranja. |
| --- | --- |

(d)

informacije o geografskem območju nabiranja.

Člen 22d

Določena pristanišča za rdečo koralo

Ribiči ali ribiška plovila z dovoljenjem lahko nabrane količine rdeče korale iztovorijo le v določenih pristaniščih. V ta namen vsaka država članica določi pristanišča, v katerih je iztovarjanje rdeče korale dovoljeno, in seznam teh pristanišč vsako leto do 30. aprila pošlje sekretariatu GFCM in Komisiji, razen če je že poslani seznam določenih pristanišč nespremenjen.

Člen 22e

Nadzor iztovarjanja rdeče korale

Vsaka država članica na podlagi analize tveganja vzpostavi program nadzora, zlasti za preverjanje iztovarjanj in potrjevanje ladijskih dnevnikov.

Člen 22f

Pretovarjanje rdeče korale

Pretovarjanje rdeče korale na morju je prepovedano.

Člen 22g

Znanstvene informacije o rdeči korali

Države članice, katerih ribiške flote nabirajo rdečo koralo, poskrbijo za to, da je vzpostavljen mehanizem za ustrezno znanstveno spremljanje ribolova in ulova, da bi lahko SAC zagotovil opisne informacije in nasvete vsaj o:

| (a) | opravljenem ribolovnem naporu (npr. število ribolovnih potopov na teden) in skupnih ravneh ulova po staležih na lokalni, nacionalni ali nadnacionalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

opravljenem ribolovnem naporu (npr. število ribolovnih potopov na teden) in skupnih ravneh ulova po staležih na lokalni, nacionalni ali nadnacionalni ravni;

| (b) | referenčnih točkah ohranjanja in upravljanja, da bi se dodatno izboljšal regionalni načrt upravljanja v skladu s ciljem glede največjega trajnostnega donosa in majhnega tveganja za izčrpanje staleža; |
| --- | --- |

(b)

referenčnih točkah ohranjanja in upravljanja, da bi se dodatno izboljšal regionalni načrt upravljanja v skladu s ciljem glede največjega trajnostnega donosa in majhnega tveganja za izčrpanje staleža;

| (c) | bioloških in socialno-ekonomskih vplivih nadomestnih scenarijev upravljanja, vključno z nadzorom napora/rezultata in/ali tehničnimi ukrepi, ki so jih predlagale pogodbenice GFCM; |
| --- | --- |

(c)

bioloških in socialno-ekonomskih vplivih nadomestnih scenarijev upravljanja, vključno z nadzorom napora/rezultata in/ali tehničnimi ukrepi, ki so jih predlagale pogodbenice GFCM;

| (d) | možnih prostorskih/časovnih prepovedih za zagotovitev trajnostnega ribolova. |
| --- | --- |

(d)

možnih prostorskih/časovnih prepovedih za zagotovitev trajnostnega ribolova.

POGLAVJE IV

Nadzorni ukrepi v zvezi z nekaterimi geografskimi podobmočji GFCM

Oddelek I

Nadzor ribolova okatega ribona v Alboranskem morju

Člen 22h

Sporočanje dnevnega ulova in prilova okatega ribona

Države članice brez poseganja v člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 vzpostavijo mehanizem, ki zagotavlja sporočanje celotnega komercialnega dnevnega ulova in prilova okatega ribona v Alboranskem morju (geografska podobmočja GFCM 1, 2 in 3, kakor so opredeljena v Prilogi I) ne glede na živo težo ulova. Pri rekreacijskem ribolovu države članice skušajo zabeležiti ali oceniti ulov navedene vrste.

Člen 22i

Dovoljenja za ribolov in ribolovne dejavnosti

1.   Države članice vzpostavijo register ribiških plovil z dovoljenjem za prevažanje ali iztovarjanje količin okatega ribona, ulovljenega v Alboranskem morju, ki predstavljajo več kot 20 % ulova v živi teži po sortiranju na bibavico. Ta register se vzdržuje in posodablja.

2.   Ribiškim plovilom, ki lovijo okatega ribona, je dovoljeno izvajanje ribolovnih dejavnosti le, če so te ribolovne dejavnosti navedene v veljavnem dovoljenju za ribolov, ki so ga izdali pristojni organi in v katerem so določeni tehnični pogoji, pod katerimi se lahko take dejavnosti izvajajo. Dovoljenje vsebuje podatke iz Priloge VIII.

3.   Države članice:

| (a) | vsako leto do 31. januarja pošljejo Komisiji seznam obratujočih plovil, ki jim je bilo izdano dovoljenje za tekoče ali naslednje(-a) leto(-a); Komisija pošlje ta seznam sekretariatu GFCM vsako leto najpozneje do konca februarja. Ta seznam vsebuje podatke iz Priloge VIII; |
| --- | --- |

(a)

vsako leto do 31. januarja pošljejo Komisiji seznam obratujočih plovil, ki jim je bilo izdano dovoljenje za tekoče ali naslednje(-a) leto(-a); Komisija pošlje ta seznam sekretariatu GFCM vsako leto najpozneje do konca februarja. Ta seznam vsebuje podatke iz Priloge VIII;

| (b) | vsako leto do konca novembra (z začetkom od 30. novembra 2018 in najpozneje od 30. novembra 2020) pošljejo Komisiji in sekretariatu GFCM zbirno poročilo o ribolovnih dejavnostih, ki so jih izvajala plovila iz odstavka 1, vključno z naslednjimi osnovnimi informacijami:






  (i) | številom ribolovnih dni; |
| --- | --- | --- |

(b)

vsako leto do konca novembra (z začetkom od 30. novembra 2018 in najpozneje od 30. novembra 2020) pošljejo Komisiji in sekretariatu GFCM zbirno poročilo o ribolovnih dejavnostih, ki so jih izvajala plovila iz odstavka 1, vključno z naslednjimi osnovnimi informacijami:

(i)

številom ribolovnih dni;

| (ii) | območjem izkoriščanja in |
| --- | --- |

(ii)

območjem izkoriščanja in

| (iii) | ulovom okatega ribona. |
| --- | --- |

(iii)

ulovom okatega ribona.

4.   Vsa plovila s skupno dolžino več kot 12 metrov z dovoljenjem za ribolov okatega ribona so opremljena z VMS ali katerim koli drugim sistemom za geografsko lokalizacijo, ki nadzornim organom omogoča sledenje njihovim dejavnostim.

Člen 22j

Znanstveno spremljanje

Države članice z ribiškimi flotami, ki lovijo okatega ribona, poskrbijo, da se vzpostavi mehanizem za ustrezno spremljanje ribolova in drugih ulovov, da bi SAC lahko zagotovil opisne informacije in nasvete vsaj o:

| (a) | značilnostih ribolovnih orodij, med drugim o največji dolžini parangalov in pritrjenih mrež ter o številu, vrsti in velikosti trnkov; |
| --- | --- |

(a)

značilnostih ribolovnih orodij, med drugim o največji dolžini parangalov in pritrjenih mrež ter o številu, vrsti in velikosti trnkov;

| (b) | opravljenem ribolovnem naporu (npr. število ribolovnih dni/teden) in skupnih ravneh ulova komercialnih ribiških flot; predložiti je treba tudi oceno ulova v okviru rekreacijskega ribolova; |
| --- | --- |

(b)

opravljenem ribolovnem naporu (npr. število ribolovnih dni/teden) in skupnih ravneh ulova komercialnih ribiških flot; predložiti je treba tudi oceno ulova v okviru rekreacijskega ribolova;

| (c) | referenčnih točkah ohranjanja in upravljanja, da bi se vzpostavili večletni načrti upravljanja za trajnostni ribolov v skladu s ciljem glede največjega trajnostnega donosa in majhnega tveganja za izčrpanje staleža; |
| --- | --- |

(c)

referenčnih točkah ohranjanja in upravljanja, da bi se vzpostavili večletni načrti upravljanja za trajnostni ribolov v skladu s ciljem glede največjega trajnostnega donosa in majhnega tveganja za izčrpanje staleža;

| (d) | socialno-ekonomskih vplivih nadomestnih scenarijev upravljanja, vključno z nadzorom napora/rezultata in/ali tehničnimi ukrepi, kakor so jih opredelile GFCM in/ali pogodbenice; |
| --- | --- |

(d)

socialno-ekonomskih vplivih nadomestnih scenarijev upravljanja, vključno z nadzorom napora/rezultata in/ali tehničnimi ukrepi, kakor so jih opredelile GFCM in/ali pogodbenice;

| (e) | možnih prostorskih/časovnih prepovedih za zagotovitev trajnostnega ribolova; |
| --- | --- |

(e)

možnih prostorskih/časovnih prepovedih za zagotovitev trajnostnega ribolova;

| (f) | možnem vplivu rekreacijskega ribolova na stanje staleža(-ev) okatega ribona. |
| --- | --- |

(f)

možnem vplivu rekreacijskega ribolova na stanje staleža(-ev) okatega ribona.

Oddelek II

Sicilska ožina

Člen 22k

Dovoljenja za ribolov pridnenih staležev v Sicilski ožini s pridneno vlečno mrežo

1.   Plovilom za lov s pridneno vlečno mrežo, ki lovijo pridnene staleže v Sicilski ožini (geografska podobmočja GFCM 12, 13, 14, 15 in 16, kakor so opredeljena v Prilogi I), je dovoljeno izvajati le tiste ribolovne dejavnosti, ki so navedene v veljavnem dovoljenju za ribolov, ki so ga izdali pristojni organi in v katerem so določeni tehnični pogoji, pod katerimi se lahko take dejavnosti izvajajo.

2.   Seznam iz odstavka 1 poleg podatkov iz Priloge I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 (*3) vsebuje naslednje podatke:

| (a) | registracijsko številko GFCM; |
| --- | --- |

(a)

registracijsko številko GFCM;

| (b) | prejšnje ime (če obstaja); |
| --- | --- |

(b)

prejšnje ime (če obstaja);

| (c) | prejšnjo zastavo (če obstaja); |
| --- | --- |

(c)

prejšnjo zastavo (če obstaja);

| (d) | prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo). |
| --- | --- |

(d)

prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo).

3.   Države članice vsako leto do 31. oktobra pošljejo Komisiji seznam plovil, za katera so izdala dovoljenje iz odstavka 1. Komisija ta seznam pošlje organu, ki ga je Komisija imenovala, in sekretariatu GFCM vsako leto najpozneje do 30. novembra.

4.   Države članice vsako leto najpozneje do 31. avgusta pošljejo Komisiji in sekretariatu GFCM zbirno poročilo o ribolovnih dejavnostih, ki so jih izvajala plovila iz odstavka 1, vključno z naslednjimi osnovnimi informacijami:

| (i) | številom ribolovnih dni; |
| --- | --- |

(i)

številom ribolovnih dni;

| (ii) | območjem izkoriščanja ter |
| --- | --- |

(ii)

območjem izkoriščanja ter

| (iii) | ulovom evropskega osliča in dolgoostne rdeče kozice. |
| --- | --- |

(iii)

ulovom evropskega osliča in dolgoostne rdeče kozice.

Člen 22l

Določena pristanišča

1.   Vsaka država članica v skladu s členom 43(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 določi pristanišča, v katerih se lahko iztovarjajo oslič in dolgoostne rdeče kozice, ulovljeni v Sicilski ožini. Države članice najpozneje do 30. novembra 2018 sekretariatu GFCM in Komisiji posredujejo seznam določenih pristanišč za iztovarjanje. O vseh naknadnih spremembah tega seznama se nemudoma uradno obvestita sekretariat GFCM in Komisija.

2.   Iztovarjanje ali pretovarjanje z ribiških plovil kakršnih koli količin osliča in dolgoostne rdeče kozice, ulovljenih v Sicilski ožini, je prepovedano povsod, razen v pristaniščih za iztovarjanje, ki jih določijo države članice.

Člen 22m

Program skupnega mednarodnega inšpekcijskega pregleda in nadzora v Sicilski ožini

1.   Države članice lahko izvajajo inšpekcijske preglede in nadzor v okviru programa skupnega mednarodnega inšpekcijskega pregleda in nadzora (v nadaljnjem besedilu: program), ki zajema vode zunaj nacionalne pristojnosti v geografskih podobmočjih GFCM 12, 13, 14, 15 in 16, kakor so opredeljena v Prilogi I (v nadaljnjem besedilu: območje inšpekcijskega pregleda in nadzora).

2.   Države članice lahko v okviru programa določijo inšpektorje, sredstva za inšpekcijske preglede in izvajajo inšpekcije. Komisija ali organ, ki ga je Komisija imenovala, lahko določi tudi inšpektorje Unije za program.

3.   Komisija ali organ, ki ga je Komisija imenovala, usklajuje nadzorne in inšpekcijske dejavnosti za Unijo ter v dogovoru z zadevnimi državami članicami pripravi načrt skupne uporabe, da bi Unija lahko izpolnila svoje obveznosti v okviru programa. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje teh programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji, v katerih se ti viri uporabljajo.

4.   Vsaka država članica vsako leto najpozneje do 31. oktobra uradno sporoči Komisiji ali organu, ki ga je Komisija imenovala, seznam imen inšpektorjev, pooblaščenih za izvajanje inšpekcijskega pregleda in nadzora na območju iz odstavka 1, ter imena plovil in zrakoplovov za inšpekcijo in nadzor, ki jih nameravajo dodeliti programu za naslednje leto. Komisija ali organ, ki ga je Komisija imenovala, pošlje te informacije sekretariatu GFCM do 1. decembra vsako leto ali čim prej pred začetkom inšpekcijskih dejavnosti.

5.   Inšpektorji, dodeljeni programu, imajo pri sebi izkaznico inšpektorja GFCM, ki jo izdajo pristojni organi in katere oblika je določena v Prilogi IV.

6.   Plovila, ki opravljajo dolžnosti vkrcavanja in inšpekcijskih pregledov v skladu s programom, plujejo pod posebno zastavo ali zastavico, kot je opisano v Prilogi V.

7.   Vsaka država članica zagotovi, da vsako inšpekcijsko plovilo, ki je upravičeno do plovbe pod njeno zastavo in ki izvaja dejavnosti na območju iz odstavka 1, vzdržuje redne stike, po možnosti dnevne, z vsemi ostalimi inšpekcijskimi plovili, ki izvajajo dejavnosti na navedenem območju, za izmenjavo informacij, ki so potrebne za usklajevanje dejavnosti.

8.   Vsaka država članica, ki na območju iz odstavka 1 izvaja inšpekcijski pregled ali nadzor, vsakemu inšpekcijskemu plovilu ob vstopu na navedeno območje predloži seznam opažanj, sestavljen v skladu s Prilogo VII, vkrcanj in inšpekcijskih pregledov, ki so bili izvedeni v prejšnjem desetdnevnem obdobju, vključno z datumi, koordinatami in vsemi ostalimi ustreznimi informacijami.

Člen 22n

Izvajanje inšpekcijskih pregledov

1.   Inšpektorji, dodeljeni programu:

| (a) | ribiško plovilo, preden se nanj vkrcajo, obvestijo o imenu inšpekcijskega plovila; |
| --- | --- |

(a)

ribiško plovilo, preden se nanj vkrcajo, obvestijo o imenu inšpekcijskega plovila;

| (b) | na inšpekcijskem plovilu in plovilu za vkrcanje izobesijo zastavico, opisano v Prilogi V; |
| --- | --- |

(b)

na inšpekcijskem plovilu in plovilu za vkrcanje izobesijo zastavico, opisano v Prilogi V;

| (c) | omejijo člane vsake ekipe za inšpekcijski pregled na največ tri inšpektorje. |
| --- | --- |

(c)

omejijo člane vsake ekipe za inšpekcijski pregled na največ tri inšpektorje.

2.   Inšpektorji pri vkrcanju na plovilo kapitanu ribiškega plovila pokažejo identifikacijsko izkaznico, opisano v Prilogi IV. Inšpekcijski pregledi se izvajajo v enem od uradnih jezikov GFCM in po možnosti v jeziku, ki ga govori kapitan ribiškega plovila.

3.   Inšpektorji sestavijo poročilo o inšpekcijskem pregledu v obliki obrazca iz Priloge VI.

4.   Inšpektorji podpišejo poročilo v prisotnosti kapitana plovila, ki je upravičen, da poročilu priloži ugotovitve, ki se mu zdijo primerne, in ki mora tudi podpisati poročilo.

5.   Izvod poročila se izroči kapitanu plovila in organom ekipe za inšpekcijski pregled, ki predloži izvod organom države zastave plovila, ki se pregleduje, in Komisiji in/ali organu, ki ga je Komisija imenovala. Komisija izvod poročila posreduje sekretariatu GFCM.

6.   Velikost ekipe za inšpekcijski pregled in trajanje inšpekcijskega pregleda določi poveljujoči častnik inšpekcijskega plovila ob upoštevanju vseh ustreznih okoliščin.

Člen 22o

Kršitve

1.   Za namene tega člena se za kršitve štejejo naslednje dejavnosti:

| (a) | dejavnosti iz točk (a), (b), (c), (e), (f), (g) in (h) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti iz točk (a), (b), (c), (e), (f), (g) in (h) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008;

| (b) | motenje satelitskega sistema za spremljanje plovil ter |
| --- | --- |

(b)

motenje satelitskega sistema za spremljanje plovil ter

| (c) | obratovanje brez VMS. |
| --- | --- |

(c)

obratovanje brez VMS.

2.   Če inšpektorji med vkrcavanjem in inšpekcijskim pregledom ribiškega plovila ugotovijo kršitev, organi države članice zastave inšpekcijskega plovila takoj neposredno in prek sekretariata GFCM obvestijo Komisijo ali organ, ki ga je Komisija imenovala, ki obvesti državo zastave pregledanega ribiškega plovila. Prav tako obvestijo tudi vsa inšpekcijska plovila države zastave ribiškega plovila, ki so v bližini.

3.   Država članica zastave plovila zagotovi, da zadevno ribiško plovilo po inšpekcijskem pregledu, med katerim je bila ugotovljena kršitev, preneha izvajati vse ribolovne dejavnosti. Država članica zastave zahteva, da ribiško plovilo v 72 urah odpluje v pristanišče, ki ga je določila in v katerem se bo začela preiskava.

4.   Če je bila pri inšpekcijskem pregledu ugotovljena kršitev, se ukrepi in dejavnosti nadaljnjega ukrepanja, ki jih je sprejela država članica zastave, uradno sporočijo Komisiji ali organu, ki ga je Komisija imenovala. Komisija ali organ, ki ga je Komisija imenovala, sekretariat GFCM obvesti o nadaljnjem ukrepanju.

5.   Organi držav članic ukrepajo na podlagi poročil o inšpekcijskih pregledih iz člena 22n(3) in izjav, ki temeljijo na inšpekcijskih pregledih dokumentov, ki so jih izvedli inšpektorji, podobno kot ukrepajo na podlagi poročil in izjav nacionalnih inšpektorjev.

Oddelek III

Črno morje

Člen 22p

Ukrepi za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova romba v Črnem morju, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

1.   Vsaka država članica pošlje Komisiji vsako leto do 20. januarja z uporabo običajnega sistema obdelave podatkov seznam plovil, ki uporabljajo stoječe zabodne mreže in ki imajo dovoljenje za ribolov romba v Črnem morju (geografsko podobmočje GFCM 29, kakor je opredeljeno v Prilogi I). Vsako leto do 31. januarja Komisija ta seznam pošlje sekretariatu GFCM.

2.   Seznam iz odstavka 1 poleg podatkov iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/218 vsebuje naslednje podatke:

| (a) | registracijsko številko GFCM; |
| --- | --- |

(a)

registracijsko številko GFCM;

| (b) | prejšnje ime (če obstaja); |
| --- | --- |

(b)

prejšnje ime (če obstaja);

| (c) | prejšnjo zastavo (če obstaja); |
| --- | --- |

(c)

prejšnjo zastavo (če obstaja);

| (d) | prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo); |
| --- | --- |

(d)

prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo);

| (e) | glavne ciljne vrste; |
| --- | --- |

(e)

glavne ciljne vrste;

| (f) | glavno(-a) orodje(-a), ki se uporablja(-jo) za ribolov romba, segment flote in operativno enoto iz naloge 1 statistične matrike, določene v oddelku C Priloge III; |
| --- | --- |

(f)

glavno(-a) orodje(-a), ki se uporablja(-jo) za ribolov romba, segment flote in operativno enoto iz naloge 1 statistične matrike, določene v oddelku C Priloge III;

| (g) | obdobje, v katerem je dovoljen ribolov z zabodno mrežo ali katerim koli drugim orodjem, s katerim se bo verjetno lovil romb (če obstaja kakšno tako dovoljenje). |
| --- | --- |

(g)

obdobje, v katerem je dovoljen ribolov z zabodno mrežo ali katerim koli drugim orodjem, s katerim se bo verjetno lovil romb (če obstaja kakšno tako dovoljenje).

3.   Države članice na zahtevo GFCM sporočijo informacije o ribiških plovilih, ki imajo dovoljenje za izvajanje ribolovne dejavnosti v zadevnem obdobju. Države članice zlasti sporočijo imena zadevnih ribiških plovil, njihovo zunanjo identifikacijsko številko in ribolovne možnosti, ki so bile dodeljene vsakemu od njih.

4.   Neoznačene zapuščene zabodne mreže, ki so se uporabljale za ribolov romba in so bile najdene v morju, odstranijo pristojni organi obalne države članice. Te mreže se nato bodisi zasežejo, dokler lastnik ni ustrezno identificiran, bodisi uničijo, če lastnika ni mogoče identificirati.

5.   Vsaka zadevna država članica v skladu s členom 43(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 določi pristanišča za iztovarjanje in pretovarjanje romba, ulovljenega v Črnem morju. Seznam teh pristanišč se pošlje sekretariatu GFCM in Komisiji vsako leto najpozneje do 30. novembra.

6.   Z ribiških plovil je prepovedano iztovarjati ali pretovarjati kakršno koli količino romba, ulovljenega v Črnem morju, na krajih, ki niso pristanišča iz odstavka 5.

Člen 22q

Nacionalni načrti spremljanja, nadzora in obvladovanja ribolova romba v Črnem morju

1.   Države članice vzpostavijo nacionalne načrte spremljanja, nadzora in obvladovanja (v nadaljnjem besedilu: nacionalni načrti) za izvajanje določb iz člena 22p, med drugim z zagotavljanjem ustreznega in pravilnega spremljanja in beleženja mesečnega ulova in/ali opravljenega ribolovnega napora.

2.   Nacionalni načrti vsebujejo naslednje elemente:

| (a) | jasno opredelitev sredstev nadzora z opisom človeških, tehničnih in finančnih sredstev, ki so na voljo posebej za izvajanje nacionalnih načrtov; |
| --- | --- |

(a)

jasno opredelitev sredstev nadzora z opisom človeških, tehničnih in finančnih sredstev, ki so na voljo posebej za izvajanje nacionalnih načrtov;

| (b) | jasno opredelitev strategije inšpekcijskega pregleda (vključno z inšpekcijskimi protokoli), ki je osredotočena na ribiška plovila, ki bodo verjetno lovila romba in z njim povezane vrste; |
| --- | --- |

(b)

jasno opredelitev strategije inšpekcijskega pregleda (vključno z inšpekcijskimi protokoli), ki je osredotočena na ribiška plovila, ki bodo verjetno lovila romba in z njim povezane vrste;

| (c) | akcijske načrte za nadzor trgov in prevoza; |
| --- | --- |

(c)

akcijske načrte za nadzor trgov in prevoza;

| (d) | opredelitev inšpekcijskih nalog in postopkov, vključno s strategijo vzorčenja, ki se uporablja za preverjanje tehtanja ulova pri prvi prodaji, in strategijo vzorčenja za plovila, za katera ne veljajo pravila glede vodenja ladijskega dnevnika/predložitve deklaracije o iztovarjanju; |
| --- | --- |

(d)

opredelitev inšpekcijskih nalog in postopkov, vključno s strategijo vzorčenja, ki se uporablja za preverjanje tehtanja ulova pri prvi prodaji, in strategijo vzorčenja za plovila, za katera ne veljajo pravila glede vodenja ladijskega dnevnika/predložitve deklaracije o iztovarjanju;

| (e) | obrazložitvene smernice za inšpektorje, organizacije proizvajalcev in ribiče o sklopu pravil, ki veljajo za ribištva, ki bodo verjetno lovila romba, vključno s:






  (i) | pravili o pripravi dokumentov, vključno s poročili o inšpekcijskih pregledih, ribolovnimi ladijskimi dnevniki, deklaracijami o pretovarjanju, iztovarjanju in prevzemu, prevoznimi listinami in potrdili o prodaji; |
| --- | --- | --- |

(e)

obrazložitvene smernice za inšpektorje, organizacije proizvajalcev in ribiče o sklopu pravil, ki veljajo za ribištva, ki bodo verjetno lovila romba, vključno s:

(i)

pravili o pripravi dokumentov, vključno s poročili o inšpekcijskih pregledih, ribolovnimi ladijskimi dnevniki, deklaracijami o pretovarjanju, iztovarjanju in prevzemu, prevoznimi listinami in potrdili o prodaji;

| (ii) | veljavnimi tehničnimi ukrepi, vključno z velikostjo in/ali merami mrežnih očes, minimalnim obsegom ulova, začasnimi omejitvami; |
| --- | --- |

(ii)

veljavnimi tehničnimi ukrepi, vključno z velikostjo in/ali merami mrežnih očes, minimalnim obsegom ulova, začasnimi omejitvami;

| (iii) | strategijami vzorčenja; |
| --- | --- |

(iii)

strategijami vzorčenja;

| (iv) | mehanizmi za navzkrižno preverjanje; |
| --- | --- |

(iv)

mehanizmi za navzkrižno preverjanje;

| (f) | usposabljanje nacionalnih inšpektorjev za izvajanje nalog iz Priloge II. |
| --- | --- |

(f)

usposabljanje nacionalnih inšpektorjev za izvajanje nalog iz Priloge II.

3.   Države članice vsako leto do 20. januarja Komisiji ali organu, ki ga je Komisija imenovala, sporočijo nacionalne načrte. Komisija ali organ, ki ga je Komisija imenovala, vsako leto do 31. januarja pošlje te načrte sekretariatu GFCM.

Člen 22r

Znanstveno spremljanje ribolova romba v Črnem morju

Države članice vsako leto najpozneje 30. novembra SAC in Komisiji sporočijo vse dodatne informacije v podporo znanstvenemu spremljanju ribolova romba v Črnem morju.

(*3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9).“;"

*3

| (11) | člen 23a se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | podatke o rdeči korali iz člena 22b in“; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

člen 23a se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

podatke o rdeči korali iz člena 22b in“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „8.   Vsaka država članica vsako leto do 30. junija sekretariatu GFCM in Komisiji predloži podrobno poročilo o svojih ribolovnih dejavnostih v zvezi z rdečo koralo. To poročilo vključuje vsaj informacije o skupnem ulovu in območjih izkoriščanja ter po možnosti o številu potopov in povprečnem ulovu na potop.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„8.   Vsaka država članica vsako leto do 30. junija sekretariatu GFCM in Komisiji predloži podrobno poročilo o svojih ribolovnih dejavnostih v zvezi z rdečo koralo. To poročilo vključuje vsaj informacije o skupnem ulovu in območjih izkoriščanja ter po možnosti o številu potopov in povprečnem ulovu na potop.“;

| (12) | priloge IV, V, VI, VII in VIII se dodajo, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(12)

priloge IV, V, VI, VII in VIII se dodajo, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. junija 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 283, 10.8.2018, str. 95.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 21. maja 2019.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (UL L 347, 30.12.2011, str. 44).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1).

9

---

PRILOGA

K Uredbi (EU) št. 1343/2011 se dodajo naslednje priloge:

„PRILOGA IV

VZOREC IDENTIFIKACIJSKE IZKAZNICE ZA INŠPEKTORJE GFCM

| Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju | | GFCM |
| --- | --- | --- |
| | GFCM | Imetnik te identifikacijske izkaznice inšpektorja je inšpektor GFCM, ustrezno imenovan na podlagi programa skupnega mednarodnega inšpekcijskega pregleda in nadzora Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) in pooblaščen za ukrepanje v skladu z določbami pravil GFCM. |
| IDENTIFIKACIJSKA IZKAZNICA INŠPEKTORJA |
| Fotografija | Pogodbenica |
| Ime inšpektorja: |
| Št. izkaznice: | ......
  Organ izdajatelj | ......
  Inšpektor |
| Datum izdaje: | Veljavna pet let |

Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju

Image 1

GFCM

Image 2

GFCM

Imetnik te identifikacijske izkaznice inšpektorja je inšpektor GFCM, ustrezno imenovan na podlagi programa skupnega mednarodnega inšpekcijskega pregleda in nadzora Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) in pooblaščen za ukrepanje v skladu z določbami pravil GFCM.

IDENTIFIKACIJSKA IZKAZNICA INŠPEKTORJA

Fotografija

Pogodbenica

Ime inšpektorja:

Št. izkaznice:

......

Organ izdajatelj

......

Inšpektor

Datum izdaje:

Veljavna pet let

„PRILOGA V

VZOREC INŠPEKCIJSKE ZASTAVICE GFCM

„PRILOGA VI

POROČILO O INŠPEKCIJSKEM PREGLEDU GFCM

1.   INŠPEKTOR(-JI)

Ime ... Pogodbenica ... Številka identifikacijske izkaznice GFCM ...

Ime ... Pogodbenica ... Številka identifikacijske izkaznice GFCM ...

Ime ... Pogodbenica ... Številka identifikacijske izkaznice GFCM ...

2.   PLOVILO, NA KATEREM JE(SO) INŠPEKTOR(-JI)

| 2.1 | Ime in registracija ... |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Zastava ... |
| --- | --- |

2.2

3.   PODATKI O PREGLEDANEM PLOVILU

| 3.1 | Ime in registracija ... |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zastava ... |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kapitan (ime in naslov) ... |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lastnik ladje (ime in naslov) ... |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Številka v evidenci GFCM ... |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vrsta plovila ... |
| --- | --- |

3.6

4.   LEGA

| 4.1 | Lega, kakršno določi kapitan plovila, ki izvaja inšpekcijski pregled, ob ... UTC; Širina ... Dolžina ... |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Lega, kakršno določi kapitan ribiškega plovila ob ... UTC; Širina ... Dolžina ... |
| --- | --- |

4.2

5.   DATUM IN ČAS ZAČETKA IN ZAKLJUČKA INŠPEKCIJSKEGA PREGLEDA

| 5.1 | Datum ... Ura prihoda na krov ... UTC – Ura odhoda ... UTC |
| --- | --- |

5.1

6.   VRSTA RIBOLOVNEGA ORODJA NA KROVU

| Pridnena vlečna mreža s širilkami – OTB | |
| --- | --- |
| Pelagična vlečna mreža s širilkami – OTM | |
| Vlečne mreže za kozice – TBS | |
| Zaporna plavarica – PS | |
| Zasidrane zabodne mreže (nastavljene) – GNS | |
| Stoječi parangali – LLS | |
| Orodje za rekreacijski ribolov – RG | |
| Drugo (opredelite) | |

Pridnena vlečna mreža s širilkami – OTB

Pelagična vlečna mreža s širilkami – OTM

Vlečne mreže za kozice – TBS

Zaporna plavarica – PS

Zasidrane zabodne mreže (nastavljene) – GNS

Stoječi parangali – LLS

Orodje za rekreacijski ribolov – RG

Drugo (opredelite)

7.   MERJENJE MREŽNIH OČES – V MILIMETRIH

| 7.1 | Zakonita velikost mrežnih očes, ki se lahko uporablja: ... mm |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Rezultat meritve povprečne velikosti mrežnega očesa: ... mm |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kršitev: DA  – NE  ... Če je odgovor DA, navedite pravno podlago: |
| --- | --- |

7.3

8.   INŠPEKCIJSKI PREGLED ULOVA NA KROVU

8.1   Rezultati inšpekcijskega pregleda rib na krovu

| VRSTA
  (tričrkovna oznaka FAO) | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupaj (kg) | | | | | | |
| Oblika | | | | | | |
| Pregledani vzorec | | | | | | |
| % podmernih rib | | | | | | |

VRSTA

(tričrkovna oznaka FAO)

Skupaj (kg)

Oblika

Pregledani vzorec

% podmernih rib

8.2   Kršitev: DA  – NE  ... Če je odgovor DA, navedite pravno podlago:

9.   INŠPEKCIJSKI PREGLED DOKUMENTOV NA KROVU IN VMS

| 9.1 | Ribolovni ladijski dnevnik: DA  – NE  |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Kršitev: DA  – NE  ... Če je odgovor DA, navedite pravno podlago: |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Ribolovna dovoljenja: DA  – NE  |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Kršitev: DA  – NE  ... Če je odgovor DA, navedite pravno podlago: |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Posebno dovoljenje: DA  – NE  |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Kršitev: DA  – NE  ... Če je odgovor DA, navedite pravno podlago: |
| --- | --- |

9.6

| 9.7 | VMS: DA  – NE  ...Deluje: DA  – NE  |
| --- | --- |

9.7

| 9.8 | Kršitev: DA  – NE  ... Če je odgovor DA, navedite pravno podlago: |
| --- | --- |

9.8

10.   SEZNAM KRŠITEV

|  | Izvajanje ribolova brez dovoljenja za gospodarski ribolov, ribolovne karte ali dovoljenja za ribolov, ki ga izda država pogodbenica zastave – pravna podlaga: |
| --- | --- |



|  | Neizpolnjevanje obveznosti vodenja zadostnih evidenc o ulovu in podatkih v zvezi z ulovom v skladu z zahtevami GFCM za poročanje ali znatno napačno poročanje o ulovu in/ali podatkih v zvezi z ulovom – pravna podlaga: |
| --- | --- |



|  | Ribolov na območju, na katerem je ribolov prepovedan – pravna podlaga: |
| --- | --- |



|  | Ribolov med sezono, v kateri je ribolov prepovedan – pravna podlaga: |
| --- | --- |



|  | Uporaba prepovedanega ribolovnega orodja – pravna podlaga: |
| --- | --- |



|  | Ponarejanje ali namerno prikrivanje oznak, identitete ali registracije ribiškega plovila – pravna podlaga: |
| --- | --- |



|  | Prikrivanje, nedovoljeno spreminjanje ali uničevanje dokazov, povezanih s preiskavo o kršitvi – pravna podlaga: |
| --- | --- |



|  | Številne kršitve, ki skupaj pomenijo hujše neupoštevanje veljavnih ukrepov v skladu s predpisi GFCM: |
| --- | --- |



|  | Upiranje, ustrahovanje, spolno nadlegovanje, motenje ali neupravičeno oviranje ali zadrževanje pooblaščenega inšpektorja ali napad nanj: |
| --- | --- |



|  | Motenje satelitskega sistema za spremljanje in/ali obratovanje brez sistema za spremljanje plovil – pravna podlaga: |
| --- | --- |



11.   SEZNAM IZVODOV DOKUMENTOV NA KROVU

......

......

......

......

......

......

......

......

12.   PRIPOMBE IN PODPIS KAPITANA PLOVILA

......

......

......

......

......

......

......

......

Podpis kapitana: ...

13.   PRIPOMBE IN PODPIS INŠPEKTORJA(-EV)

......

......

......

......

......

......

......

......

Podpis inšpektorja(-ev): ...

„PRILOGA VII

POROČILO O OPAŽANJIH GFCM

| 1. | Datum opažanj: ....../....../...... Čas: ...UTC |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lega opaženega plovila:
  Širina ... – Dolžina ... |
| --- | --- |

2.

Širina ... – Dolžina ...

| 3. | Smer: ... – Hitrost ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ime opaženega plovila: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zastava opaženega plovila: |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zunanja številka/oznaka: |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vrsta plovila:






   | ribiško plovilo |
| --- | --- | --- |

7.



ribiško plovilo

|  | transportno plovilo |
| --- | --- |



transportno plovilo

|  | zamrzovalno plovilo |
| --- | --- |



zamrzovalno plovilo

|  | drugo (navedite) |
| --- | --- |



drugo (navedite)

| 8. | Mednarodni radijski klicni znak: |
| --- | --- |

8.

| 9. | Številka IMO (po potrebi): |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dejavnost(-i):






   | ribolov |
| --- | --- | --- |

10.



ribolov

|  | parna obdelava |
| --- | --- |



parna obdelava

|  | ribolov z visečo mrežo |
| --- | --- |



ribolov z visečo mrežo

|  | pretovarjanje |
| --- | --- |



pretovarjanje

| 11. | Radijska povezava:  DA –  NE |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ime in državljanstvo kapitana opaženega plovila: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Število ljudi na krovu opaženega plovila: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ulov na krovu opaženega plovila: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Informacije je zbral:
  Ime inšpektorja:
  Pogodbenica:
  Številka identifikacijske izkaznice GFCM:
  Ime patruljnega plovila: |
| --- | --- |

15.

Ime inšpektorja:

Pogodbenica:

Številka identifikacijske izkaznice GFCM:

Ime patruljnega plovila:

„PRILOGA VIII

PODATKI, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI NA SEZNAM PLOVIL, KI LOVIJO OKATEGA RIBONA

Seznam iz člena 22i za vsako plovilo vsebuje naslednje informacije:

| — | ime plovila, |
| --- | --- |

—

ime plovila,

| — | številko plovila v registru (kodo dodeli pogodbenica), |
| --- | --- |

—

številko plovila v registru (kodo dodeli pogodbenica),

| — | registracijsko številko GFCM (tričrkovna oznaka ISO države + 9 števk, npr. xxx000000001), |
| --- | --- |

—

registracijsko številko GFCM (tričrkovna oznaka ISO države + 9 števk, npr. xxx000000001),

| — | pristanišče registracije (polno ime pristanišča), |
| --- | --- |

—

pristanišče registracije (polno ime pristanišča),

| — | prejšnje ime (če obstaja), |
| --- | --- |

—

prejšnje ime (če obstaja),

| — | prejšnjo zastavo (če obstaja), |
| --- | --- |

—

prejšnjo zastavo (če obstaja),

| — | prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo), |
| --- | --- |

—

prejšnje podatke o črtanju iz drugih registrov (če obstajajo),

| — | mednarodni radijski klicni znak (če obstaja), |
| --- | --- |

—

mednarodni radijski klicni znak (če obstaja),

| — | VMS (navedite D/N), |
| --- | --- |

—

VMS (navedite D/N),

| — | vrsto plovila, skupno dolžino, bruto tonažo in/ali bruto registrsko tonažo in moč motorja, izraženo v kW, |
| --- | --- |

—

vrsto plovila, skupno dolžino, bruto tonažo in/ali bruto registrsko tonažo in moč motorja, izraženo v kW,

| — | ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti, |
| --- | --- |

—

ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti,

| — | glavno(-a) orodje(-a), ki se uporablja(-jo) za ribolov okatega ribona, dodelitev segmenta flote in operativno enoto, kakor je opredeljeno v referenčnem okviru za zbiranje podatkov (DCRF), |
| --- | --- |

—

glavno(-a) orodje(-a), ki se uporablja(-jo) za ribolov okatega ribona, dodelitev segmenta flote in operativno enoto, kakor je opredeljeno v referenčnem okviru za zbiranje podatkov (DCRF),

| — | sezono, v kateri je dovoljen ribolov okatega ribona. |
| --- | --- |

—

sezono, v kateri je dovoljen ribolov okatega ribona.

---

DIREKTIVE

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/23

---

DIREKTIVA (EU) 2019/983 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 5. junija 2019

o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (b) člena 153(2) v povezavi s točko (a) člena 153(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uresničevanje evropskega stebra socialnih pravic (3), ki so ga na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast 17. novembra 2017 v Göteborgu razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, je skupna politična zaveza in odgovornost. Načelo št. 10 evropskega stebra socialnih pravic določa, da imajo delavci pravico do zdravega, varnega in primernega delovnega okolja. Pravica delavcev do visoke ravni varovanja njihovega zdravja in varnosti pri delu ter do delovnega okolja, prilagojenega poklicnim potrebam delavcev, vključuje tudi varovanje pred rakotvornimi in mutagenimi snovmi na delovnem mestu, ne glede na trajanje zaposlitve ali izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(1)

Uresničevanje evropskega stebra socialnih pravic (3), ki so ga na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast 17. novembra 2017 v Göteborgu razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, je skupna politična zaveza in odgovornost. Načelo št. 10 evropskega stebra socialnih pravic določa, da imajo delavci pravico do zdravega, varnega in primernega delovnega okolja. Pravica delavcev do visoke ravni varovanja njihovega zdravja in varnosti pri delu ter do delovnega okolja, prilagojenega poklicnim potrebam delavcev, vključuje tudi varovanje pred rakotvornimi in mutagenimi snovmi na delovnem mestu, ne glede na trajanje zaposlitve ali izpostavljenosti.

| (2) | V tej direktivi so upoštevane temeljne pravice in načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravica do življenja ter pravica do poštenih in pravičnih delovnih pogojev, kot sta določeni v členu 2 oziroma 31 Listine. |
| --- | --- |

(2)

V tej direktivi so upoštevane temeljne pravice in načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravica do življenja ter pravica do poštenih in pravičnih delovnih pogojev, kot sta določeni v členu 2 oziroma 31 Listine.

| (3) | Namen Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je varovati delavce pred tveganji za njihovo zdravje in varnost zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem na delovnem mestu. Navedena direktiva vzpostavlja okvir splošnih načel, ki državam članicam omogočajo dosledno uporabo minimalnih zahtev, s čimer določa usklajeno raven varovanja pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem. Namen teh minimalnih zahtev je varovati delavce na ravni Unije, prispevati k zmanjšanju razlik v stopnjah varovanja delavcev v Uniji in zagotoviti enake konkurenčne pogoje. Zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost so pomemben element splošne ureditve za varovanje delavcev, določene v Direktivi 2004/37/ES. Te mejne vrednosti bi morale temeljiti na dokazih, biti sorazmerne in merljive ter bi morale temeljiti na razpoložljivih informacijah, vključno s posodobljenimi znanstvenimi in tehničnimi podatki, gospodarsko izvedljivostjo izvajanja in skladnosti, temeljito oceno socialno-ekonomskega učinka ter razpoložljivostjo protokolov in tehnik merjenja izpostavljenosti na delovnem mestu. Države članice lahko v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji določijo strožje zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost. Poleg tega Direktiva 2004/37/ES državam članicam ne preprečuje, da bi uporabljale dodatne ukrepe, kot je biološka mejna vrednost. |
| --- | --- |

(3)

Namen Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je varovati delavce pred tveganji za njihovo zdravje in varnost zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem na delovnem mestu. Navedena direktiva vzpostavlja okvir splošnih načel, ki državam članicam omogočajo dosledno uporabo minimalnih zahtev, s čimer določa usklajeno raven varovanja pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem. Namen teh minimalnih zahtev je varovati delavce na ravni Unije, prispevati k zmanjšanju razlik v stopnjah varovanja delavcev v Uniji in zagotoviti enake konkurenčne pogoje. Zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost so pomemben element splošne ureditve za varovanje delavcev, določene v Direktivi 2004/37/ES. Te mejne vrednosti bi morale temeljiti na dokazih, biti sorazmerne in merljive ter bi morale temeljiti na razpoložljivih informacijah, vključno s posodobljenimi znanstvenimi in tehničnimi podatki, gospodarsko izvedljivostjo izvajanja in skladnosti, temeljito oceno socialno-ekonomskega učinka ter razpoložljivostjo protokolov in tehnik merjenja izpostavljenosti na delovnem mestu. Države članice lahko v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji določijo strožje zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost. Poleg tega Direktiva 2004/37/ES državam članicam ne preprečuje, da bi uporabljale dodatne ukrepe, kot je biološka mejna vrednost.

| (4) | Cilj Direktive 2004/37/ES je zajeti snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v kategorijo 1A ali 1B rakotvornih ali mutagenih snovi iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5), pa tudi snovi, zmesi ali postopke iz Priloge I k Direktivi 2004/37/ES. Snovi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v kategorijo 1A ali 1B rakotvornih ali mutagenih snovi iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008 so tiste s harmonizirano razvrstitvijo ali razvrščene v skladu s členom 4 ali 36 navedene uredbe in priglašene Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) na podlagi člena 40 navedene uredbe. Te snovi so navedene v javnem popisu razvrstitev in označitev, ki ga vzdržuje ECHA. Za nove vključitve na seznam snovi, zmesi in postopkov iz Priloge I k Direktivi 2004/37/ES v skladu s točko (a)(ii) člena 2 navedene direktive je treba na podlagi razpoložljivih veljavnih znanstvenih virov, kot so Odbor ECHA za oceno tveganja (RAC), Mednarodna agencija za raziskave raka in nacionalni organi, zanesljivo znanstveno dokazati rakotvornost konkretne snovi ter pri tem še posebej upoštevati objavljeno strokovno pregledano literaturo o tej snovi. |
| --- | --- |

(4)

Cilj Direktive 2004/37/ES je zajeti snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v kategorijo 1A ali 1B rakotvornih ali mutagenih snovi iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5), pa tudi snovi, zmesi ali postopke iz Priloge I k Direktivi 2004/37/ES. Snovi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v kategorijo 1A ali 1B rakotvornih ali mutagenih snovi iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008 so tiste s harmonizirano razvrstitvijo ali razvrščene v skladu s členom 4 ali 36 navedene uredbe in priglašene Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) na podlagi člena 40 navedene uredbe. Te snovi so navedene v javnem popisu razvrstitev in označitev, ki ga vzdržuje ECHA. Za nove vključitve na seznam snovi, zmesi in postopkov iz Priloge I k Direktivi 2004/37/ES v skladu s točko (a)(ii) člena 2 navedene direktive je treba na podlagi razpoložljivih veljavnih znanstvenih virov, kot so Odbor ECHA za oceno tveganja (RAC), Mednarodna agencija za raziskave raka in nacionalni organi, zanesljivo znanstveno dokazati rakotvornost konkretne snovi ter pri tem še posebej upoštevati objavljeno strokovno pregledano literaturo o tej snovi.

| (5) | Mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost so del ukrepov obvladovanja tveganj na podlagi Direktive 2004/37/ES. Te mejne vrednosti bi bilo treba redno pregledovati v skladu s previdnostnim načelom in načelom varovanja delavcev ter v luči razpoložljivih zanesljivih znanstvenih in tehničnih podatkov o rakotvornih in mutagenih snoveh. Razmisliti bi bilo treba tudi o izboljšanju tehnik merjenja, ukrepih obvladovanja tveganj in drugih pomembnih dejavnikih. Spoštovanje teh mejnih vrednosti ne posega v druge obveznosti, ki jih imajo delodajalci na podlagi navedene direktive, zlasti glede zmanjšanja uporabe rakotvornih ali mutagenih snovi na delovnem mestu, preprečevanja ali zmanjšanja izpostavljenosti delavcev rakotvornim ali mutagenim snovem ter ukrepov, ki bi jih bilo treba izvajati v ta namen. Ti ukrepi bi morali vključevati, kolikor je to tehnično mogoče, zamenjavo rakotvorne ali mutagene snovi s snovjo, zmesjo ali postopkom, ki ni nevaren ali je manj nevaren za zdravje delavcev, ter uporabo zaprtega sistema in drugih ukrepov za zmanjšanje ravni izpostavljenosti delavcev. |
| --- | --- |

(5)

Mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost so del ukrepov obvladovanja tveganj na podlagi Direktive 2004/37/ES. Te mejne vrednosti bi bilo treba redno pregledovati v skladu s previdnostnim načelom in načelom varovanja delavcev ter v luči razpoložljivih zanesljivih znanstvenih in tehničnih podatkov o rakotvornih in mutagenih snoveh. Razmisliti bi bilo treba tudi o izboljšanju tehnik merjenja, ukrepih obvladovanja tveganj in drugih pomembnih dejavnikih. Spoštovanje teh mejnih vrednosti ne posega v druge obveznosti, ki jih imajo delodajalci na podlagi navedene direktive, zlasti glede zmanjšanja uporabe rakotvornih ali mutagenih snovi na delovnem mestu, preprečevanja ali zmanjšanja izpostavljenosti delavcev rakotvornim ali mutagenim snovem ter ukrepov, ki bi jih bilo treba izvajati v ta namen. Ti ukrepi bi morali vključevati, kolikor je to tehnično mogoče, zamenjavo rakotvorne ali mutagene snovi s snovjo, zmesjo ali postopkom, ki ni nevaren ali je manj nevaren za zdravje delavcev, ter uporabo zaprtega sistema in drugih ukrepov za zmanjšanje ravni izpostavljenosti delavcev.

| (6) | Nevarna zdravila, vključno s citotoksičnimi zdravili, ki se uporabljajo predvsem za zdravljenje raka, imajo lahko genotoksične, rakotvorne ali mutagene lastnosti. Zato je treba zavarovati delavce, ki so tem zdravilom izpostavljeni pri delu, ki vključuje: pripravo, dajanje ali odstranjevanje nevarnih zdravil, tudi citotoksičnih zdravil; zagotavljanje storitev v zvezi s čiščenjem, prevozom, pranjem ali odstranjevanjem nevarnih zdravil ali kontaminiranih materialnih odpadkov takšnih zdravil; ali osebno nego bolnikov, ki se zdravijo z nevarnimi zdravili. Za nevarna zdravila, vključno s citotoksičnimi zdravili, se uporabljajo ukrepi Unije, ki določajo minimalne zahteve glede varovanja zdravja in zagotavljanja varnosti delavcev, zlasti ukrepi iz Direktive Sveta 98/24/ES (6). Za nevarna zdravila, ki vsebujejo snovi, ki so tudi rakotvorne ali mutagene snovi, se uporablja Direktiva 2004/37/ES. Komisija bi morala preučiti, kateri je najprimernejši instrument za zagotavljanje varnost pri delu za delavce, ki so izpostavljeni nevarnim zdravilom, tudi citotoksičnim zdravilom. Pri tem pa bi bilo treba zagotoviti, da dostop bolnikov do najboljšega razpoložljivega zdravljenja ni ogrožen. |
| --- | --- |

(6)

Nevarna zdravila, vključno s citotoksičnimi zdravili, ki se uporabljajo predvsem za zdravljenje raka, imajo lahko genotoksične, rakotvorne ali mutagene lastnosti. Zato je treba zavarovati delavce, ki so tem zdravilom izpostavljeni pri delu, ki vključuje: pripravo, dajanje ali odstranjevanje nevarnih zdravil, tudi citotoksičnih zdravil; zagotavljanje storitev v zvezi s čiščenjem, prevozom, pranjem ali odstranjevanjem nevarnih zdravil ali kontaminiranih materialnih odpadkov takšnih zdravil; ali osebno nego bolnikov, ki se zdravijo z nevarnimi zdravili. Za nevarna zdravila, vključno s citotoksičnimi zdravili, se uporabljajo ukrepi Unije, ki določajo minimalne zahteve glede varovanja zdravja in zagotavljanja varnosti delavcev, zlasti ukrepi iz Direktive Sveta 98/24/ES (6). Za nevarna zdravila, ki vsebujejo snovi, ki so tudi rakotvorne ali mutagene snovi, se uporablja Direktiva 2004/37/ES. Komisija bi morala preučiti, kateri je najprimernejši instrument za zagotavljanje varnost pri delu za delavce, ki so izpostavljeni nevarnim zdravilom, tudi citotoksičnim zdravilom. Pri tem pa bi bilo treba zagotoviti, da dostop bolnikov do najboljšega razpoložljivega zdravljenja ni ogrožen.

| (7) | Za večino rakotvornih in mutagenih snovi je ravni, pod katerimi izpostavljenost ne bi imela škodljivih učinkov, znanstveno nemogoče opredeliti. Čeprav določitev mejnih vrednosti v zvezi z rakotvornimi in mutagenimi snovmi na delovnem mestu na podlagi te direktive ne izloči povsem tveganj za zdravje in varnost delavcev zaradi izpostavljenosti pri delu (v nadaljnjem besedilu: preostala tveganja), kljub vsemu s postopnim in ciljno usmerjenim pristopom na podlagi Direktive 2004/37/ES prispeva k bistvenemu zmanjšanju tveganj, ki so posledica takšne izpostavljenosti. Za druge rakotvorne in mutagene snovi je znanstveno mogoče določiti ravni, pod katerimi naj izpostavljenost ne bi imela škodljivih učinkov. |
| --- | --- |

(7)

Za večino rakotvornih in mutagenih snovi je ravni, pod katerimi izpostavljenost ne bi imela škodljivih učinkov, znanstveno nemogoče opredeliti. Čeprav določitev mejnih vrednosti v zvezi z rakotvornimi in mutagenimi snovmi na delovnem mestu na podlagi te direktive ne izloči povsem tveganj za zdravje in varnost delavcev zaradi izpostavljenosti pri delu (v nadaljnjem besedilu: preostala tveganja), kljub vsemu s postopnim in ciljno usmerjenim pristopom na podlagi Direktive 2004/37/ES prispeva k bistvenemu zmanjšanju tveganj, ki so posledica takšne izpostavljenosti. Za druge rakotvorne in mutagene snovi je znanstveno mogoče določiti ravni, pod katerimi naj izpostavljenost ne bi imela škodljivih učinkov.

| (8) | Najvišje ravni izpostavljenosti delavcev nekaterim rakotvornim ali mutagenim snovem so določene z vrednostmi, ki na podlagi Direktive 2004/37/ES ne smejo biti presežene. |
| --- | --- |

(8)

Najvišje ravni izpostavljenosti delavcev nekaterim rakotvornim ali mutagenim snovem so določene z vrednostmi, ki na podlagi Direktive 2004/37/ES ne smejo biti presežene.

| (9) | Ta direktiva izboljšuje varovanje zdravja in varnost delavcev na delovnem mestu. Komisija bi morala redno pregledovati Direktivo 2004/37/ES in po potrebi pripraviti zakonodajne predloge. Glede na razpoložljive informacije, vključno z novimi znanstvenimi in tehničnimi podatki ter na dejstvih temelječimi najboljšimi praksami, metodami in protokoli za merjenje ravni izpostavljenosti na delovnem mestu, bi bilo treba v navedeni direktivi določiti nove mejne vrednosti. Te informacije bi morale po možnosti vključevati podatke o preostalih tveganjih za zdravje delavcev, priporočila Znanstvenega odbora za omejitve poklicne izpostavljenosti kemičnim snovem (SCOEL) in mnenja RAC, pa tudi mnenja Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (ACSH) in monografije Mednarodne agencije za raziskave raka. Preglednost informacij je v tem kontekstu orodje za preprečevanje in bi zato morala biti zagotovljena. Informacije v zvezi s preostalim tveganjem so dragocen vir za vsa prihodnja prizadevanja za omejitev tveganj zaradi poklicne izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem, zato bi morale biti javno dostopne na ravni Unije. Ta direktiva je skladna s posebnimi priporočili SCOEL, RAC in ACSH, katerih pomen je bil poudarjen v prejšnjih spremembah Direktive 2004/37/ES. |
| --- | --- |

(9)

Ta direktiva izboljšuje varovanje zdravja in varnost delavcev na delovnem mestu. Komisija bi morala redno pregledovati Direktivo 2004/37/ES in po potrebi pripraviti zakonodajne predloge. Glede na razpoložljive informacije, vključno z novimi znanstvenimi in tehničnimi podatki ter na dejstvih temelječimi najboljšimi praksami, metodami in protokoli za merjenje ravni izpostavljenosti na delovnem mestu, bi bilo treba v navedeni direktivi določiti nove mejne vrednosti. Te informacije bi morale po možnosti vključevati podatke o preostalih tveganjih za zdravje delavcev, priporočila Znanstvenega odbora za omejitve poklicne izpostavljenosti kemičnim snovem (SCOEL) in mnenja RAC, pa tudi mnenja Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (ACSH) in monografije Mednarodne agencije za raziskave raka. Preglednost informacij je v tem kontekstu orodje za preprečevanje in bi zato morala biti zagotovljena. Informacije v zvezi s preostalim tveganjem so dragocen vir za vsa prihodnja prizadevanja za omejitev tveganj zaradi poklicne izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem, zato bi morale biti javno dostopne na ravni Unije. Ta direktiva je skladna s posebnimi priporočili SCOEL, RAC in ACSH, katerih pomen je bil poudarjen v prejšnjih spremembah Direktive 2004/37/ES.

| (10) | V luči znanstvenih podatkov je pomembno upoštevati tudi druge načine absorpcije rakotvornih in mutagenih snovi, ne samo z vdihavanjem, vključno z možnostjo vnosa prek kože, ter v teh primerih za zadevne snovi dodati opombo glede vnosa prek kože, da bi tako zagotovili najvišjo možno stopnjo varovanja. Spremembe Priloge III k Direktivi 2004/37/ES, določene v tej direktivi, predstavljajo nov korak naprej v dolgoročnem procesu posodabljanja navedene direktive. |
| --- | --- |

(10)

V luči znanstvenih podatkov je pomembno upoštevati tudi druge načine absorpcije rakotvornih in mutagenih snovi, ne samo z vdihavanjem, vključno z možnostjo vnosa prek kože, ter v teh primerih za zadevne snovi dodati opombo glede vnosa prek kože, da bi tako zagotovili najvišjo možno stopnjo varovanja. Spremembe Priloge III k Direktivi 2004/37/ES, določene v tej direktivi, predstavljajo nov korak naprej v dolgoročnem procesu posodabljanja navedene direktive.

| (11) | Ocena učinkov rakotvornih snovi, za katere velja ta direktiva, na zdravje je temeljila na ustreznem znanstvenem strokovnem znanju SCOEL in RAC. |
| --- | --- |

(11)

Ocena učinkov rakotvornih snovi, za katere velja ta direktiva, na zdravje je temeljila na ustreznem znanstvenem strokovnem znanju SCOEL in RAC.

| (12) | SCOEL, ki je bil ustanovljen s Sklepom Komisije 2014/113/EU (7), pomaga Komisiji zlasti pri prepoznavanju, ocenjevanju in natančnem analiziranju najnovejših razpoložljivih znanstvenih podatkov ter pri predlaganju mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost, ki se uporabljajo za varovanje delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim snovem in ki se določijo na ravni Unije na podlagi direktiv Sveta 98/24/ES in 2004/37/ES. |
| --- | --- |

(12)

SCOEL, ki je bil ustanovljen s Sklepom Komisije 2014/113/EU (7), pomaga Komisiji zlasti pri prepoznavanju, ocenjevanju in natančnem analiziranju najnovejših razpoložljivih znanstvenih podatkov ter pri predlaganju mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost, ki se uporabljajo za varovanje delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim snovem in ki se določijo na ravni Unije na podlagi direktiv Sveta 98/24/ES in 2004/37/ES.

| (13) | RAC v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (8) pripravlja mnenja ECHA v zvezi s tveganji, ki jih kemijske snovi predstavljajo za zdravje ljudi in okolje. V kontekstu te direktive je RAC pripravil svoje mnenje, kot je bilo to od njega zahtevano v skladu s točko (c) člena 77(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(13)

RAC v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (8) pripravlja mnenja ECHA v zvezi s tveganji, ki jih kemijske snovi predstavljajo za zdravje ljudi in okolje. V kontekstu te direktive je RAC pripravil svoje mnenje, kot je bilo to od njega zahtevano v skladu s točko (c) člena 77(3) navedene uredbe.

| (14) | Dober primer tega, kako Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) lahko podpre izvajanje zakonodaje o varnosti in zdravju pri delu na ravni Unije, je kampanja iz let 2018 in 2019 z naslovom „Varno ravnajmo z nevarnimi kemičnimi snovmi za zdrava delovna mesta“. Zaželeno je tesno sodelovanje EU-OSHA z državami članicami, da bi delavcem, ki so v stiku z določenimi snovmi, zagotovili prilagojene informacije in primere dobre prakse, ob opozarjanju na razvoj politik in obstoječi zakonodajni okvir. |
| --- | --- |

(14)

Dober primer tega, kako Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) lahko podpre izvajanje zakonodaje o varnosti in zdravju pri delu na ravni Unije, je kampanja iz let 2018 in 2019 z naslovom „Varno ravnajmo z nevarnimi kemičnimi snovmi za zdrava delovna mesta“. Zaželeno je tesno sodelovanje EU-OSHA z državami članicami, da bi delavcem, ki so v stiku z določenimi snovmi, zagotovili prilagojene informacije in primere dobre prakse, ob opozarjanju na razvoj politik in obstoječi zakonodajni okvir.

| (15) | Kadmij in mnoge njegove anorganske spojine izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorne snovi (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato so rakotvorne snovi v smislu Direktive 2004/37/ES. Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je zato v navedeni direktivi primerno določiti mejno vrednost za kadmij in njegove anorganske spojine. Poleg tega so bili kadmij, kadmijev nitrat, kadmijev hidroksid in kadmijev karbonat opredeljeni kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost na podlagi točke (a) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, in so vključeni na seznam morebitnih novih snovi iz člena 59(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Kadmij in mnoge njegove anorganske spojine izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorne snovi (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato so rakotvorne snovi v smislu Direktive 2004/37/ES. Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je zato v navedeni direktivi primerno določiti mejno vrednost za kadmij in njegove anorganske spojine. Poleg tega so bili kadmij, kadmijev nitrat, kadmijev hidroksid in kadmijev karbonat opredeljeni kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost na podlagi točke (a) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, in so vključeni na seznam morebitnih novih snovi iz člena 59(1) navedene uredbe.

| (16) | Kar zadeva kadmij, je mogoče predvideti, da bo kratkoročno težko spoštovati mejno vrednost 0,001 mg/m3. Zato je primerno uvesti prehodno obdobje osmih let, v katerem bi se uporabljala mejna vrednost 0,004 mg/m3 (delci, ki se lahko vdihujejo). Da bi zaščitili legitimna pričakovanja in da bi preprečili morebitne motnje v obstoječih praksah v državah članicah, ki na datum začetka veljavnosti te direktive izvajajo sistem biološkega spremljanja z biološko mejno vrednostjo največ 0,002 mg Cd/g kreatinina v urinu, bi se morala mejna vrednost 0,004 mg/m3 v teh državah članicah v prehodnem obdobju meriti kot respirabilna frakcija, skladno z mnenji SCOEL in ACSH o kadmiju in njegovih anorganskih spojinah. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva kadmij, je mogoče predvideti, da bo kratkoročno težko spoštovati mejno vrednost 0,001 mg/m3. Zato je primerno uvesti prehodno obdobje osmih let, v katerem bi se uporabljala mejna vrednost 0,004 mg/m3 (delci, ki se lahko vdihujejo). Da bi zaščitili legitimna pričakovanja in da bi preprečili morebitne motnje v obstoječih praksah v državah članicah, ki na datum začetka veljavnosti te direktive izvajajo sistem biološkega spremljanja z biološko mejno vrednostjo največ 0,002 mg Cd/g kreatinina v urinu, bi se morala mejna vrednost 0,004 mg/m3 v teh državah članicah v prehodnem obdobju meriti kot respirabilna frakcija, skladno z mnenji SCOEL in ACSH o kadmiju in njegovih anorganskih spojinah.

| (17) | Komisija bi morala na podlagi razpoložljivih znanstvenih virov, kot jih denimo zagotavljajo SCOEL, RAC in zadevni nacionalni organi, najpozneje tri leta po datumu začetka veljavnosti te direktive, preučiti možnost spremembe Direktive 2004/37/ES, tako da bi vključevala določbe o kombinaciji mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost v zraku in biološke mejne vrednosti za kadmij in njegove anorganske spojine. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala na podlagi razpoložljivih znanstvenih virov, kot jih denimo zagotavljajo SCOEL, RAC in zadevni nacionalni organi, najpozneje tri leta po datumu začetka veljavnosti te direktive, preučiti možnost spremembe Direktive 2004/37/ES, tako da bi vključevala določbe o kombinaciji mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost v zraku in biološke mejne vrednosti za kadmij in njegove anorganske spojine.

| (18) | Z določitvijo biološke mejne vrednosti za kadmij in njegove anorganske spojine bi varovali delavce pred njihovo sistemsko toksičnostjo, ki vpliva zlasti na ledvice in kosti. Biološko spremljanje lahko tako prispeva k varovanju delavcev na delovnem mestu, vendar tako spremljanje lahko le dopolnjuje spremljanje koncentracije kadmija in njegovih anorganskih spojin v zraku in s tem v območju vdihavanja delavcev. Komisija bi morala izdati praktične smernice za biološko spremljanje. |
| --- | --- |

(18)

Z določitvijo biološke mejne vrednosti za kadmij in njegove anorganske spojine bi varovali delavce pred njihovo sistemsko toksičnostjo, ki vpliva zlasti na ledvice in kosti. Biološko spremljanje lahko tako prispeva k varovanju delavcev na delovnem mestu, vendar tako spremljanje lahko le dopolnjuje spremljanje koncentracije kadmija in njegovih anorganskih spojin v zraku in s tem v območju vdihavanja delavcev. Komisija bi morala izdati praktične smernice za biološko spremljanje.

| (19) | Berilij in večina anorganskih berilijevih spojin izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorne snovi (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in so zato rakotvorne snovi v smislu Direktive 2004/37/ES. Poleg njegovih rakotvornih lastnosti je berilij znan tudi po tem, da povzroča kronično beriliozo in preobčutljivost na berilij. Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je zato primerno v navedeni direktivi določiti mejno vrednost za berilij in anorganske berilijeve spojine in ji dodati opombo glede preobčutljivosti kože in dihal. |
| --- | --- |

(19)

Berilij in večina anorganskih berilijevih spojin izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorne snovi (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in so zato rakotvorne snovi v smislu Direktive 2004/37/ES. Poleg njegovih rakotvornih lastnosti je berilij znan tudi po tem, da povzroča kronično beriliozo in preobčutljivost na berilij. Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je zato primerno v navedeni direktivi določiti mejno vrednost za berilij in anorganske berilijeve spojine in ji dodati opombo glede preobčutljivosti kože in dihal.

| (20) | Kar zadeva berilij, je mogoče predvideti, da bo kratkoročno težko spoštovati mejno vrednost 0,0002 mg/m3. Zato je primerno uvesti prehodno obdobje sedmih let, v katerem bi uporabljali mejno vrednost 0,0006 mg/m3. |
| --- | --- |

(20)

Kar zadeva berilij, je mogoče predvideti, da bo kratkoročno težko spoštovati mejno vrednost 0,0002 mg/m3. Zato je primerno uvesti prehodno obdobje sedmih let, v katerem bi uporabljali mejno vrednost 0,0006 mg/m3.

| (21) | Arzenova kislina in njene soli ter večina anorganskih arzenovih spojin izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorne snovi (kategorija 1A) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in so zato rakotvorne snovi v smislu Direktive 2004/37/ES. Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je zato primerno v navedeni direktivi določiti mejno vrednost za arzenovo kislino in njene soli ter anorganske arzenove spojine. Poleg tega so arzenova kislina, diarzenov pentaoksid in diarzenov trioksid opredeljeni kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost na podlagi točke (a) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, in so vključeni v Prilogo XIV k navedeni uredbi, kar pomeni, da je za njihovo uporabo potrebna avtorizacija. |
| --- | --- |

(21)

Arzenova kislina in njene soli ter večina anorganskih arzenovih spojin izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorne snovi (kategorija 1A) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in so zato rakotvorne snovi v smislu Direktive 2004/37/ES. Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je zato primerno v navedeni direktivi določiti mejno vrednost za arzenovo kislino in njene soli ter anorganske arzenove spojine. Poleg tega so arzenova kislina, diarzenov pentaoksid in diarzenov trioksid opredeljeni kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost na podlagi točke (a) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, in so vključeni v Prilogo XIV k navedeni uredbi, kar pomeni, da je za njihovo uporabo potrebna avtorizacija.

| (22) | Kar zadeva arzenovo kislino, je mogoče predvideti, da bo sektor taljenja bakra težko spoštoval mejno vrednost 0,01 mg/m3. Zato bi bilo treba uvesti prehodno obdobje štirih let. |
| --- | --- |

(22)

Kar zadeva arzenovo kislino, je mogoče predvideti, da bo sektor taljenja bakra težko spoštoval mejno vrednost 0,01 mg/m3. Zato bi bilo treba uvesti prehodno obdobje štirih let.

| (23) | Formaldehid izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in je zato rakotvorna snov v smislu Direktive 2004/37/ES. Formaldehid je genotoksična rakotvorna snov, ki deluje lokalno, in obstaja dovolj znanstvenih dokazov o njegovi rakotvornosti za ljudi. Formaldehid je tudi povzročitelj kontaktne alergije na koži (povzročitelj preobčutljivosti kože). Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je zato primerno v navedeni direktivi določiti kratko- in dolgoročno mejno vrednost za formaldehid in dodati opombo glede preobčutljivosti kože. ECHA na zahtevo Komisije zbira tudi obstoječe informacije za oceno morebitne izpostavljenosti formaldehidu in snovem, ki sproščajo formaldehid, na delovnem mestu, vključno z industrijsko in poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(23)

Formaldehid izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in je zato rakotvorna snov v smislu Direktive 2004/37/ES. Formaldehid je genotoksična rakotvorna snov, ki deluje lokalno, in obstaja dovolj znanstvenih dokazov o njegovi rakotvornosti za ljudi. Formaldehid je tudi povzročitelj kontaktne alergije na koži (povzročitelj preobčutljivosti kože). Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je zato primerno v navedeni direktivi določiti kratko- in dolgoročno mejno vrednost za formaldehid in dodati opombo glede preobčutljivosti kože. ECHA na zahtevo Komisije zbira tudi obstoječe informacije za oceno morebitne izpostavljenosti formaldehidu in snovem, ki sproščajo formaldehid, na delovnem mestu, vključno z industrijsko in poklicno uporabo.

| (24) | Formaldehid se kot fiksirna raztopina redno uporablja v zdravstvenem sektorju v Uniji, ker je enostaven z vidika manipulacije, zelo natančen in izredno prilagodljiv. V nekaterih državah članicah je mogoče predvideti, da se bodo v zdravstvenem sektorju pojavile kratkoročne težave pri spoštovanju mejne vrednosti 0,37 mg/m3 ali 0,3 ppm. Zato je primerno za ta sektor uvesti prehodno obdobje petih let, v katerem bi veljala mejna vrednost 0,62 mg/ m3 ali 0,5 ppm. V zdravstvenem sektorju bi bilo treba čim bolj zmanjšati izpostavljenost formaldehidu, ta sektor pa spodbujati, naj v prehodnem obdobju, kjer je to mogoče, spoštuje mejno vrednost 0,37 mg/m3 ali 0,3 ppm. |
| --- | --- |

(24)

Formaldehid se kot fiksirna raztopina redno uporablja v zdravstvenem sektorju v Uniji, ker je enostaven z vidika manipulacije, zelo natančen in izredno prilagodljiv. V nekaterih državah članicah je mogoče predvideti, da se bodo v zdravstvenem sektorju pojavile kratkoročne težave pri spoštovanju mejne vrednosti 0,37 mg/m3 ali 0,3 ppm. Zato je primerno za ta sektor uvesti prehodno obdobje petih let, v katerem bi veljala mejna vrednost 0,62 mg/ m3 ali 0,5 ppm. V zdravstvenem sektorju bi bilo treba čim bolj zmanjšati izpostavljenost formaldehidu, ta sektor pa spodbujati, naj v prehodnem obdobju, kjer je to mogoče, spoštuje mejno vrednost 0,37 mg/m3 ali 0,3 ppm.

| (25) | V nekaterih državah članicah se formaldehid redno uporablja za balzamiranje umrlih v okviru kulturnih ali verskih običajev. Mogoče je predvideti, da bo sektor pogrebne dejavnosti kratkoročno težko spoštoval mejno vrednost 0,37 mg/m3 ali 0,3 ppm. Zato je primerno za ta sektor uvesti prehodno obdobje petih let, v katerem bi morala veljati mejna vrednost 0,62 mg/m3 ali 0,5 ppm. |
| --- | --- |

(25)

V nekaterih državah članicah se formaldehid redno uporablja za balzamiranje umrlih v okviru kulturnih ali verskih običajev. Mogoče je predvideti, da bo sektor pogrebne dejavnosti kratkoročno težko spoštoval mejno vrednost 0,37 mg/m3 ali 0,3 ppm. Zato je primerno za ta sektor uvesti prehodno obdobje petih let, v katerem bi morala veljati mejna vrednost 0,62 mg/m3 ali 0,5 ppm.

| (26) | Opombe glede preobčutljivosti za berilij in formaldehid, določene v tej direktivi, so dodane za večjo jasnost. Pri določanju tovrstnih opomb v okviru posodobitve Direktive 2004/37/ES bi bilo treba zagotoviti doslednost z zadevnim pravom Unije. To lahko vključuje dodajanje opomb glede preobčutljivosti za snovi, ki so že vključene v Prilogo III k navedeni direktivi, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

(26)

Opombe glede preobčutljivosti za berilij in formaldehid, določene v tej direktivi, so dodane za večjo jasnost. Pri določanju tovrstnih opomb v okviru posodobitve Direktive 2004/37/ES bi bilo treba zagotoviti doslednost z zadevnim pravom Unije. To lahko vključuje dodajanje opomb glede preobčutljivosti za snovi, ki so že vključene v Prilogo III k navedeni direktivi, kjer je to potrebno.

| (27) | 4,4′-metilen-bis (2-kloroanilin) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in je zato rakotvorna snov v smislu Direktive 2004/37/ES. Zaradi njegove rakotvornosti in jasnih genotoksičnih lastnosti ga je bilo mogoče razvrstiti kot snov, ki je rakotvorna za ljudi. Za to snov je bila ugotovljena možnost znatnega vnosa prek kože. Zato je primerno, da se določi mejna vrednost za 4,4′-metilen-bis (2-kloroanilin) ter da se zanj doda opomba glede vnosa prek kože. Poleg tega je bil opredeljen kot snov, ki vzbuja veliko zaskrbljenost na podlagi točke (a) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, in vključen v Prilogo XIV k navedeni uredbi, kar pomeni, da je za njegovo uporabo ali dajanje na trg potrebna avtorizacija. Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je mogoče določiti mejno vrednost za 4,4′-metilen-bis (2-kloroanilin). |
| --- | --- |

(27)

4,4′-metilen-bis (2-kloroanilin) izpolnjuje merila za razvrstitev kot rakotvorna snov (kategorija 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 in je zato rakotvorna snov v smislu Direktive 2004/37/ES. Zaradi njegove rakotvornosti in jasnih genotoksičnih lastnosti ga je bilo mogoče razvrstiti kot snov, ki je rakotvorna za ljudi. Za to snov je bila ugotovljena možnost znatnega vnosa prek kože. Zato je primerno, da se določi mejna vrednost za 4,4′-metilen-bis (2-kloroanilin) ter da se zanj doda opomba glede vnosa prek kože. Poleg tega je bil opredeljen kot snov, ki vzbuja veliko zaskrbljenost na podlagi točke (a) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, in vključen v Prilogo XIV k navedeni uredbi, kar pomeni, da je za njegovo uporabo ali dajanje na trg potrebna avtorizacija. Glede na razpoložljive informacije, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, je mogoče določiti mejno vrednost za 4,4′-metilen-bis (2-kloroanilin).

| (28) | Komisija se je posvetovala z ACSH. Prav tako je opravila dvostopenjsko posvetovanje med socialnimi partnerji na ravni Unije v skladu s členom 154 Pogodbe o delovanju Evropske unije. ACSH je sprejel mnenja za snovi, za katere velja ta direktiva, in za vsako izmed njih predlagal zavezujočo mejno vrednost za poklicno izpostavljenost ter za nekatere od njih podprl ustrezne opombe. |
| --- | --- |

(28)

Komisija se je posvetovala z ACSH. Prav tako je opravila dvostopenjsko posvetovanje med socialnimi partnerji na ravni Unije v skladu s členom 154 Pogodbe o delovanju Evropske unije. ACSH je sprejel mnenja za snovi, za katere velja ta direktiva, in za vsako izmed njih predlagal zavezujočo mejno vrednost za poklicno izpostavljenost ter za nekatere od njih podprl ustrezne opombe.

| (29) | Da bi zagotovili učinkovito varovanje delavcev, je treba mejne vrednosti, določene v tej direktivi, redno nadzorovati in pregledovati, da se zagotovi skladnost z Uredbo (ES) št. 1907/2006 ter da bi se zlasti upoštevala interakcija med mejnimi vrednostmi, določenimi v Direktivi 2004/37/ES, in ravnjo brez učinka za nevarne kemikalije, izpeljano v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(29)

Da bi zagotovili učinkovito varovanje delavcev, je treba mejne vrednosti, določene v tej direktivi, redno nadzorovati in pregledovati, da se zagotovi skladnost z Uredbo (ES) št. 1907/2006 ter da bi se zlasti upoštevala interakcija med mejnimi vrednostmi, določenimi v Direktivi 2004/37/ES, in ravnjo brez učinka za nevarne kemikalije, izpeljano v skladu z navedeno uredbo.

| (30) | Ker cilja te direktive, in sicer varovanja delavcev pred tveganji, ki ogrožajo njihovo zdravje in varnost, vključno s preprečevanjem takšnih tveganj, ki se pojavijo ali bi se lahko pojavila zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(30)

Ker cilja te direktive, in sicer varovanja delavcev pred tveganji, ki ogrožajo njihovo zdravje in varnost, vključno s preprečevanjem takšnih tveganj, ki se pojavijo ali bi se lahko pojavila zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (31) | Države članice bi se morale pri izvajanju te direktive izogibati uvajanju upravnih, finančnih in pravnih omejitev, ki bi lahko zavirale ustanavljanje in razvoj malih in srednjih podjetij. Države članice ter zadevni organi na ravni Unije in nacionalni ravni naj zato malim in srednjim podjetjem zagotavljajo spodbude, smernice in svetovanje, da bodo lažje spoštovali pogoje iz te direktive. V tem smislu so zelo dobrodošli sporazumi s socialnimi partnerji, smernice in drugi skupni ukrepi, ki omogočajo prepoznavanje in oblikovanje najboljših praks. |
| --- | --- |

(31)

Države članice bi se morale pri izvajanju te direktive izogibati uvajanju upravnih, finančnih in pravnih omejitev, ki bi lahko zavirale ustanavljanje in razvoj malih in srednjih podjetij. Države članice ter zadevni organi na ravni Unije in nacionalni ravni naj zato malim in srednjim podjetjem zagotavljajo spodbude, smernice in svetovanje, da bodo lažje spoštovali pogoje iz te direktive. V tem smislu so zelo dobrodošli sporazumi s socialnimi partnerji, smernice in drugi skupni ukrepi, ki omogočajo prepoznavanje in oblikovanje najboljših praks.

| (32) | Glede na to, da se ta direktiva nanaša na varovanje zdravja in varnosti delavcev na delovnem mestu, bi jo bilo treba prenesti v dveh letih po dnevu začetka njene veljavnosti. |
| --- | --- |

(32)

Glede na to, da se ta direktiva nanaša na varovanje zdravja in varnosti delavcev na delovnem mestu, bi jo bilo treba prenesti v dveh letih po dnevu začetka njene veljavnosti.

| (33) | Direktivo 2004/37/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(33)

Direktivo 2004/37/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2004/37/ES se spremeni:

| (1) | v členu 18a se dodata naslednja pododstavka:
  „Komisija najpozneje 11. julija 2022 preuči možnost spremembe te direktive, da se vključijo določbe o kombinaciji mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost v zraku in biološki mejni vrednosti za kadmij in njegove anorganske spojine.
  Komisija najpozneje do 30. junija 2020, upoštevajoč najnovejša znanstvena spoznanja in po ustreznem posvetovanju z relevantnimi deležniki, zlasti izvajalci zdravstvenih storitev in zdravstvenimi delavci, preuči možnost spremembe te direktive, da se vključijo nevarna zdravila, vključno s citotoksičnimi zdravili, ali predlaga bolj primeren instrument za namen zagotavljanja varnosti pri delu za delavce, ki so izpostavljeni tem zdravilom. Na tej podlagi, če je to potrebno in po posvetovanju med socialnimi partnerji, Komisija poda zakonodajni predlog.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 18a se dodata naslednja pododstavka:

„Komisija najpozneje 11. julija 2022 preuči možnost spremembe te direktive, da se vključijo določbe o kombinaciji mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost v zraku in biološki mejni vrednosti za kadmij in njegove anorganske spojine.

Komisija najpozneje do 30. junija 2020, upoštevajoč najnovejša znanstvena spoznanja in po ustreznem posvetovanju z relevantnimi deležniki, zlasti izvajalci zdravstvenih storitev in zdravstvenimi delavci, preuči možnost spremembe te direktive, da se vključijo nevarna zdravila, vključno s citotoksičnimi zdravili, ali predlaga bolj primeren instrument za namen zagotavljanja varnosti pri delu za delavce, ki so izpostavljeni tem zdravilom. Na tej podlagi, če je to potrebno in po posvetovanju med socialnimi partnerji, Komisija poda zakonodajni predlog.“;

| (2) | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 11. julija 2021. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila določb predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. junija 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 440, 6.12.2018, str. 145.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 27. marca 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 21. maja 2019.

2

(3)  
  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

3

(4)  Direktiva 2004/37/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (UL L 158, 30.4.2004, str. 50).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 131, 5.5.1998, str. 11).

6

(7)  Sklep Komisije 2014/113/EU z dne 3. marca 2014 o ustanovitvi Znanstvenega odbora za omejitve poklicne izpostavljenosti kemičnim snovem in o razveljavitvi Sklepa 95/320/ES (UL L 62, 4.3.2014, str. 18).

7

(8)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

8

---

PRILOGA

V točki A Priloge III k Direktivi 2004/37/ES se dodajo naslednje vrstice:

| Kemična snov | Št. ES (1) | Št. CAS (2) | Mejne vrednosti | Opomba | Prehodni ukrepi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 ur (3) | Kratkoročna (4) |
| mg/m3 (5) | ppm (6) | f/ml (7) | mg/m3 (5) | ppm (6) | f/ml (7) |
| „Kadmij in njegove anorganske spojine | — | — | 0,001 (11) | — | — | — | — | — | | Mejna vrednost 0,004 mg/m3
   (12) do 11. julija 2027 |
| Berilij in anorganske berilijeve spojine | — | — | 0,0002 (11) | — | — | — | — | — | preobčutljivost kože in dihal (13) | Mejna vrednost 0,0006 mg/m3 do 11. julija 2026 |
| Arzenova kislina in njene soli ter anorganske arzenove spojine | — | — | 0,01 (11) | — | — | — | — | — | — | Mejna vrednost za sektor taljenja bakra se uporablja od 11. julija 2023. |
| Formaldehid | 200-001-8 | 50-00-0 | 0,37 | 0,3 | — | 0,74 | 0,6 | — | preobčutljivost kože (14) | Mejna vrednost 0,62 mg/m3 ali 0,5 ppm (3) za sektor zdravstvene oskrbe, pogrebno dejavnost in dejavnost balzamiranja do 11. julija 2024 |
| 4,4′-metilen-bis(2-kloroanilin) | 202-918-9 | 101-14-4 | 0,01 | — | — | — | — | — | koža (10) | |

Kemična snov

Št. ES (1)

Št. CAS (2)

Mejne vrednosti

Opomba

Prehodni ukrepi

8 ur (3)

Kratkoročna (4)

mg/m3 (5)

ppm (6)

f/ml (7)

mg/m3 (5)

ppm (6)

f/ml (7)

„Kadmij in njegove anorganske spojine

—

—

0,001 (11)

—

—

—

—

—

Mejna vrednost 0,004 mg/m3
   (12) do 11. julija 2027

Berilij in anorganske berilijeve spojine

—

—

0,0002 (11)

—

—

—

—

—

preobčutljivost kože in dihal (13)

Mejna vrednost 0,0006 mg/m3 do 11. julija 2026

Arzenova kislina in njene soli ter anorganske arzenove spojine

—

—

0,01 (11)

—

—

—

—

—

—

Mejna vrednost za sektor taljenja bakra se uporablja od 11. julija 2023.

Formaldehid

200-001-8

50-00-0

0,37

0,3

—

0,74

0,6

—

preobčutljivost kože (14)

Mejna vrednost 0,62 mg/m3 ali 0,5 ppm (3) za sektor zdravstvene oskrbe, pogrebno dejavnost in dejavnost balzamiranja do 11. julija 2024

4,4′-metilen-bis(2-kloroanilin)

202-918-9

101-14-4

0,01

—

—

—

—

—

koža (10)

---

(11)  Delci, ki se lahko vdihujejo.

11

(12)  Delci, ki se lahko vdihujejo. Respirabilna frakcija v tistih državah članicah, ki na datum začetka veljavnosti te direktive izvajajo sistem biološkega spremljanja z biološko mejno vrednostjo največ 0,002 mg Cd/g kreatinina v urinu.

12

(13)  Snov lahko povzroči preobčutljivost kože in dihalnega trakta.

13

(14)  Snov lahko povzroči preobčutljivost kože.“

14

---

SKLEPI

| 20.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/30

---

SKLEP (EU) 2019/984EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 5. junija 2019

o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES glede roka za izvajanje posebnih pravil glede največje dolžine za kabine, ki zagotavljajo boljšo aerodinamičnost, energetsko učinkovitost in večjo varnost

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 96/53/ES (3) je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi zmanjšali porabo energije in emisije toplogrednih plinov, prilagodili zakonodajo tehnološkemu razvoju in spreminjajočim se potrebam na trgu ter omogočili intermodalni prevoz. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 96/53/ES (3) je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi zmanjšali porabo energije in emisije toplogrednih plinov, prilagodili zakonodajo tehnološkemu razvoju in spreminjajočim se potrebam na trgu ter omogočili intermodalni prevoz.

| (2) | Z izboljšanjem aerodinamičnosti kabin motornih vozil bi lahko znatno izboljšali energetsko učinkovitost vozil. Vendar to izboljšanje zaradi omejitev največje dolžine iz Direktive 96/53/ES ni bilo možno, ne da bi se pri tem zmanjšala nosilnost vozil. Zato je bilo z Direktivo (EU) 2015/719 uvedeno odstopanje od omejitev največje dolžine. |
| --- | --- |

(2)

Z izboljšanjem aerodinamičnosti kabin motornih vozil bi lahko znatno izboljšali energetsko učinkovitost vozil. Vendar to izboljšanje zaradi omejitev največje dolžine iz Direktive 96/53/ES ni bilo možno, ne da bi se pri tem zmanjšala nosilnost vozil. Zato je bilo z Direktivo (EU) 2015/719 uvedeno odstopanje od omejitev največje dolžine.

| (3) | Odstopanje od omejitev največje dolžine, uvedenih z Direktivo (EU) 2015/719, se uporablja od datuma tri leta po datumu prenosa ali začetka uporabe potrebnih sprememb glede tehničnih zahtev za homologacijo. |
| --- | --- |

(3)

Odstopanje od omejitev največje dolžine, uvedenih z Direktivo (EU) 2015/719, se uporablja od datuma tri leta po datumu prenosa ali začetka uporabe potrebnih sprememb glede tehničnih zahtev za homologacijo.

| (4) | Da bi čim prej izkoristili prednosti aerodinamičnih kabin z vidika energetske učinkovitosti težkih tovornih vozil pa tudi boljše vidljivosti za voznike, varnosti za druge udeležence v cestnem prometu ter varnosti in udobja voznikov, je treba zagotoviti, da bo mogoče takšne aerodinamične kabine uvesti brez nepotrebnega odlašanja takoj po vzpostavitvi potrebnih zahtev za homologacijo. |
| --- | --- |

(4)

Da bi čim prej izkoristili prednosti aerodinamičnih kabin z vidika energetske učinkovitosti težkih tovornih vozil pa tudi boljše vidljivosti za voznike, varnosti za druge udeležence v cestnem prometu ter varnosti in udobja voznikov, je treba zagotoviti, da bo mogoče takšne aerodinamične kabine uvesti brez nepotrebnega odlašanja takoj po vzpostavitvi potrebnih zahtev za homologacijo.

| (5) | Prometni sektor in proizvajalci opreme morajo imeti dovolj časa za razvoj novih storitev in proizvodov. Da bi izkoristili prednosti prožnejših pravil za oblikovanje kabin, je pomembno, da Komisija ukrepa za zagotovitev, da se lahko čimprej sprejmejo potrebne tehnične določbe ter se s tem omogoči nemoten in hiter vstop nove generacije kabin na trge. Poleg tega bi Komisija in države članice v okviru svojih nalog v Tehničnem odboru za motorna vozila, ustanovljenim z Direktivo 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (5), morale storiti vse, kar je v njihovi moči, da zagotovijo hitro izdajo mnenja. Če ukrepi, ki jih je predvidela Komisija, niso v skladu z mnenjem tega odbora ali če mnenje ni dano, bo Komisija ukrepala brez odlašanja v skladu s členom 5a(4) Sklepa Sveta 1999/468/ES (6). |
| --- | --- |

(5)

Prometni sektor in proizvajalci opreme morajo imeti dovolj časa za razvoj novih storitev in proizvodov. Da bi izkoristili prednosti prožnejših pravil za oblikovanje kabin, je pomembno, da Komisija ukrepa za zagotovitev, da se lahko čimprej sprejmejo potrebne tehnične določbe ter se s tem omogoči nemoten in hiter vstop nove generacije kabin na trge. Poleg tega bi Komisija in države članice v okviru svojih nalog v Tehničnem odboru za motorna vozila, ustanovljenim z Direktivo 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (5), morale storiti vse, kar je v njihovi moči, da zagotovijo hitro izdajo mnenja. Če ukrepi, ki jih je predvidela Komisija, niso v skladu z mnenjem tega odbora ali če mnenje ni dano, bo Komisija ukrepala brez odlašanja v skladu s členom 5a(4) Sklepa Sveta 1999/468/ES (6).

| (6) | Direktivo 96/53/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Direktivo 96/53/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 9a Direktive 96/53/ES se spremeni:

| (1) | v odstavku 2 se drugi pododstavek za točko (d) nadomesti z naslednjim:
  „Komisija v ta namen do 1. novembra 2019 v okviru Direktive 2007/46/ES sprejme potrebne ukrepe za homologacijo vozil ali skupin vozil iz odstavka 1 tega člena.“; |
| --- | --- |

(1)

v odstavku 2 se drugi pododstavek za točko (d) nadomesti z naslednjim:

„Komisija v ta namen do 1. novembra 2019 v okviru Direktive 2007/46/ES sprejme potrebne ukrepe za homologacijo vozil ali skupin vozil iz odstavka 1 tega člena.“;

| (2) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Odstavek 1 se uporablja od 1. septembra 2020.“ |
| --- | --- |

(2)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Odstavek 1 se uporablja od 1. septembra 2020.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 5. junija 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 62, 15.2.2019, str. 286.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. maja 2019.

2

(3)  Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59).

3

(4)  Direktiva (EU) 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 115, 6.5.2015, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

5

(6)  Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

6

---